milo djukanovic potpisivanje ponovo izglasani zakoni ambsadori opozivi nece potpisati | Info | EX YU\nMILO ĐUKANOVIĆ ĆE POTPISATI IZGLASANE ZAKONE: Crnogorski predsednik veruje da će biti VANREDNIH IZBORA! 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nMILO ĐUKANOVIĆ ĆE POTPISATI IZGLASANE ZAKONE: Crnogorski predsednik veruje da će biti VANREDNIH IZBORA!\n22.01.2021. / 12:26\nMilo Đukanović je u intervjuu za Minu rekao da ne očekuje da aktuelna vladajuća većina može da bude ozbiljna podrška Vladi tokom četvorogodišnjeg perioda, i da veruje da će se Crna Gora suočiti sa potrebom prevremenih parlamentarnih izbora.\nĐukanović je, na pitanje da li će ovog puta potpisati zakone koje je Skupština ponovo izglasala u sredu, rekao da hoće jer ga, kako je pojasnio, na to obavezuje Ustav Crne Gore, u kojem je jasno propisano da je predsednik dužan da potpiše ponovno izglasane zakone u parlamentu.\n"Ustav je nedvosmislen, ne ostavlja prostora za različita tumačenja, niti za drugačije ponašanje predsednika države, ukoliko želi da se pridržava Ustava", kazao je Đukanović.\nSKUPŠTINA CG PONOVO USVOJILA ZAKON O SLOBODI VEROISPOVESTI: Milo Đukanović odbio da ga potpiše, danas je opet izglasan!\nUpitan da li je iz Ministarstva spoljnih poslova dobio objašnjenje za opoziv sedam ambasadora, koji takođe nije potpisao, Đukanović je kazao da odluku o opozivu donosi predsednik države, kojim je predviđeno da je nadležnost predsednika da postavlja i opoziva ambasadore.\nOn je rekao da Zakon o spoljnim poslovima obavezuje Ministarstvo da o važnim pitanjima iz spoljne politike obaveštava predsednika države.\n"Moje pristajanje na potpisivanje takvog ukaza, sa takvim javnim obrazloženjem, bez obzira što ono nije sadržano u tekstu predloga odluke Vlade, znači da ja saučestvujem u blaćenju ljudi. To nije moj manir", kazao je Đukanović i dodao da neće potpisati ukaze o opozivu kojim se, kako je naveo, blate ljudi bez osnova, i dodao da to nema nikakve veze sa partijskom pripadnošću.\n"Dakle, verujem da će se Crna Gora suočiti sa potrebom prevremenih parlamentarnih izbora", ocenio je Đukanović.\nOn je rekao da veruje da će, kroz izbore ili bez njih, morati da dođe do političkog restrukturiranja političke scene, gde će se jasno pokazati osnovna linija razgraničenja. koja nije samo karakteristika političkog života u Crnoj Gori.\nmilo đukanović crna gora zakon\n22.01.2021. / 15:08\nJoš će milo da drnda crnu goru. A ako bude vanrednih izbora, jos moze i da se vrati njegova stranka. Mnogi su i razocarani u Krivokapića. Neka izgube 1% glasaca, to je dovoljno da, nemaju ni onog jednog više poslanika i automatski nemaju većinu. Voleo bivda, nisam u pravu i iskreno se pribojavam da, ce bito tako kako sam napisao.


Novi Citroen C3 u Srbiji za 11.500 evra | Autopedija\nNovi Citroen C3 u Srbiji za 11.500 evra\nnedelja, 04 april 2010 02:01\nCitroen C3 je do sada u Sribji imao sasvim solidnu reputaciju, a sa novim modelom, koji je domaću premijeru doživeo na beogradskom sajmu automobila, situacije će izgleda biti samo bolja. Za 11.500 evra, Vitro Group nudi više dobro opremljen C3, veoma primamljivog spoljašnjeg dizajna i izuzetno kvalitetne i simpatične unutrašnjosti.\nOvaj mali gradski automobil dugačak je 3,91 metar (9 cm duži od starog C3), dostupan je u dva nivoa opreme, sa tim da već osnovni SX nivo nudi manuelni klima-uređaj, šest vazdušnih jastuka, ABS, tempomat, CD/mp3 uređaj, elektropodizače prednjih prozora i zadnju klupu deljivu 2/3-1/3.\nUkoliko planirate da priuštite jedan ovakav Citroen C3, a osećaj prostora vam je imperativ, uz doplatu od 540 eura se dobija jedinstveno vetrobransko staklo „zenit“, koje možete videti na slikama.\nIzbor agregata nije veliki, tu su svega tri benzinca i dva dizelaša, a posebno skrećemo pažnju na, barem po nama, loš izbor benzinskih motora.\nCene za Citroen C3 u Srbiji:\n1.1 SX 61 KS: 11.480 eura\n1.4 SX 75 KS: 12.180 eura\n1.6 ekskluziv 120 KS: 16.380 eura\n1.4 SX 70 KS: 13.480 eura\n1.6 ekskluziv 92 KS: 16.780 eura\n1.6 ekskluziv 110 KS: 17.980 eura\nnapisao goran jankovic, April 10, 2010\ndisel je skup nikada c3 nece biti golf\nnapisao Ivan Krusevac, February 18, 2014\nPobogu, pa i nije napravljen da se meri i takmici sa Golfom, nego sa Polo-m.\nOsim ako tvoj post nije ironija, HDI motori su medju najbojima na trzistu (Ford, Mazda, PSI grupa)\nCitroen C3 Picasso na sajmu u Beogradu\n508 Chery Golf adam alfa romeo 8c auto klima autobest autopromet bmw m roadster cena goriva chevrolet spark citroen crnogorci dacia dokker dodge golf gti gumpert hyundai i20 jeep grand cherokee klima uredjaj mclaren f1 mugen multi air ncap novi Saab 9 3 opoziv peugeot 307 porsche 928 renault popusti sajam beograd smanjenje carine torino twingo vw golf gti zagato


Hortikulturno uređujemo i održavamo zelene površine svih veličina, na cijelom teritoriju Hrvatske i izvan nje, i to:\nkućna dvorišta i vrtove\nokoliš poslovnih građevina, trgovina, hotela i slično\nokoliš stambenih zgrada, parkova, dječjih igrališta i slično\nokoliš sakralnih objekata i groblja\nokoliš prometnica, rotora, drvoreda, parkirališta i slično\nOdgovoran smo i pouzdan partner našim klijentima. Spremno odgovaramo na najsloženije zahtjeve, koristeći bogato iskustvo stručnih i vrijednih djelatnika te najnovija iskustva iz djelatnosti. Zajedno s Vama stvorit ćemo reprezentativni prostor koji stapa Vaše vizije, potrebe i želje s kreativnim idejama naših stručnjaka i vrhunskim iskustvom hortikulturne i vrtlarske struke.\nProfesionalni pristup u praćenju i primjeni svjetskih trendova u dizajnu i uređenju, upotreba visokokvalitetnog sadnog materijala te izgradnja i održavanje od strane iskusnih vrtlara ono je što nas razlikuje od konkurencije. Kroz povijest smo zabilježili uspjehe koji su nas svrstali u vodeće tvrtke ove djelatnosti, a brojni zadovoljni klijenti i primljene nagrade to i dokazuju.\n042 332 776\nHortikulturno uređenje Grand Park Hotela Rovinj


Brnabić i ambasador Austrije o politici proširenja EU - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Brnabić i ambasador Austrije o politici proširenja EU\nPremijerka Srbije Ana Brnabić razgovarala je danas sa ambasadorom Austrije Nikolausom Luterotijem koji joj je preneo da projekat proširenja EU ne može da bude završen bez pune integracije Zapadnog Balkana, saopšteno je iz Vlade Srbije.\n0Piše: Beta 28. februara 2020. 13.18\nLuteroti je ocenio da Srbija dobro napreduje na putu evrointegracija i preneo nameru Austrije da nastavi da aktivno učestvuje u tom procesu.\nOsim o proširenju EU Brnabić i Luteroti razgovarali su i o bilateralnim odnosima.\nPremijerka Srbije je zahvalila Austriji na podršci Srbiji na evropskom putu i istakla da regionalna saradnja, mir i bezbednost, uz dalji ekonomski razvoj, ostaju prioriteti Srbije, dodaje se u saopštenju.\nAna Brnabić, Austrija, politika, Zapadni BalkanBeograd\nBrnabić zahvalila Fabriciju na brzoj pomoći EU


SZO najavljuje hitan apel u iznosu od 7.7 milijardi dolara za zaustavljanje rasta varijante\nPOČETNA » Najnoviji članci vijesti » Health News » SZO najavljuje hitan apel u iznosu od 7.7 milijardi dolara za zaustavljanje rasta varijante\nNajnovije međunarodne vijesti • Health News • vijesti • turizam • Trenutačno popularno • Various News\nVarijante COVID -a ponovo preplavljuju bolnice\nApel za 7.7 milijardi USD nije dodatna potreba za finansiranjem, već je dio ukupnog budžeta ACT-Acceleratora za 2021. godinu, koji je hitno potreban u naredna 4 mjeseca za borbu protiv varijanti COVID-a.\nNeadekvatno testiranje i niska stopa vakcinacije pogoršavaju prijenos bolesti i preplavljuju lokalne zdravstvene sisteme.\nTrenutna situacija ostavlja cijeli svijet ranjivim na nove varijante.\nMnoge zemlje doživljavaju nove valove infekcija-i dok su mnoge zemlje s visokim dohotkom i neke zemlje sa višim i srednjim dohotkom primijenile široko rasprostranjene vakcinacije, postavile snažnije sisteme testiranja i učinile tretmane sve dostupnijim-mnogi sa niskim i nižim srednjim -zemlje s prihodom se bore s pristupom ovim vitalnim alatima zbog nedostatka sredstava i zaliha. Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) najavila je da će ulaganje u ACT-Accelerator kako bi alati bili dostupni svima i svugdje biti od koristi svim zemljama kroz globalnije inkluzivniji i koordiniraniji odgovor.\nPristup COVID-19 Alati Accelerator (ACT-Accelerator) je globalna koalicija organizacija koje razvijaju i puštanjem u rad nove dijagnostike, liječenja i vakcine potrebne za okončanje faze akutne pandemije. Ovo partnerstvo je formirana na početku pandemije kao odgovor na poziv od lidera G20 i pokrenut je u travnju 2020. godine događaj čiji su domaćini bili generalni direktor Svjetske zdravstvene organizacije, predsjednik Francuske, predsjednik Europska komisija i Fondacija Bill & Melinda Gates. Kritična sredstva za ovaj napor dolaze od nezapamćene mobilizacije donatora, uključujući zemlje, privatni sektor, filantrope i multilateralne partnere.\nUz teško osvojene dobitke u posljednja 3 mjeseca, ACT-Accelerator je povećao US $7.7 milijardi žalbi, Rapid ACT-Accelerator Delta Response (RADAR), da hitno:\nUvećajte testiranje: 2.4 milijarde USD za stavljanje svih zemalja sa niskim i nižim srednjim prihodom na put ka desetostrukom povećanju testiranja na COVID-19 i osiguranje da sve zemlje dostignu zadovoljavajući nivo testiranja. To će značajno poboljšati lokalno i globalno razumijevanje promjenjive epidemiologije bolesti i pojavljivanja zabrinjavajućih varijanti, informirati o odgovarajućoj primjeni javnozdravstvenih i socijalnih mjera i prekinuti lance prijenosa.\nOdržavajte napore istraživanja i razvoja kako biste bili ispred virusa: 1 milijardu US $ za tekuće R & D, omogućiti dalju tržište oblikovanje i proizvodnju, tehničku pomoć i generacije potražnje kako bi se osiguralo da su testovi, tretmani i vakcine ostati na snazi protiv Delta varijanta i drugih novih varijanti, a da su dostupne i pristupačne, gdje je to potrebno.\nRiješite akutne potrebe kisika za spašavanje života: 1.2 milijarde USD za brzo rješavanje akutnih potreba za kisikom za liječenje teško bolesnih i kontrolu eksponencijalnih skokova smrti uzrokovanih varijantom Delta.\nUvođenje alata: 1.4 milijarde američkih dolara za pomoć zemljama u identifikaciji i rješavanju ključnih uskih grla za efikasno postavljanje i korištenje svih alata za COVID-19. S obzirom da će se u narednim mjesecima snažno povećavati ponuda vakcina protiv COVID-19, fleksibilno finansiranje bit će neophodno kako bi se popunili nedostaci u isporuci na terenu.\nZaštitite zdravstvene radnike na prvoj liniji: 1.7 milijardi $ da obezbijedi dva miliona bitne zdravstvenih radnika sa dovoljno osnovnih PPE da bi ih sigurno, dok im je stalo za bolesne, spriječiti kolaps zdravstvenog sistema, gdje se zdravstvene radne snage je već dovoljno i overstretched, i spriječiti daljnje širenje COVID-19.\nOsim žalbe u iznosu od 7.7 milijardi američkih dolara, postoji i mogućnost rezerviranja zaliha vakcina kroz primjenu mogućnosti u četvrtom tromjesečju 2021. godine za 760 milijuna doza cjepiva koje će biti dostupne sredinom 2022. godine izvan potpuno subvencioniranih doza koje će COVAX isporučiti do kraja prvog tromjesečja 1. Obaveze da se ove opcije vakcina rezerviraju u zadnjem kvartalu godine za isporuku sredinom 2022. mogu se preuzeti u Gavi/COVAX, kao dio mreže agencija ACT-A.\nZa rezervne zalihe od 760 miliona doza vakcine primjenom opcija u posljednjem tromjesečju ove godine kako bi se osiguralo postojanje kontinuirane ponude za isporuke do 2022. godine potreban je uslovni kapital. Isporuka ovih 760 miliona doza koštat će dodatnih 3.8 milijardi USD.\nDr Tedros Adhanom Ghebreyesus, generalni direktor WHO-a, rekao je: „7.7 milijardi dolara hitno je potrebno za financiranje rada ACT-Acceleratora na rješavanju naleta Delte i stavljanju svijeta na put okončanju pandemije. Ovo ulaganje je mali dio iznosa koji vlade troše na suzbijanje COVID-19 i ima etički, ekonomski i epidemiološki smisao. Ako ta sredstva sada ne budu dostupna za zaustavljanje prijenosa Delte u najugroženijim zemljama, nesumnjivo ćemo svi platiti posljedice kasnije u godini. ”\nCarl Bildt, specijalni izaslanik WHO-a za ACT-Accelerator, komentirao je: "Okončanje pandemije generirat će bilione dolara ekonomskog povrata zbog povećane globalne ekonomske proizvodnje i smanjene potrebe za vladinim poticajnim planovima za suočavanje sa zdravstvenom i financijskom krizom koju je izazvao COVID- 19 uzroka. Prozor za akciju je sada. ”\nACT-Accelerator je nedavno objavio svoj 2. kvartal 2021. Izvještaj o ažuriranju, koji daje pregled napretka postignutog u donošenju alata za spašavanje života COVID-19 zemljama širom svijeta, te ističe napore uložene kako bi se osiguralo da zdravstveni sistemi mogu primiti i potpuno optimizirati upotrebu mjera protiv COVID-19, tokom Period od aprila do juna 2021. Pokazuje kako su ulaganja u ACT-Accelerator dovela do rezultata i utjecaja u borbi protiv COVID-19.\nPovećani globalni diskurs i nove inicijative odražavaju imperativ postizanja pravičnosti u borbi protiv pandemije. Za nešto više od 15 mjeseci, do 9. avgusta 2021. godine, donatori su pojačali svoje aktivnosti i osigurali 17.8 milijardi USD od 38.1 milijarde USD potrebnih za finansiranje ACT-Acceleratora. Ova neviđena velikodušnost pokrenula je najbrže i najkoordiniranije napore u povijesti za razvoj alata za zaštitu globalne zdravstvene sigurnosti i za postizanje utjecaja tamo gdje je najpotrebnije.\nPostignuća na stubovima ACT-Accelerator-a uključuju:\nStub dijagnostike, koje su zajednički sazvali FIND i Globalni fond, blisko surađujući s UNITAID-om, UNICEF-om, WHO-om i preko 30 globalnih zdravstvenih partnera kako bi povećali pravičan pristup dijagnostičkim tehnologijama COVID-19:\nPreko 84 miliona molekularnih i antigenskih brzih dijagnostičkih testova (RDT) nabavljeno je putem Konzorcija za dijagnostiku\nRegionalna proizvodnja dobila je poticaj kroz transfer tehnologije\nPreko 70 zemalja podržalo je proširenje laboratorijske infrastrukture i ubrzanje testiranja.\nTerapeutski stub, koji su zajednički sazvali Wellcome, Unitaid, uz podršku WHO-a, UNICEF-a i Globalnog fonda:\nNabavljeni su tretmani u vrijednosti 37 miliona dolara, uključujući 3 miliona doza deksametazona i zalihe kisika u vrijednosti 316 miliona dolara.\nPodržao je identifikaciju prve terapije za spašavanje života COVID-19-deksametazona-i dao globalne smjernice o njenoj upotrebi.\nAktivirana je radna grupa za hitne slučajeve kiseonika COVID-19 radi procjene i rješavanja naleta potražnje za smanjenjem smrtnih slučajeva koji se mogu spriječiti. Stub je takođe posredovao ugovor za najveće svjetske dobavljače medicinskog kiseonika-Air Liquide i Linde-o saradnji sa partnerima ACT-Accelerator na povećanju pristupa kiseoniku u zemljama sa niskim i nižim srednjim prihodima. Globalna potražnja za medicinskim kisikom trenutno je više od desetak puta veća nego prije pandemije.\nOd početka pandemije do 1. jula 2021. godine, više od 97 miliona američkih dolara zaliha kisika (2.7 miliona artikala) poslano je u zemlje.\nOsim toga, u posljednjem tromjesečju 219 miliona američkih dolara dodijeljeno je zemljama za nabavku zaliha kisika, uključujući koncentratore kisika i nova javna postrojenja za kisik, putem Mehanizma za odgovor Globalnog fonda na COVID-19.\nCOVAX, stub vakcina, zajednički sazivaju Koalicija za inovacije u pripravnosti na epidemije (CEPI), Gavi, Savez za cjepiva i Svjetska zdravstvena organizacija (WHO)-radeći u partnerstvu s UNICEF-om kao ključnim partnerom u implementaciji, te s proizvođačima cjepiva, organizacijama civilnog društva i Svjetska banka ima:\nUbrzao je istraživanje i razvoj portfelja od 11 kandidata za vakcine na 4 tehnološke platforme.\nIsporučeno je ukupno 186.2 miliona vakcina u 138 zemalja i ekonomija (od 5. avgusta 2021). Od toga je 137.5 miliona doza isporučeno u 84 zemlje i ekonomije AMC -a. Očekuje se da će ukupno 1.9 milijardi doza biti dostupno za isporuku do kraja 2021. Od toga se očekuje da će učesnici AMC -a primiti oko 1.5 milijardi doza, uključujući donirane doze, ekvivalentno približno 23% pokrivenosti stanovništva (isključujući Indiju) .\nFormirana je Radna grupa za proizvodnju koja će identificirati i riješiti proizvodna pitanja koja ometaju jednak pristup cjepivima kroz COVAX. Radna grupa hitno rješava kratkoročne izazove i uska grla te radi s konzorcijem u Južnoj Africi na transferu tehnologije i uspostavljanju centra za proizvodnju vakcina u regiji, osiguravajući dugoročnu regionalnu zdravstvenu sigurnost.\nKonektor zdravstvenih sistema, koji su zajedno sazvali Globalni fond, SZO i Svjetska banka:\nDo kraja aprila nabavljena je OZO u vrijednosti većoj od 500 miliona američkih dolara, procijenjena je spremnost zemlje za postavljanje vakcina protiv COVID-19 u više od 140 zemalja (zajedno Svjetska banka, GFF, Gavi, Globalni fond, UNICEF i SZO), te dokumentirani prekidi do 90% zdravstvenih sistema i usluga putem nacionalnih pulsnih istraživanja u više od 100 zemalja.\nUhvatili smo uvide specifične za državu o uskim grlima i tekućim izazovima vezanim za zdravstvene sisteme, te razvili globalne smjernice i obuku u više kritičnih oblasti zdravstvenog sistema.\nPomogao je u snižavanju cijena OZO -a, dostigavši vrhunce smanjenja za 90% na medicinskim maskama i respiratorima N95/FFP2. I Globalni fond, putem Mehanizma odgovora na COVID-19 (C19RM), i Globalni fond za finansiranje, putem osnovnih zdravstvenih usluga COVID-19, dodjeljivali su bespovratna sredstva zemljama za kupovinu OZO-a, distribuciju lijekova i obuku zdravstvenih radnika u zajednici u uvođenju cjepiva za pojačati nacionalni odgovor na COVID-19.


Wannabe intervju: Marija Kerekeš - WANNABE MAGAZINE\nWannabe intervju: Marija Kerekeš\n"Interesovanje za fotografiju rodilo se još u detinjstvu, i nastavilo da se razvija u srednjoj školi. Tada sam i počela da šaljem radove na prve konkurse"\nMarija Kerekeš je diplomirani inženjer primenjene fotografije. Njen rad priznat je od strane nekoliko inostranih magazina, a njena energija usmerena je ka umetnosti. Šta ima da kaže na tu temu i kako su izgledali njeni počeci pročitajte u intervjuu.\nWANNABE MAGAZINE: Kako je izgledao tvoj prvi susret za profesionalnom fotografijom i kada se zapravo rodila ljubav prema toj umetnosti?\nMARIJA KEREKEŠ: Interesovanje za fotografiju rodilo se još u detinjstvu, i nastavilo je da se razvija u srednjoj školi. Tada sam i počela da šaljem radove na prve konkurse. Sada kad se osvrnem na period odrastanja i razmišljanja “šta ću biti kad porastem”, uviđam da sam nesvesno sve to privlačila. Sakupljala sam reklame iz magazina, modnih časopisa, reklame najnovijih automobila, fotoaparata… I prosto, kada je došlo vreme da se opredelim šta ću dalje posle srednje, fotografija je došla kao prirodan izbor, jer sam i godinama pre bila fokusirana na nju i fotografisala.\nDa li je za jednog profesionalnog fotografa presudan talenat ili se fotografija uči, i koliko je zapravo bitna oprema?\nFotografija se prvenstveno mora osećati i voleti, jako voleti da bi se to i videlo na fotografijama. Talenat je početak, a učenjem se samo postaje sve bolji, jer postoje određena pravila kompozicije koja treba usvojiti i savladati da bi se svaka ideja kultivisala i dobila kvalitetnu formu.\nOprema je bitna, jer je to naše sredstvo za rad, ali nije presudna. Mislim da sam najviše inspiracije imala kada sam intenzivno počela da koristim objektiv od 50mm, jer zaista mislim da umetnik vidi svoje najveće potencijale kada se tehnički ograniči i radi samo unutar tih ograničenja.\n"Fotografija se prvenstveno mora osećati i voleti, jako voleti da bi se to i videlo na fotografijama"\nDobra ideja i dobro osmišljen koncept obećavajuće su polazište za bavljenje bilo kojom temom. Ali, generalno, volim igru između primenjene i umetničke fotografije, i to me najviše inspiriše.\nTrudim se da “uhvatim” emociju koja postaje deo fotografije i inspiracija za dalji rad.\nZa sada je to moja diplomska izložba fotografija. Bila sam vođena idejom koja je u tom momentu delovala neostvarljivo – modelima je trebalo zakačiti delove za motorna vozila u kose! Ipak, ideju sam uspela da realizujem.\n"Trudim se da ‘uhvatim’ emociju koja postaje deo fotografije i inspiracija za dalji rad"\nSmatraš li fotografiju hobijem ili poslom?\nJoš u detinjstvu dobila sam koristan savet od moje mame: da je u životu jako bitno da radiš posao koji voliš, a ne koji moraš. Tako da sam ja izabrala da ne moram nijedan dan u životu da radim.\nKoji su tvoji budući planovi i imaš li neke projekte u bliskoj budućnosti?\nPlan mi je da razvijam svoje ideje i poglede na svoj stil fotografisanja i, naravno, da ceo svet vidi moje fotografije i uživa u njima.


ZOI 84 /// \_\_\_ RajvoSa.com - Drustvo - Hrasnicki Stan\nKuca, otvorena 4 septembra 1949 godine, se nalazi na planini Igman, na proplanku okruzenom gustom crnogoricnom sumom, izgradjena je od brvana, a prekrivena sindrom. Ima vjetrobran i prizemlje u kojem se nalazi opremljena kuhinja i odvojena trpezarija za 30 ljudi, dok se na spratu nalaze dvije sobe sa 17 kreveta. Osvjetljava se butanom, petrolejom i drugim prirucnim sredstvima. Tereni oko kuce su pogodni za skijanje i za druge vrste zimskih sportova.\nPRILAZ: Automobilom iz Hadzica oko 12 km, a moguce je od Ilidze preko Sokolovic kolonije oko 20 km. Iz Hrasnice, markiranom stazom koja je sa Ilidzom povezana autobusima GSP-a, ili sa Vrela Bosne 2.5 odnosno 3 sata hoda.\nIZLETI I TURE: Malo polje ( kuca PD Prijatelji prirode ) 1 sat, Veliko polje sa cuvenim Mrazistem ( najhladnija tacka u zemlji, gdje se nalaze olimpijska borilista za alpske i nordijske discipline i skokove ) 1 sat, Javornik 2 sata, Opservatorija 4 sata hoda.


ILUSTROVANI VODIČ - MAČKE - RASE, DRESURA, ZDRAVLJE, NEGA, PONAŠANJE, ISTORIJAT\n/ ILUSTROVANI VODIČ - MAČKE - RASE, DRESURA, ZDRAVLJE, NEGA, PONAŠANJE, ISTORIJAT\nDr Brus Fogl\tILUSTROVANI VODIČ - MAČKE - RASE, DRESURA, ZDRAVLJE, NEGA, PONAŠANJE, ISTORIJAT\nUpoznajte svoju mačku\nSažeti i stručni saveti uz pomoć kojih ćete bolje razumeti svoju\nmačku i pružiti joj bolju brigu i negu.\nStručni saveti o ishrani, čuvanju zdravlja i nezi mačje lepote.\nIlustrovani vodič kroz rase\nUpoznajte osobine koje odlikuju pojedine rase mačaka.\nSaznajte kako su ljudi i mačke putovali zajedno kroz istoriju i\notkrijte činjenicu da će vam maca ljubimica produžiti život.\nRase - dresura - zdravlje - nega - ponašanje -\nRSD 2,440.00\tDodaj u korpu\nENCIKLOPEDIJA PASA - cjelovit slikovni priručnik\nRSD 7,668.00 Cena sa popustom:\nRSD 6,134.40\tILUSTROVANI VODIČ - PSI - RASE, DRESURA, ZDRAVLJE, NEGA, PONAŠANJE, ISTORIJAT\nRSD 2,440.00\tMapa sajta


Brza hrana u Banjaluci puna soli i nezdravih masti | Frontal\nBrza hrana u Banjaluci puna soli i nezdravih masti\nPromocija zdrave hrane treba da bude prioritet, jer je studija prehrambenog okruženja u Banjaluci pokazala da brza hrana sadrži više soli i transmasnih kiselina nego što je preporučeno u ishrani.\nNajviše vrijednosti natrijuma pronađene su u domaćoj hrani (roštilj, pite...), a slično je kod slanih grickalica industrijske hrane.\n"Građani moraju o tome da vode računa kako bi sačuvali zdravlje", upozorila je pomoćnica ministra zdravlja i socijalne zaštite RS Amela Lolić.\nStudija, koja je pripremljena u saradnji sa Kancelarijom Svjetske zdravstvene organizacije u BiH, ukazuje na potrebu da se u pripremi tzv.ulične hrane (gotova ili hrana za ponijeti) ne dodaje previše soli tokom kuhanja i da se biraju zdraviji sastojci.\nRukovodilac Evropske kancelarije Svjetske zdravstvene organizacije za prevenciju i kontrolu nezaraznih bolesti u Moskvi Žoao Breda ukazao je da se studija bavila uticajem domaćih prehrambenih navika na nezarazne bolesti kao što su dijabetes, kancer..., jer je hrana koju jedemo povezana s mnogim bolestima.\nUpozorio je da so, koje dnevno ne bi trebalo da se unosi više od pet grama, podiže krvni pritisak.\nAnalizirani su proizvodi koji se prodaju na mjestima kao što su kiosci i tezge u Banjaluci te je ustanovljeno da u mnogim od njih postoji i isuviše velika koncentracija transmasnih kiselina.\n"To su sastojci koji se mogu veoma lako eliminisati iz hrane i zamijeniti nečim drugim, jer su veoma štetni za organizam, pogotovo kada je riječ o srčanim oboljenjima", istakao je Breda novinarima.\nPredstavnica Instituta za javno zdravstvo RS i koordinatorica projekta Dragana Stojisavljević kazala je da hrana, koje je bila predmet analize, nije zdravstveno nebezbjedna, ali sadrži transmasti u većoj koncentraciji nego što bi trebalo da se nađe u standardnoj porciji.\nIako studija, koja je urađena po metodologiji Svjetske zdravstvene organizacije u okviru projekta "Hrana u gradovima - istočna Evropa i centralna Azija", odslikava pravo stanje u najvećem gradu RS kada je riječ o ovoj vrsti hrane, Stojisavljević je istakla da je situacija slična i u ostalim gradovima.\n25.03.2019. u 13:49h


SUNČANO I VRUĆE Temperature u BiH danas i do 38 stepeni Celzijusa! – EUskola\nSUNČANO I VRUĆE Temperature u BiH danas i do 38 stepeni Celzijusa!\nAugust 29, 2015 Publisher 0 Comments bih, sunčano, temperature, vruće\nPrema podacima Federalnog hidrometeorološkog zavoda, jutros je u Bosni i Hercegovini bilo sunčano vrijeme uz malu oblačnost.\nTemperature zraka izmjerene u 8 sati: Bjelašnica 14 stepeni Celzijusa, Kupres i Livno 15, Bihać, Bugojno i Goražde 16, Ivan Sedlo i Sanski Most 17, Banja Luka i Sarajevo 18, Srebrenica, Tuzla i Zenica 19, Doboj 20, Bijeljina i Zvornik 21, Trebinje 22, Gradačac, Mostar i Neum 24 stepena Celzijusa.\nAtmosferski pritisak je u Sarajevu iznosio 950 milibara, za 7 milibara je viši od normalnog i sporo raste.\nDanas će u našoj zemlji preovladavati sunčano i vruće. Vjetar, slab do umjeren, u Bosni istočni i sjeveroistočni, a u Hercegovini jugozapadni. Najviša dnevna temperatura od 32 do 38 stepeni Celzijusa.\nU Sarajevu sunčano vrijeme. Najviša dnevna temperatura oko 33 stepena Celzijusa.\nNešto ugodnije tokom jutra, nakon toga vruće, uz visoke vrijednosti temperature zraka. Neophodno je povesti brigu o zaštiti od štetnog UV zračenja. Hronični bolesnici, starije osobe i djeca trebaju umanjiti aktivnosti i boravak na otvorenom. Nedostatak svježine u noći mogao bi dodatno uzrokovati probleme osjetljivim osobama.\n← Druga kladuška gulašijada održaće se 13. septembra\nHoće li doći do izmjena u Šengenskom sporazumu? →\nAugust 16, 2016 Publisher 0\nJune 11, 2015 Giver Comments Off on DOBOJ Vjetar čupao stabla i koševe na igralištima!\nJanuary 6, 2017 Publisher Comments Off on Federacija BiH ponovo zakinula kantone


Studio ARS u vodicama - StudioARS\nStudio ARS u vodicama\nU organizaciji Hrvatske grupacije vodovoda i kanalizacija od 3. do 7. studenoga 2021. godine u hotelu Olympia u Vodicama, održao se stručno-poslovni skup koji je okupio veliki broj stručnjaka koji se bave vodoopskrbom, odvodnjom i pročišćavanjem otpadnih voda.\nUz tematske okrugle stolove, stručne prezentacije, izlaganja i diskusije, veliki značaj ovog skupa predstavljaju i popratna događanja, razna poslovna predstavljanja i izlaganja široke palete proizvoda i usluga iz područja vodoopskrbe i odvodnje.\nStudio ARS, ovlašteni partner tvrtke Autodesk i developer softvera Urbano, sudjelovao je kao jedan od pokrovitelja. Zainteresiranim sudionicima prezentirani su novi načini projektiranja, analize i održavanja vodoopskrbnih sustava, bazirani na BIM metodologiji i Autodesk tehnologiji.\nSkup je potvrdio potrebu okupljanja svih relevantnih stručnjaka na jednom mjestu, bio je ispunjen novim susretima, spoznajama i idejama te je u potpunosti ispunio naša očekivanja.


Places in Bosnia and Herzegovina with SO - find information on all places in Bosnia and Herzegovina with SO - Bosnia-and-Herzegovina.Places-in-the-world.com\nYou are here: World > Europe > Bosnia and Herzegovina > Regions > Places > Index of places > Places with S > Places in Bosnia and Herzegovina with SO\nPlaces in Bosnia and Herzegovina with SO\nSearch and find places in Bosnia and Herzegovina with first letters SO.\nAlphabetical index of places in Bosnia and Herzegovina with SO\nThere are 110 places in Bosnia and Herzegovina beginning with 'SO' (in alphabetical order).\nPage 1: Sobac to Solaje\nSobac Sobač 1. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nSobadine Šobadine 2. Republika Srpska Republika Srpska -\nSobici Šobići 3. Republika Srpska Republika Srpska -\nSobinovac Sobinovac 4. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nSobot Šobot 5. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nSobote Šobote 6. Republika Srpska Republika Srpska -\nSobote Šobote 7. Republika Srpska Republika Srpska -\nSoboti Šoboti 8. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nSoboti Šoboti 9. Republika Srpska Republika Srpska -\nSoboti Šoboti 10. Republika Srpska Republika Srpska -\nSocani Sočani 11. Republika Srpska Republika Srpska -\nSocevici Soćevići 12. Republika Srpska Republika Srpska -\nSocice Sočice 13. Republika Srpska Republika Srpska -\nSockovac Sočkovac 14. Republika Srpska Republika Srpska -\nSoderi Soderi 15. Republika Srpska Republika Srpska -\nSodici Šodići 16. Republika Srpska Republika Srpska -\nSodolovici Sodolovići 17. Republika Srpska Republika Srpska -\nSofici Sofići 18. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nSofici Sofići 19. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nSofici Sofići 20. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nSofilj Sofilj 21. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nSofrici Sofrići 22. Republika Srpska Republika Srpska -\nSoftici Softići 23. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nSoftici Softići 24. Republika Srpska Republika Srpska -\nSogorovici Sogorovići 25. Republika Srpska Republika Srpska -\nSokcevici Šokčevići 26. Brcko Brčko -\nSokici Šokići 27. Republika Srpska Republika Srpska -\nSoko Soko 28. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nSokolac Sokolac 29. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nSokolac Sokolac 30. Republika Srpska Republika Srpska -\nSokolac Sokolac 31. Republika Srpska Republika Srpska 8,842\nSokolice Sokolice 32. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nSokolina Sokolina 33. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nSokolina Sokolina 34. Republika Srpska Republika Srpska -\nSokoline Sokoline 35. Republika Srpska Republika Srpska -\nSokoliste Sokolište 36. Republika Srpska Republika Srpska -\nSokoliste Sokolište 37. Republika Srpska Republika Srpska -\nSokolj Sokolj 38. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nSokolovici Sokolovići 39. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nSokolovici Sokolovići 40. Republika Srpska Republika Srpska -\nSokolovici Sokolovići 41. Republika Srpska Republika Srpska -\nSokolovici Sokolovići 42. Republika Srpska Republika Srpska -\nSokolovina Sokolovina 43. Republika Srpska Republika Srpska -\nSokosnica Sokošnica 44. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nSolaci Šolaci 45. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nSolaci Šolaci 46. Federation of Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina -\nSolacko Selo Solačko Selo 47. Republika Srpska Republika Srpska -\nSolaja Šolaja 48. Republika Srpska Republika Srpska -\nSolaje Šolaje 49. Republika Srpska Republika Srpska -\nSolaje Šolaje 50. Republika Srpska Republika Srpska -\nTime: Sun, 22 May 2022 - 3:19pm\nPlaces in Bosnia and Herzegovina with SO


Vesti :: Medicinska sestra (ne)poželjno zanimanje\nOko 80.000 medicinskih sestara i tehničara radi u bolnicama i domovima zdravlja u Srbiji. Taj posao u Evropi je visoko rangiran na mestu poželjnih zanimanja, kod nas su pozicije dosta niže, rekao za RTS Dragan Šašić, direktor Komore medicinskih sestara i tehničara.\nMedicinske sestre čine dve trećine zaposlenih u sistemu zdravstvene zaštite i, prema podacima Svetske zdravstvene organizacije, pružaju 69 odsto usluga. Po bolnicama i domovima zdravlja širom Srbije trenutno radi oko 80.000 medicinskih sestara i tehničara.\nU aprilu prošle godine, ministar zdravlja Zoran Stanković poručio je da je zdravstvenim ustanovama u Srbiji potrebno više od 5.000 sestara, ali da bi posao u najboljem slučaju moglo da dobije tek njih 500, dok je na tržištu rada skoro 11.000.\nDirektor Komore medicinskih sestara i tehničara Srbije Dragan Šašić rekao je da je Ministarstvo zdravlja pokrenulo akciju i da je od Ministarstva finansija zatraženo da se obezbede finansijska sredstva za 200 lekara i 400 sestara, što bi bila "prva kap koja bi ugasila požar".\n"Do ove situacije smo došli jednom restriktivnom politikom zapošljavanja zdravstvenih radnika", rekao je Šašić, gostujući u Dnevniku RTS-a.\nPrema njegovim rečima, zdravstveni sistem nije ugrožen i prema podacima koja Komora ima, sistem je dobar jer 80.000 zdravstvenih radnika sa srednjom i višom stručnom spremom, mada u mnogim ustanovama kadar nedostaje.\nŠašić kaže da su veliki sistemi kao klinički centri i velike opšte bolnice najviše na udaru jer je tu došlo do raskoraka u broju ljudi koji su otišli u penziju i broja primljenih radnika.\nJedna od najbrojnijih ali, sudeći po anketama, jedna od najomraženijih profesija kod nas. Posao medicinske sestre u Evropi je visoko rangiran i po nekim pokazateljima je na 4. ili 5. mestu poželjnih zanimanja, kod nas su pozicije dosta niže.\n"Razlozi su različiti, počevši od strukture posla. Sve do ove godine nismo imali zakonsku regulativu koja je regulisala polje rada medicinskih sestara ali sada jasno rešeno. Rečeno je da je zdravstvena nega polje rada", objasnio je Šašić.\nPrema njegovim rečima, medicinske sestre i tehničari su smatrani kao pomoćnici lekara što nije bilo istinito.\nGovoreći o plati, Šašić kaže da ona u proseku iznosi 35.000 dinara i da je to malo primanje za odgovoran posao.\nRad medicinskih sestara biće osiguran. Lekarska komora Srbije je osigurala svoje članstvo, a Komora medicinskih sestara i tehničara će u narednom periodu to učiniti, rekao je Dragan Šašić.\nIzvor: RTS 05.02.2012.god.\n5. Februar 2012. Vesti 0 1949\nsestara medicinskih sasic tehnicara zdravlja posao medicinska vesti sestra zanimanje pozeljno prema rekao medicinske sestre radnika komora koja rada srbije\nTri reči: komore medicinskih sestara, prema njegovim recima, direktor komore medicinskih, mestu pozeljnih zanimanja, zanimanje vesti medicinska, vesti medicinska sestra, pozeljno zanimanje vesti\nDve reči: medicinskih sestara, medicinska sestra, pozeljno zanimanje, medicinske sestre, dragan sasic, domovima zdravlja, visoko rangiran, mestu pozeljnih\nJedna reč: sestara, medicinskih, sasic, tehnicara, zdravlja, posao, medicinska, vesti, sestra, zanimanje, pozeljno, prema, rekao, medicinske, sestre, radnika, komora, koja, rada, srbije


HomeUplateIzvješćaIzvještaji ranijh godina201520162017KategorijeSamohraniJetimiDjecaLiječenjePovratniciSamopomoćZaboravljeniBilansKontakt\tChat\nutorak, 01 Januar 2008 14:26\tPrintaj\nPoštovani posjetioci naše stranice. Putem ovog chata, moguće je da direktno kontaktirate sa redakcijom.\nServis je baziran na Skype Chatu. Nije obavezno, ali je poželjno je da imate instaliranu Skype aplikaciju.Nakon ulaska u Chat, predstavite se i sačekajte neko vrijeme. Ako ima slobodnog operatera u datom momentu, javit će vam se ubrzo.\nČitano 1975 puta\tTweet\n« Ismeta iz Bihaća nas treba\tEdin skuplja donacije za operaciju »\nKo je na portalu: 46 gostiju i nema prijavljenih članova Linkajte na nas\tHTML Code za vašu stranicu:


22.03.2021. Indira Mešinović Servisne informacije\nObavještavamo korisnike da će zbog nužnih radova na održavanju sistema, dana 24.03. 2021. godine, u terminu od 00:00 do 06:00 sati, doći do smetnji u radu servisa BH Telecoma na područjima: Husino (RD Tuzla), Jelaske, Vukotići, Donja Vraca (RD Zenica), Žegar (RD Bihać), Hrenovica (RD Goražde), te dana 25.03.2021. godine na područjima: Gornja Lipnica (RD Tuzla), Starina, Pepelari, Borovica (RD Zenica), Ovčari (RD Mostar) Nahorevo (RD Sarajevo). Izvinjavamo se zbog eventualnih neugodnosti i zahvaljujemo na strpljenju.


IZVJEŠĆE O DEŠAVANJIMA U ARAKANU IHH-a ORGANIZACIJE IZ TURSKE Udruženje SOLIDARNOST | Association SOLIDARITY\nČetvrtak, 25 Travanj 2013 13:27\nIZVJEŠĆE O DEŠAVANJIMA U ARAKANU IHH-a ORGANIZACIJE IZ TURSKE Ovaj izvještaj detaljno razrađuje nasilje koje se počelo dešavati u Arakanu u junu 2011, pozadinu ovih incidenata i prava Arakanških muslimana. Svrha izvještaja je da upozna javnost sa dešavanjima u ovom regionu, kao i Islamski svijet i međunarodnu zajednicu, te da podstakne odgovorne organe da preduzmu neophodne korake i u konačnici okončaju nasilje u Arakanu.\nIncidenti, poražavajućim za ljudsko dostojanstvo se dešavaju u Arakanu već duži niz godina. Skoriji okršaji su koštali života više od 1000 muslimana,a preko 90 000 njih ostali su bez svojih domova. Većina Arkanašana bježi od nasilja tražeći utočište u izbjegličkim kampovima u susjednom Bangladešu. Suočeni sa nezamislivo nehumanim uslovima u ovim kampovima Arkanaški muslimani gube nadu za bolju budućnost. Kala, sedamdesetpetogodišnji Arkanaš, koji je izbjegao iz svog doma u ovakav kamp prije mnogo godina, opisuje tugu jednog izbjeglice: "Očekujemo smrt koja će nas spasiti ove patnje." Da bi stvar bila gora, Bangladeš ne samo da odbija izbjeglice koje dolaze još od juna mjeseca u ovu zemlju, nego i vraćaju one koji su stigli u izbjegličke kampove prethodnih godina. Ovaj izvještaj o nasilju u Arakanu, koje se i danas dešava, pripremljen je nakon intervjua s Arakaškim izbjeglicama, koji su potražili sklonište u različitim zemljama, te informacija koje su obezbijedile organizacije za borbu za ljudska prava, kao i četrnaestogodišnjim iskustvom IHH.a u ovom regionu.\nHITORIJA - ARAKAN, koji predstavlja područje od 50.000 kvadratnih kilometara, nalazi se uz granicu Burme sa Bangladešom i obiluje duboko ukorijenjenom historijskom baštinom. Najstarija poznati podaci o Arakanu datiraju još iz trećeg stoljeća prije nove ere. U regionu danas poznatom kao Arakan, Dhanyawadi i Vesali kraljevstva su utemeljena još u prvom stoljeću nove ere, odnosno trećem stoljeću iste ere.\nIslam dolazi u Arakan u osmom stoljeću s arapskim trgovcima. Muslimanski Arapi, koji su bili značajni za pomorsku trgovinu utemeljili su jake trgovačke odnose sa Južnom Azijom, Jugoistočnom Azijom, te Dalekim Istokom. Oni su utemeljili i manje trgovačka čvorišta u regionu koji se protezao od Arakan do Sumatra otoke i Jave. U petnaestom stoljeću, u Arakanu je osnovano Islamsko kraljevstvo, kada je kralj Narameikhla primio Islam, te se ova monoteistička religija počela širiti i na susjedne zemlje.\nBurmanska i Britanska okupacija\nPod burmanskom okupacijom, koja je počela 1784. godine, dvije Arkanaške domorodačke grupe muslimani Rohingya i Budisti Rakhine bili su suočeni sa represijom i progonom. Hiljade Arkanaša su pobjegli iz svojih domova da bi izbjegli Burmansku perzekuciju i našli su sklonište na jugu Indije. Britanci su okončali Burmansku vladavinu 1826. godine u Arkanu, te zadržali region pod kolonijalnom vladavinom preko 120 godina.\nDvije etničke grupe su suprotstavljaju jedna drugoj.\nDomorodački arkanaški Rohingyas muslimani i Rakhines budisti su živjeli zajedno u miru sve do devetnaestog stoljeća. No međutim, Takinska partija, čiji je cilj bio da zaustavi britansku okupaciju u Burmi, koja je počela 1826. godine, izazvao je budističke Rakhine protiv Rohingyas muslimana. Kada se Burma 1837. godine odvojila od Indije, doduše sa zadržanom kolonijalnom vladavinom, Thakinsi su preuzeli vlast u Burmi. Zrna mržnje su posijana između etničkih grupa s propagandom da muslimani predstavljaju ozbiljnu opasnost za Budiste, te da bi pridobili zemlju i uništili Budiste, ako ne budu zaustavljeni. Prema tome, Rahkini su ipak željeli da ostanu živjeti pod burmanskom vladavinom mirnim životom, neovisno o muslimanima.\nMasakr 1942. godine\nPrvi veliki napadi na indijske i bangladeške muslimane počeli su nakon povlačenja Britanaca iz regije. Bespomoćni muslimani su bili prisiljeni da traže utočišta u Indiji i Bangladešu kako bi izbjegli nasilje. Arkanaški budisti počeli su masovno ubijati Rohingyas muslimane nakon što su indijski i bangladeški muslimani napustili zemlju. 28. marta 1942. godine Rakhini napadaju muslimane Chanbilivillage u Minbya opštini, te masakriraju muškarce, žene i djecu mačevima i kopljima. Rakhini koji su ih napadali silovali su žene, nakon čega su ih brutalno ubijali, te pretresali područje prije nego bi ga napustili. Zlato, srebro i druge vrijedne stvari Thakinske vođe su zaplijenjivali, a usjevi i ostala imovina du bili prepušteni pljačkašima. Kaže se da je Lemro rijeka pocrvenila od krvi nevinih civila.\nTokom 40-godišnjih napada, koji su izbili u gradu Minbya, te se proširili na ostatak Arakanske pokrajine, najmanje 150.000 arkanaških muslimana je ubijeno, a sela su opljačkana i srušena. U naseljenim područijima istočno od Kaladan rijeke, koja su bila većinski muslimanska, ostao je samo mali broj muslimana nakon napada. Masovna stradanja prinudila su mnoge arkanaške muslimane da traže utočište u susjdenim zemljama, naročito Bangladešu. Događaji koji su se zbili, 1942. godine učinili su suživot u budućnosti praktički nemoguć za Rohingya i Rakhine, dvije bratske nacije sa zajedničkom historijom.\nAntifašistički narodno oslobodilački savez, koji je imao značaju ulogu u nezavisnoti Burme, otpustio je mnogo muslimana i zamjenio ih arkanaškim budistima ubrzo nakon sticanja nezavisnosti. Ohrabreni od strane antimuslimanske politike države, Budisti pojačavaju napade na muslimansku zajednicu bez suočavanja i sa kakvim zakonskim mjerama od strane države. Čak štoviše, vlast ograničava kretanje Rohingya muslimana, koji pokušavaju izbjeći nasilje, iz Maungdawa, Bathidaunga i Rathedaunga u Akyab (oficijelno Sittwe), ostavljajući hiljade muslimana na milost i nemilost agresvnih budista. Čak i prije oporvaka od masakra, koji se desio 1942. godine muslimani su se našli na meti još jednog napada Burme 1947. godine. U tom periodu određene muslimanske grupe pružile su oružani otpor burmanskoj državi, ali bezuspješno. 1954. godine kada su muslimanske grupe bile moćnije i organizovanije, burmanska vojska poduzima novi krvavi napad, nazvan Operacija Monsun, koji uklanja muslimanske sile. Iste godine, hiljade muslimana su bili ubijeni ili deportirani iz zemlje koja je potpomagala Mudžahide. Tokom 1959. godine u gradovima s većinskim muslimanskim stanovništvom, Buhidaungu i Maungdawu, premijer je obećao ravnopravnost muslimanima, nakon čega muslimanski Mudžahidi ostavljauju oružje i predaju se državi.\nVojni udar 1962. godine Savladavanje muslimana u Burmi nastavlja se istom mjerom do udara 1962. godine. Te godine vojska preuzima i nacionalizira sva privatna preduzeća i banke. Kao rezultat ovoga, muslimani, koji su upravljali glavnim preduzećima u Arakanu do te godine, izgubili su ekonomsku moć. Vođa udara general Ne Win, objavio je brojne obavijesti Arakanskim vođama s namjerom ograničenja kretanja lokalnih muslimana. Mediji, koje je kontrolisala država počinju s propagandom emitirajući u javnost tvrdnje da Rohyngya muslimani nisu domorodačko stanovništvo Arakana, te podstiču arkanaške budiste da djeluju protiv njih. Takva emitovanja s jedinim ciljem okretanja budističkih Rakhina protiv Rohingyas muslimana, pojačala su tenzije u regionu. Nakon preuzimanja vlasti Ne Win daje budistima vlast nad Arakanskom upravom. Skoro svi muslimanski policijski oficiri, koji su radili u pograničnim područijima bivaju premješteni u udaljene dijelove zemlje. Muslimanskim službenicima su prijetili otkazom i premiještanjem ne sjever Arakana. Svi, osim nekolicine Rohingya službenika i nastavnika bivaju premiješteni, zajedno sa Burmancima i Rakhinima, koji su migrirali u region prije nekoliko godina iz istočnom Pakistana. Vojni režim ukida Mayu Frontier Upravu i donosi režim koji je pod kontrolom centralne Vlade. Sve veće ekonomske restrikcije bivaju nametnute muslimanima, a budistički Rakhini preuzimaju gradsku trgovinu, koju su nekad kontrolisali muslimani.\nU ovom periodu vojna hunta sve više izražava nepoštovanje prema pravima muslimana. Postalo je uobičajno da vojska zadržava muslimanske vođe preko noći, te da ih puštaju tek nakon što bivaju mučeni. Nepravda prema muslimanskim zajednicama bivaju odobravane od strane vlasti. S podrškom Burmasnkih vlasti, Rakhini budisti počinju s napadima i svojatanjem posjedništva muslimana kada god su to željeli. Kada bi se musliman požalio policiji često bi se morao da se brani od neosnovanih optužbi. Obeshrabreni maltretiranjem od strane policije, muslimani odustaju od traženja pravde. Dočepavši se vlasti vojna hunta lansira nemilosrdnu ofanzivu pod nazivom "Imigracijska istraživačka operacija". Fizička mučenja, zlostavljanja žena, iznuđivanja i slična maltretiranja postali su dio svakodenvice. Mnogo nevinih ljudi bivaju obilježeni kao ilegalni imigranti, te potom uhapšeni. Hiljade drugih bivaju prinuđeni da napuste svoje domove u Kyauktawu, Mrohaungu, Pauktawu, Myebonu Minyi, te bivaju deportovani u Bangladeš.\nOperacija Kraljevski zmaj Sa operacijom "Kraljevski zmaj", u martu 1978. godine burmanska vlada je željela da zastraši muslimane i natjera ih da napuste Arakan. Operacija je lansirana u najveće muslimansko selo u gradu Akyab i izazvala je komešanje u čitavoj regiji. Vijesti o muslimanima, koji bivaju uhapšeni u Akyabu, miškarcima,ženama i djeci, koji bivaju silovani i ubijeni, brzo se šire preko čitavoh sjevernog Arakana. Policija i činovnici za imigrantski nadzor u Namagami timu, koje je organizovala vojska, stižu do Buthidaung regiona i teroriziraju lokalnu zajednicu. Stotine muslimanskih muškaraca i žena bivaju uhapšeni, mnogi i ubijeni nakon maltretiranja, žene bivaju i silovane.\nArkanaški muslimani, koji bivaju terorizirani kroz brutalne napade, više nemaju sigurnost života i imovine, prinuđeni su da napuste svoje domove da bi zaštitili svoju čast. Rohinge su krenuli prema bangladeškoj granici teškim putem, ali još jednom se nalaze na meti budističkih Rakhina i sigurnosnih sila, te sva njihova imovina biva zaplijenjena. Većina muslimana koja je uspjela izbjeći iz Arkana bivaju ubijeni dok su bježali. Oni koji su uspjeli doći do Naf rijeke, koja označava bangladeško-burmansku granicu, bili su prinuđeni da traže spas u opasnim vodama ove rijeke, nakon što je na njihove brodove pucano. Tokom ovog perioda, preko 300.000 Arkanaških izbjeglica stiže u Bangladeš i biva smješteno improvizirane kampove. Budući da se Nagaminske jedinice povlače iz evakuisanih sela, Rakhini, koji su zaplijenili i zapalili kuće tamošnjih muslimana, te ukrali njihovu stoku, se useljavaju.\nDržava Mianmar, koja želi izbrisati muslimasnko nadlijeđe u zemlji i potpuno preoblikovati regiju, gradi Budističke hramove na skoro svakom uglu sjevernog Arakana. Brdskim plemenima Murunga, Chakma i Saaka biva naređeno da se nastane na zemlji uzetoj od muslimana, i budistički Rakhinei koji dolaze iz Arakana, čak i iz Bangladeša, bivaju smješteni u regije nekada naseljene muslimanima. Suočeni s agresijom nasilničkih doseljenika, koje podupire vlast, arkanaški muslimani počinju da migriraju iz Arakana. Od 1990. godine, do danas, stotine hiljada Arkanaša je izbjeglo u susjedni Bangladeš da bi izbjegli pritisak i progon. Muslimanska sela bivaju evakuisana, kako bi bili ponovo sagrađeni kao modeli naselja, ali budistički Rakhini su smješteni u evakuisanim selima. Kao dio propagande da učini Arakan budističkim, ime Arakan biva promijenjeno u Rakhin, a ime glavnom grada se mijenja iz Akyab u Sittwe.\nKršenje prava do dan danas\nBurmanska vlast u Arakanu utabala je put za period obilježen kršenjem prava Rohingya naroda. U masakru 1938. godine, hiljade Arkanaških muslimana biva ubijeno i više od 500.000 biva prinuđeno da napusti svoju domovinu. 1942. godine muslimani postaju meta novog masakra, koji je odnio 150.000 života ovih ljudi. Ukupan gubitak napada na muslimane 1947. godine, Monsunska operacija 1954. godine, te Kralj Zmaj operacija 1978. godine iznosi 10.000. Zastrašivanja i napadi na Arkanaške muslimane su se nastavili do dan danas.\nNezakonito kažnjavanje, mučenje i maltretiranje\nU godinama koje su slijedile nakon udara 1962. godine, Rohingye postaju predmeti nezakonitog kažnjavanja, mučenja i maltretiranja. Zajedničke molitve i običaji klanja kurbana bivaju napušteni. Poznato je da je tokom 1978. godine operacija Kraljevski Zmaj veliki broj muslimanskih žena, muškaraca i starijih ljudi biva izloženo torturama, zatvaranju i egzekuciji. Arakanese Muslimani se i dalje suočavaju sa nezakonitim privođenjima, torturama i maltretiranjima.\nReligijska i etnička diskriminacija\nOpoziv za državljanstvo\nSituaciju Arkanaškim muslimana pogoršale su posljedice udara 1962. godine. Većina komercijalnih poduzeća, koja su posjedovali Rohingye do tad, bivaju nacionalizirani, što značajno umanjuje ekonomsku moć muslimana. Medije, koje kontrolira država, počinju da prikazuju Rohingyas kao strance, a muslimani u vlasti bivaju zamijenjeni budistima.\nPitanje Arkanaških muslimana nije samo problem Burme. Vojni režim podvrgnuo je etničke manjine Burme, gdje je 64 domorodačkih naroda, i više od 200 jezika i dijalekata, sistematskom pritisku i diskriminaciji. Etnička struktura Burme je: 68% Bamari, 9% Shani, 7% Kareni i 4% Budisti Rakhini, 3% Kinezi, 2% Moni, 2% Indijci i 5% ostale etničke grupe, među kojima su Arkanaški muslimani (Rohinge). Činjenicu da su Arkanaški muslimani, Šani i Akreni podvrgnuti sistematskom istrebljenju od strane Burme, su potvrdile i internacionalne institucije.\nEtničke grupe su suočene sa zvaničnom diskriminacijom u školama, vladinim ustanovama. Kultura, jezik, historija i identiteti pripadnika ovih etničkih grupa su ograničeni ili čak potpuno napušteni. Članovi etničkih zajednica korišteni su za prinudni rad od strane vojske i suočavaju se sa uvrijedljivim tretmanom na poslu. Ovi ljudi su tretirani izuzetno loše i ponekad plaćaju cijenu svoje etničke pripadnosti svojim životima. Arkanaški muslimani su najteže pogođeni diskriminativnom i restriktivnom politikom.\n1982. godine Zakon o državljanstvu izostavio je Rohingye sa liste etničkih grupa, označavajući ih kao strance na njihovoj zemlji. Danas Rohingye i dalje nisu priznati kao stanovnici Burme. Oduzevši im državljanstvo, Rohingyama u uskraćena osnovna ljudska prava. Tih godina, vlada je otvoreno podržala antimuslimanske pobune. Rohingye su spriječeni da putuju izvan svojih gradova; oni koji su živjeli u sjevernom Arakanu bili su prinudno izmešteni iz svojih domova, natjerani na prisilni rad i podvrgnuti mučenjima.\nGradnja novih naselja i premiještanje muslimana\nNajteže kršenje prava koje su Arkanaški muslimanu doživjeli od strane burmanskog militarnog režima bila je zaplijena imovine nakon što su bili protjerani iz svojih domova, a Budisti smješteni, pod paravanom novog modela sela. Muslimani su bili prisiljeni da rade na konstrukciji tih sela. Sela su građena od materijala oduzetog od muslimana i nove kuće su građene tako da liče na stare budističke kuće. Budisti, koji su živjeli u Arakanu, u centralnoj Burmi, čak i u Bangladešu bili su ohrabrivani da se presele u sjeverni Arakan, gdje žive muslimani, s namjerom da se smanji dominantan broj muslimana u toj regiji. Budsiti su nagovarali čak i svoju rodbinu da se seli s njima. Skloništa, posjedi, čak i stoka za nove doseljenike je obezbjeđivano od zaplienjene imevine muslimana. 25. marta, 1999. godine, 34 nova doseljenika su dovedeni iz Buthidaunga u Akyab. Prije njihovog dolaska, vlast je primorala muslimane da naprave određene promijene u svojim selima, tako da bi više ličila na stara budistička sela, čak su i statue Bude podizane u različitim dijelovima sela. U februaru, 2005. godine, vojno vijeće je naredilo Arkanaškim muslimanima da sagrade ogradu oko svojih sela, te ih tjeralo da radi.\nEvakuisana Rohingya sela naseljavaju budisti i većina iseljenih Rohingya seli iz Arakana. Danas Rohingya zajednice u Arakanu žive u izuzetno teškim uslovima. Burmanska vojna hunta potiče Arkanaške Budiste protiv muslimana i vrši pritisak na njih. Ova politika uključuje iseljavanje muslimana s njihovih posjeda i naseljavanje Budista na ista, zaplijenu imovine muslimana, prinudni rad muslimana, zatvaranje džamija i sprječavanje gradnje novih, kao i zabrana kretanja. Česti činovi nasilja se dešavaju u selu kao rezultat okretanja budista protiv muslimana.\nCilj doseljavanja Budista u muslimanska sela i gradove je smanjenje procenta Arkanaških muslimana, tako da oni ne budu u mogućnosti da traže autonomiju unutar Burme. Uništavanje islamskog naslijeđa u Arakanu i preoblikovanje ovog grada u budističku zemlju je zapravo plan. Vojni režim ne samo da mijenja demografiju Arakana i iskorištava muslimane, nego i osigurava oružanje budističkim doseljenicima u tom području i podstiče ih da vrše raciju u muslimanskih naseljima.\nArkanaški muslimani nemjau slobodu kretanja u svojoj državi. Muslimani, koji su naseljeni u gradovima izvan Akyaba imaju zabranu ulaska u Arkanaški glavni grad, Akyab i to na čitavoj njegovoj površini, čak i u slučaju hitne medicinske pomoći. Takođe im je zabranjeno da putuju u Burmanski glavni grad, Rangun pod bilo kojim uslovima.Muslimanima nije dopušteno da posjećuju susjede u okolnim gradovima i selima. Muslimani bez pasoša, ponekad čak i oni sa legalnim pasošima su priniuđeni da napuste autobuse ili vozove. Naprijemjer u februaru 2011. godine, osam musliamna koji su putovali iz Rengona bili su zadržani od strane policije zbog putovanja izvan Arakana iako su imali putovnu dozvolu, i potom su bili osuđeni na sedam godina zatvora.\nMuslimani su suočeni sa brojnim zabranama kada žele da se vjenčaju. Muslimani moraju da prođu kroz desetine procedura da bi dobili dozvolu da se vjenčaju, što jako otežava muslimanima da stupe u brak. Značajan dio politike Burmanske vlasti po pitanju smanjenja muslimanske populacije, pravi probleme u sklapanju brakova, zbog čega nastaju ozbiljni društveni problemi za muslimane. Vlast zahtijevaju od parova da plate visoke takse da bi dobili dozvolu za brak. U muškarci i žene, koji žele da stupe u brak moraju platiti između 50 i 300.000 kijata. Period čekanja za dozvolu je prosječno 2 do 3 godine, a oni koji ne plate taksu nemraju pravo da se vjenčaju, a ponekad čak i oni koji plate taksu ne dobiju dozvolu. Iz tog razloga neki parovi prelaze granicu u Bangladeš i vjenčavaju se ilegalno.\nDestrukcija kulturalnih i historijskih znamenja i vrijednosti Arkanaški muslimani su imali bogato islamsko naslijeđe u ovoj dražavi, utemljeno još u prošlosti. Rohingya jezik je član Indo-europske grupe jezika i veoma je sličan jezicima koji se govore u južnom Bangladešu. pripadnici Rohingya naroda koristili su arapsko pismo oko 300 godina. Kovanice koje su Arkanaški kraljevi kovali sadržavali su tragove islamskog vjerovanja na arapskom jeziku. Arkanaško kulturalno naslijeđe, baš kao i naslijeđe manjina u MIanmaru, biva uništavano u sklopu Mianmarizanske politike od strane Burmanaca. Kultura Burmanskih muslimana, a pogotovo kultura Arkanaških muslimana je smatrana stranom "Burmanskom kulturom". Burmanski muslimani su čak pod pritiskom da promijene svoja imena. Rukotvorine koje datiraju još iz perioda islamske vladavine u Burmi bivaju uništeni, a imena mjesta bivaju promijenjena. Na primjer, Arakan je promijenjeno u Rakhine, a Akyab u Sittwe. Džamije i religijske škole, koje se nalaze na svakom ćošku Arakana i zauzimaju značajnu ulogu u Rohingskoj kulturi i religiji, bivaju ili uništeni ili u njihovim dvorištima bivaju podizani Budistički hramovi.\nPritisak na Kršćane i Budiste\nBurmanski kršćani, naročito oni koji žive u ruralnim područjima, imaju zabranu sprovođenja svojih vjerskih rituala. Religijske vođe se slažu da je religisjka diskriminacija,politički sankcionisana jedan od najvećih razloga ovog problema. Burmanski katolici su članovi plemena koji se suprotstavljaju vojnoj hunti, što objašnjava restrikcije na koje onda nailaze. Još jedan pokazatelj religijskog progona je vrši pritisak čak i na budističke svećenike, iako je većina stanovništva upravo Budisti, a ova religija j i službeno propagirana. Razlog za supresiju Budističkih svećenika je suprotstavljanje tiraninskoj vojnoj hunti. Iako je preciznost i vjerodostojnost izvještaja iz Burme diskutabilna, broj pritvorenih svećenika se procjenjuje na oko 300.\nDanas, zbog pritiska vojničkog režima, stotine hiljada Arakanskih Muslimana živi kao izbjeglice izvan Burme. U Pakistanu ih je 200 000, od kojih nisu svi izbjeglice, dok ih je u Saudijskoj Arabiji 500 000, a u Maleziji 10 000. Iako je potpisnik Ženevske konvencije o statusu izbjeglica, Malezija tretira sve izbjeglica zajedno sa Arakanskim, kao ilegalne imigrante, te im odbija dati status izbjeglica. Ipak 2004. godine, Malezija im je dala dozvolu da ostanu u državi gdje još uvijek i žive, iako nemaju status izbjeglica. Država sa najvećim brojem Arakanskih izbjeglica je Bangladeš, gdje UNHCR ima zaštitnički program. Zbog progonstva Burmanskih vlasti je, između 1991 i 1992 godine, u Bangladeš koji je ionako mala, prenaseljenja i siromašna država, imigriralo oko 300 000 Arakanskih muslimana.\nUN je 28.aprila, 1992. godine inicirao ugovor o dobrovoljnom i sigurnom povratku arakanskih izbjeglica između Burme i Bangladeša, međutim vlade nijedne države nisu poduzele neophodne mjere za nadgledanje povratka niti za podsticanje i pomoć istog.\nOd svih izbjeglica u Burmu se iz Bangladeša 1996. godine vratilo samo 23 000. Međutim, imigracija u suprotnom smijeru se nije zaustavila. Iste godine, još 10 000 do 15 000 Arakanskih izbjeglica je prebjeglo u Bangladeš, dok je istovremeno 5000 Arakaneza prebjeglo u državu kako bi izbjegli prisilni rad, visoke poreze, silovanje i stalna ugnjetavanja. Oko 500 ljudi iz ove grupe je odmah po ulasku u Bangladeš bilo deportovano nazad u Burmu.\nVećini izbjeglica koji su stizali u Bangladeš nije bilo dozvoljeno ući u kampove. Arakanezi koji nisu imali drugog izbora osim povratka u Burmu su se ipak odlučili ostati u šumama ili u iznimno siromašnim i neuvjetnim dijelovima Bangladeša.\nVlasti Bangladeša su u maju 2003 godine pojacali pritisak na dva izbjeglicka kampa i do 2005 deportovali 230 000 izbjeglica, protiv njihove volje, nazad u Burmu. Najodgovorniji za deportaciju izbjeglica natrag u Burmu bio je UNHCR, koji je tu odgovornost namjeravao prebaciti na vlasti Bangladeša.\nPrema zvaničnim izvještajima, pod zaštitom UNHCR-a je u Bangladešu 2005. godine živjelo 20 000 izbjeglica u kampovima u Najapari i Kutupalongu, u južnom Bangladešu, od toga 12 000 u Najapari i 8 000 u Kutupalongu. Međutim ove cifre predstavljaju samo vrh ledenog brijega. Hiljade Arakaneza jos uvijek bježe u Bangladeš kako bi izbjegli tlačenje od strane Burmanskih vlasti. Većini nije dozvoljen ulaz u kampove te se snalaze kao ilegalne ekonomske izbgjeglice u državi. Broj neregistrovanih ilegalnih imigranata, prema Bangladeškim medijima, iznosi 200 000, dok Arakansko historijsko društvo taj broj precjenjuje na 300 000. Ovi neregistrovani imigranti pokušavaju preživjeti u iznimno teškim uvjetima, bez ikakve pomoći van kampova na granici Bangladeša i Burme . Arakanski muslimani koji nisu pod zaštitom Burme niti Bangladeša rade ilegalno u tvornicama bez ikakvih prava, i adekvatnih uvjeta rada i žrtve su stalnog tlačenja i nasilja sigurnosnih snaga.\nVlasti Bangladeša primoravaju izbjeglice na povratak u Burmu ucjenom i manipulacijom, davajući im opciju da potpišu ugovor o povratku u Burmu ili u suprotnom bivaju zatvoreni. Poznato je i da su porodice koje odbiju povratak kući izložene mučenju, bivaju im oduzeti dokumenti i razmješteni su u različite dijelove kampova, a svoja skloništa nalaze uništena. Razdvajanje članova porodice ima razarajuće efekte. Mnogi muškarci umjesto povratka u Burmu bježe iz kampova ostavljajući žene i djecu bespomoćne. UNHCR obično ne reaguje u ovakvim i sličnim slučajevima, tako da su izbjeglice prepuštene same sebi.\nPokušaj potpisivanja ugovora o pomoći Arakanskim izbjeglicama od strane Bangladeša, UNHCR-a i Burme je propao, i sva predložena rješenja su ostala na papiru. Glavni razlog je neuspjeh pronalaženja izvora problema i ovi pokušaji su samo dodatno zakomplikovali slučaj.\nZakon o državljanstvu, donesen 1982. godine, od strane vojnih vlasti Burme deklariše sve arakaneske Muslimane ilegalnim imigrantima, i mijenja njihove lične dokumente sa novima koji im ne priznaju državljanstvo. Ovaj zakon je Muslimane učinio strancima u njihovoj domovini. Postojeća i predložena rješenja su više orjentisana prema oslobađanju vlade i institucija njihove odgovornosti nego prema traženju prava i pomoći za muslimanske izbjeglice.\nPlan UNHCR-a iz 2003. Godine koji je imao za cilj rješavanje glavnog problema Arakaneskih muslimana, odnosno njihovog statusa u domovini zajedno sa donošenjem bilo kakve dobrobiti za muslimane nije uspio.\nOrganizacije za ljudska prava, koje svjedoče krsenje prava muslimana su UNHCR-u kao i vladama Bangladeša i Burme predložile brojna rješenja. Ove organizacije se bore i lobiraju za prestanak mučenja izbjeglica u kampovima i prestanak deportacije izbjeglica nazad u Burmu gdje su im uskraćena najosnovnija životna prava. Predložena rješenja obuhvataju i apel na vladu Bangladeša da odobri Ženevsku konvenciju iz 1951. Godine koja se odnosi na status izbjeglica zajedno sa Dodatnim Protokolom iz 1967 o pomaganju arakaneskih izbjeglica dok se u Burmi ne steknu adekvatni uvjeti za siguran povratak i zaštitu izbjeglica. Prijedlozi takođe zahtijevaju garanciju nadležnosti UNHCR-a za nadgledanje i procjenu da li je povratak izbjeglica u Burmu dobrovoljan ili prisilan, kao i saradnju sa glavnim institucijama za kreiranje i unapređenje sigurnosti izbgjeglica i povratnika.\nIncidenti od juna, 2012. godine\nPosljednji incidenti su izbili 3. juna, kada su budistički ekstremisti ubili deset Muslimana na putu iz prijestolnice Akyab do grada Manugdaw. Stotine muslimana se okupilo u centralnoj džamiji u Maungdawu na protestu povodom ubistava, što su ekstremni Budisti i Burmanska policija vidjeli kao prijetnju sigurnosti te napali lokalne Muslimane, od kojih su mnogi ranjeni i ubijeni. Policija Burme je taj protest ocijenila kao ustanak protiv države i naredila kažnjavanje Muslimana koji su učestvovali u incidentu. Zajedno sa budističkim ekstremistima, policija je počela iznenadno napadati muslimanska sela i gradove.\nViše od 300 muslimanskih sela, džamija i škola je zapaljeno i uništeno pod izgovorom da su bila skrovište za bjegunce i kriminalce. Džamije su opkoljene i uništene od strane budističkih ekstrenmista. Prema navodima nezavisnih organizacija za ljudska prava, od početka nereda u junu, oko 1000 ljudi je ubijeno, a na hiljade muslimana protjerano iz svojih domova i sela u šume. Neki muslimani su pokušali doći brodovima preko rijeke Naf i Indijskog okeana do Bangladeša, ali im je vlada Bangladeša zabranila ulazak u zemlju i stotine muslimana su uzgubili život na moru. Prijavljeno je i da su neki ranjenici tajno ušli u Bangladeš koristeći lična sredstva kako bi dobili neophodnu medicinsku pomoć. Veliki broj Arakaneza u kritičnom životnom stanju je bez ikakve pomoći izgubilo borbu za život.\nUz pomoć Nasaka-e, Burmanske granične policije, Hlu-tin-a, pobunjeničkih snaga i policije, Rakhine budisti su pokušavali ukloniti i uništiti mjesto Rohingya. U vremenu policijskog sata, snage bi obilazile sela Rohingye, palili kuće, i ubijali svakoga ko bi pokušao pobjeći. Nezavisni izvori izvještavaju da su mnogi ljudi iz Rohingye spaljeni u svojim kućama i njihova tijela odvezena u kamionima, dodajući da nije moguće tačno odrediti broj žrtava nad kojima je izvršen masakr. Izvještaji iz područja poznatog kao Peta zona u Arakanu govore da je najmanje jedna džamija i veliki broj sela spaljen i uništen. U Burmi ne postoji niti jedna nezavisna medijska organizacija, već samo jedan medijski izvor koji prenosi priče i stavove vlade.\nIzvještaji nezavisnih organizacija govore i da je u područjima u kojima je na snazi policijski sat nezakonito zaplijenjena imovina stanovnika Rohingye od strane Rakhina i da sanovništvo živi u stalnom strahu. Izvori takođe izvještavaju da još nije najavljeno i poznato ukidanje policijskog sata i opsade ovog područja. Kada noć padne, ljudi bez domova primorani boraviti na ulicama postaju mete snaga sigurnosti. Oko 4 miliona Arakaneza je suočeno sa mogućnošču deportacije, kao i sa konstantnim nasiljem dok njihovi domovi bivaju napadnuti i uništeni. U regionu trenutno vlada veoma ozbiljna humanitarna kriza. ZAKLJUČCI, ANALIZE I SUGESTIJE\nUtvrđeno je da je u Arakanu na snazi religijski i etnički motivirano ukorijenjeno nasilje u porastu koje predstavlja oficijelnu politiku.\nNedavni sukobi religija su uzrokovali više od 1000 oduzetih muslimanskih života i ostavili preko 90 000 Muslimana bez doma.\nČinjenica da je objavljivanje glasačkih listića za izbore 2012. zakazano kasnije ove godine je jedan od glavnih razoga za nedavne napade na Muslimane u Burmi. Budisti pokušavaju nasilno smanjiti broj muslimanskog stanovništva u pokrajini Rohingya, kako bi imali što veću političku nadmoć.\nSistematsko nasilje nad Arakanskim muslimanima od strane vlasti Burme je okarakterisano kao genocid. Zločini protiv čovječnosti se trenutno izvršavaju u Arakanu. Ujedinjene nacije kao i međunarodne organizacije za ljudska prava trebaju uputiti apel na vladu Burme da prestane vršiti pritisak na muslimane.\nArakanski Muslimani bježe u susjedne zemlje kako bi se spasili rastućeg nasilja sa kojim su suočeni. U Bangladešu je trenutno 28 000 registrovanih i 500 000 neregistrovanih Arakanskih izbjeglica. Burma je od strane Kine, SAD-a i Rusije ocjenjena kao strateško područje, tako da Kina na dozvoljava da SAD vrši bilo kakav uticaj u državi sa kojom Kina graniči. Sa druge strane SAD-e želi imati aktivnu ulogu u slučaju krize između Burme i Kine.\nPod ovakvim okolnostima rješenje problema Arakanskih muslimana je povezano sa rješenjem problema opozicije u Burmi i drugih etničkih grupa u državi. Ovaj problem je usko vezan sa postojanjem restriktivnog režima u Burmi nedozvoljavanjem slobodnog političkog izbora etničkim grupama. Ako se situacija ne promjeni, osnovna životna prava arakanskih izbjeglica u različitim državama, pogotovo onih u Bangladešu kao i arakanskih Muslimana nastavljaju biti ugrožena.\nMuslimani Rohingya-e koji imaju status stranih lica u svojoj domovini od 1982, i kojima se izdaju identifikacijske karte kao najevidentniji dokaz diskriminacije, trebaju dobiti natrag status državljana Burme. Prisilni rad i prisilno istjerivanje Muslimana iz njihovih sela koje onda naseljavaju Budisti mora prestati.\nEkonomski, politički i vojni odnosi unutar vlade Burme trebaju biti stavljeni u središte pažnje i trebaju se poduzeti sve neophodne mjere kako bi prestala podrška ugnjetavanju od strane vlade.\nIako pritisak međunarodne zajednice na Brumu nije lišen nekih međunarodnih, strateških interesa, smjena trenutnih vlasti Burme sa liberalnijom vladom će do neke mjere olakšati patnje Muslimana u Arakanu i arakanskih izbjeglica i ilegalnih imigranata u raznim državama, a posebno Bangladešu.\nMeđunarodna zajednica mora momentalno stati u kraj neprestanom tlačenju muslimana u Burmi. Države trebaju zalediti sve ekonomske odnose sa Burmom dok se ovaj cilj ne postigne.\nIstovremeno treba poduzeti korake da prestane privilegovana eksploatacija državnih prirodnih resursa, pogotovo zaliha dragog kamenja koje su korištene u političke svrhe.\nIslamske države moraju okončati šutnju te jasno dići glas i reagovati protiv progonstva arakanskih Muslimana. Islamski učenjaci trebaju povesti muslimansku zajednicu i objaviti jasne stavove, te podsjetiti muslmane na njihovu odgovornost da reaguju i ustanu protiv progonstva arakanskih Muslimana koje je u toku.\nTurska treba na različitim nivoima preuzeti inicijativu da se zaustave ugnjetavanja i tlačenja arakanskih Muslimana.\nMeđunarodne humanitarne organizacije trebaju imati pristup Arakanu i izbjegličkim kampovima van Arakana kako bi mogli adekvatno dostavljati neophodnu pomoć.\nPodručje unutar granica Burme treba biti otvoreno za organizacije za ljudska prava i međunarodne posmatrače.\nBudisti iz čitavog svijeta moraju reagovati i biti aktivni u nastojanjima da se zaustave tlačenja u Burmi.\nOkončanje kršenja ljudskih prava koja su već pomenuta kao i onih tokom nedavnih indcidenata, zajedno sa kažnjavanjem zločinaca jeste odgovornost međunarodne zajednice. http://www.ihh.org.tr/uploads/2012/arakanraporu-en.pdf PočetnaWebmasterEgipat - iz sata u sat...


Dan D za Alumnij, manje plate uposlenima!? – Haber.ba\nDan D za Alumnij, manje plate uposlenima!?\nDanašnji dan radnici Aluminija nazvali su Danom D. Mostarsko preduzeće, nekad privredni gigant, a danas gubitaš koji stremi u propast, posljednju slamku spasa vidi u Vladi Federacije BiH, koja će o problemima Aluminija raspravljati danas na sjednici u Sarajevu.\nAluminij d.d. Mostar - PR/Haber.ba\nŠta će se konkretno ponuditi s ciljem ozdravljenja ili spašavanja Aluminija ne zna se pouzdano, ali se danima već špekuliše i nagađa. Izvor blizak Vladi FBiH za portal “Haber.ba” kazao nam je da je Vlada spremna izdvojiti interventna sredstva, te obezbijediti struju, ali i zatražiti manje plate uposlenima.\nBolje upoznati kažu da plate u Aluminiju gravitiraju između 700 i šest hiljada KM. Prosjek je veći od 1500, što je znatno više od prosječne plate u Federaciji BiH i mnogo više od prosjeka u preduzećima koja padaju. Ministrica Jekla Milićević odbila je govoriti na ovu temu, kazavši da mjere treba predložiti ministarstvo u čijem resoru se nalazi Aluminij (energija i industrija), te da će se tek onda o svemu očitovati Vlada.\nMinistar Nermin Džindić izbjegao je govoriti na ovu temu, kazavši da se tek danas vraća sa službenog puta u Njemačku. U medijima su se pojavile i špekulacije poput onih da Vlada nema dovoljno novca koji bi se isplatio na ime interventnih sredstava, do onih da će se Aluminiju preusmjeriti novac koji je bio predodređen za izgradnju auto puta.\nDirektor Društva Dražen Pandža, u posljednjim istupima govorio je da preduzeće još uvijek nije dobilo informacije iz federalne Vlade o navodnim planovima za spas Aluminija. Bez službenog odgovora Pandža je rekao da u Aluminiju imaju komunikaciju samo sa dopremijerkom Jelkom Milićević. Rekao je i da neslužbena saznanja govore da se u Vladi radilo na određenim mjerama, dodajući i da baziranje rješenja samo na dugove, ne bi dugoročno ništa donijelo Aluminiju.\n“Mi sada, ako i budemo uzimali struju, morat ćemo uzeti struju po nekim cijenama koje su toliko visoke da je upitna opstojnost i svrha rada”, rekao je.\nPodsjećamo, prije sedam dana NOS je obavijestio Aluminij da će preduzeće u nedjelju biti skinuto sa elektro mreže, da bi rukovodstvo za nešto više od 24 sata uspjelo kupiti dodatna 24 sata. U ponedjeljak je osigurana premosnica do nedjelje u ponoć. U slučaju da se danas stvar ne pokrene s mrtve tačke, Aluminiju prijeti propast. Pandža ključ rješenja vidi u provedbi Aneksa 8, Sporazuma Aluminija i Vlade Nermina Nikšića, potpisanog 2013.\nTeme:Aluminij d.d., električna energija, izdvojeno, manje plate, Mostar, Vlada FBiH\nŽene koje rade OVE stvari nikad NE završe s pogrešnim muškarcem!\nRezervisali smještaj u vili na Hvaru za 6.500 eura, a dočekao ih ŠOK: Gradilište, bageri, šikara i šljunak…\nNajskladniji par Zodijaka prema astrolozima – Ljubav kojoj mnogi zavide\nKada se ovakvi parovi pronađu to se na prvu osjeti da je nešto posebno...


Izvor: B92, 25.Nov.2020, 21:08\nEkspert veterine u SZO Piter Ben Embarek izjavio je danas da bi otišao na tržnicu hrane u kineskom Vuhanu da ponovo istraži prve slučajeve kovida 19.\nNa konferenciji za novinare Embarek je rekao da bi voleo da preispita prve slučajeve kovida 19 i pronađe sagovornike preko kojih bi mogao da dođe do "značajnih informacija" o tome gde su se zarazili, preneo je Rojters.\n"Ništa ne ukazuje da je virus stvorio čovek. Trebalo bi da rekonstruišemo događanja od pre >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << decembra 2019. godine, jer ne znamo šta se zaista desilo", ukazao je Embarek.\nEkspert SZO bi da opet istraži prve slučajeva kovida u Vuhanu\nEkspert veterine u Svetskoj zdravstvenoj organizaciji Piter Ben Embarek, izjavio je danas da bi otišao na tržnicu hrane u kineskom Vuhanu da ponovo istraži prve slučajeve kovida-19 koji su se tamo pojavili...Na konferenciji za novinare Embarek je rekao da bi voleo da preispita prve slučajeve kovida-19...


Dajana Andreas Rivera je 33-godišnja balerina iz Madrida koja je na londonskom aerodromu Hitro fizički napala policajce jer su pokušali da je spreče da se ukrca na let zbog vidno alkoholisanog stanja u kojem je bila, piše The Sun.\nObjavljeno: 15.09.2019. 16:39h\nKada je u petak izgubila smeštaj u britanskoj prestolnici i ostala na ulici, odlučila je da se vrati kući u Španiju. Prema pisanju britanskog medija, balerina je na aerodrom došla toliko pijana da nije bila u stanju da nađe svoj pasoš pa su joj policajci zabranili ukrcavanje na let, što se njoj nimalo nije svidelo.\nNakon što su je legitimisali i zabranili joj putovanje, Dajana je napala trojicu policajaca na Terminalu 2.\n"Kad su policajci pokušali da je odvedu u policijski kombi, ona je jednog od njih ugrizla za ruku pa je počela da ga udara i grebe", rekao je njen advokat.\nDrugi policajac je pokušao da je obuzda ali ona je postala još agresivnija - udarila ga je u međunožje toliko jako da se previjao od bola. U pokušaju da okonča incident, umešao se i treći policajac, ali nije prošao ništa bolje od svojih kolega - i njega je balerina do krvi izgrebala noktima.\nNa kraju je među njenim stvarima pronađen i nož, što nikako nije išlo u prilog celoj situaciji. "Gospođa Rivera nikoga nije napala nožem, zaboravila je da ga je i imala sa sobom", istakao je njen advokat.\nTako Dajani sada preti zatvorska kazna zbog posedovanja hladnog oružja i napada na tri službene osobe, a presuda će biti donešena u utorak.\nPA DA LI JE OVO VIŠE REALNO, CELA SRBIJA PROPEVALA! Milan Milošević PLJUNUO 10.000 evra I SNIMIO PESMU SA NJOM\nBalerinaDajana Andreas RiveraBalerina se potukla sa policijomSkandal na aerodromu zbog balerinePijana balerina uhapšena na aerodromu


Kako bi vam pružio najbolje moguće iskustvo, objekat 110 Hampden Apartments koristi svoje kolačiće i kolačiće treće strane na svom veb sajtu u tehničke, analitičke i marketinške svrhe. Nastavkom pretrage na našem veb sajtu, pristajete na naše korišćenje kolačića. Molimo vas da pogledate naše Obaveštenje o kolačićima za više informacija.\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.110hampden.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat 110 Hampden Apartments. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.110hampden.com. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na stay@farsouth.co .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na stay@farsouth.co . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na stay@farsouth.co . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


Cisco među šest najpoželjnijih radnih okruženja Cisco među šest najpoželjnijih radnih okruženja – Personal magazin\nCisco među šest najpoželjnijih radnih okruženja\nUspešno usklađivanje privatnog i profesionalnog života ključni je preduslov za zadovoljstvo zaposlenih.\nPrema istraživanju koje je nedavno sprovedeno u Americi na uzorku od 100.000 zaposlenih u 446 kompanija, kompanija Cisco, svetski lider u proizvodnji mrežnih rešenja, zauzela je visoko šesto mesto. Čuveni magazin Fortune u saradnji sa institutom Great Place to Work ocenjivao je kompanije na osnovu stavki: kredibilitet, reputacija, korektnost odnosa i kolegijalnost.\nCisco je visoku poziciju na listi dostigao zahvaljujući tome što omogućava dobru integraciju privatnog i profesionalnog života, stimulativne finansijske naknade i bonuse, ima nisku stopu fluktuacije kadrova kao i inovativne puteve komunikacije. “Komunikacija je u kompaniji Cisco jedan od najznačajnijih faktora zadovoljstva zaposlenih. Naše radno okruženje je time postalo izuzetno fleksibilno pošto zaposlenima nudi mogućnost da efikasno razmenjuju ideje i iskustva sa ostalim kolegama i rukovodstvom”, rekla je Annmarie Neal, potpredsednik u odeljenju [email protected]\nU toku formiranja rezultata ankete i pozicioniranja kompanija na listi, mišljenja zaposlenih su nosila i do dve trećine ukupnog broja poena. Četiri stotine zaposlenih ove kompanije je slučajnim izborom učestvovalo u istraživanju.\nOvogodišnja pozicija među najboljih stotinu kompanija je jedanaesta za redom. Ove godine uzete su u obzir i oblasti: životna sredina, korporativna društvena odgovornost, tehnologija (uključujući TelePresence), korišćenje novih medija. Među njima su i blogovi sa informacijama o povoljnostima za zaposlene, kao i aktivnosti za ljudske resurse.\nKompanija Cisco od 2002. ima svoje predstavništvo u Beogradu, koje broji 25 mladih stručnjaka.\nCisco među šest najpoželjnijih radnih okruženja was last modified: January 31st, 2008 by Redakcija\nKompanija Sophos objavila godišnji pregled stanja IT bezbednosti


Scotty hakovao iPhone 7 i dodao mu potpuno funkcionalan konektor za slušalice! (VIDEO) - PametniTelefoni.rs\nHome / Vesti / Zanimljivosti / Scotty hakovao iPhone 7 i dodao mu potpuno funkcionalan konektor za slušalice! (VIDEO)\nScotty Allen sa YouTube kanala "Strange Parts" je nakon dužeg vremena konačno uspeo da doda potpuno funkcionalan 3.5 audio izlaz na iPhone 7! Pogledajte njegovu neverovatnu priču!\nApple je u septembru 2016. godine lansirao dva nova telefona iPhone 7 i iPhone 7 Plus. Dosta toga novog ti telefoni donose, ali postoji nešto što je kasnije zafalilo mnogim korisnicima: 3.5 mm audio konektor!\nTo je mnoge iznerviralo, ali se većina mahom privikla brzo na novi koncept. Međutim, postoji čovek koji je rašio da potpuno sam doda 3.5 mm audio konektor na svoj iPhone 7 telefon! Taj čovek je Scotty Allen sa sajta i YouTube kanala “Strange Parts”.\nOn trenutno boravi u Šangaju, u Kini, te su mu svi ti resursi po putanju delova za telefon na dohvat ruke. Shodno tome, on je početkom ove godine krenuo u projekat sastavljanja sopstvenog iPhone 7 telefona, deo po deo! Njegov video “Kako sam napravio sopstven iPhone u Kini” sada već ima 8.5 miliona pregleda za svega 5 meseci postojanja.\nTo je do danas bio i jedini video na njegovom YouTube kanalu. Sada ima još jedan video u kom pokazuje ceo proces dodavanja 3.5 mm audio konektora na iPhone 7. Iako sve možda zvučni kao prevara ili kao neko lako rešenje, to uopšte nije slučaj! Ta njegova avantura "hakovanja" iPhone 7 telefona je bila duga i naporna, ali što je najbitnije uspešna.\nOn je prvo otvorio iPhone 7, analizirao ga i konstatovao da postoji prostor za audio konektor. Potom je pronašao standardan 3.5 mm audio konektor, obrusio ga tako da može da stane u prazan prostor, malo pomerio bateriju i modul zadužen za vibraciju. Na kraju je uspeo da smesti konetkor tamo gde traba, ali se ispostavilo da ne postoji načina da običan 3.5 mm konektor poveže sa pločom telefona.\nNo, on nije odustao te je rešio da proba da prelemi adapter direktno na unutrašnji deo matične ploče tamo gde je konektor za punjač. Time je hteo da testira da li je moguće uopšte koristiti punjač i slušalice odjednom. I… Uspelo je! Sledeće što je trebalo da uradi je da pronađe način kako se sve da smesti u tako mali slobodan prostor u ćošku iPhone 7 telefona.\nPrvo je pokušao da napravi prototip ploču koja će mu omogućiti da sve testira pre nego što finalizira ceo proces. Naravno, prototip ploča je prevelika te je rešio da napravi fleksibilnu ploču. Tu su krenuli problemi. Tačnije, tokom celog procesa nizali su se novi izazovi i sve je jednostavno zahtevalo mnogo pažnje, razmišljanja i testiranja.\nNa kraju, nakon nekoliko polomljenih ekrana i uništenih adaptera, čipova i mnogo toga, Scotty je uspeo da napravi iPhone 7 sa 3.5 mm audio konektorom. Toplo vas savetujemo da pogledate njegov video jer je poučan i uzbudljiv. Zapratite ga na YouTube-u, i podržite ga šerovanjem ovog teksta kako bi njegov sadržaj dopreo do što više ljudi.\nZanimljivosti | 21. novembar 2018\nOd sad dva Android-a na jednom telefonu! MultiROM dostupan za Poco F1!


Квaлитeт вaздухa Сeнтa VIII - 2019. - ZZJZ Kikinda\nКвaлитeт вaздухa Сeнтa VIII – 2019.\nОбјавио / ла:� | сеп 25, 2019 | ваздух, Сента - квалитет ваздуха | 0\nИспитивaњe вaздухa – aeрoсeдимeнтa и тeшких мeтaлa нa пoдучjу oпштинe Сента – извeштaj зa мeсeц август 2019 гoдинe\nNa osnovu Zahteva o ispitivanju vazduha – aerosedimenta i teških metala na podučju opštine Senta, šaljemo Vam izveštaj za mesec avgust 2019. godine sa mišljenjem.\nKoncentracija ukupnih taložnih materija je na mernom mestu MZ Kertek i Bolnica u granicama propisanim Uredbom o uslovima za monitoring i zahtevima kvaliteta vazduha Sl.gl RS br.11/2010, 75/10, 63/13. (MDK- maksimalno dozvoljena vrednost je 450 mg/m2/dan) i iznosi 220,2 mg/m2/dan za MZ Kertek, a za Bolnicu 193.94 mg/m2/dan. Koncentracije rastvorljivih i nerastvorljivih materija (sulfati, hloridi, kalcijum) su imale srazmene vrednosti izmenim ukupnim taložnom materijama. Tokom ovog meseca utvrđena je normalna pH vrednost padavina na mernom mestu MZ Kertek koja iznosi 6.83, dok je na mernom mestu Bolnica normalna i iznosi 7,37.\nKoncentracija čađi, prosečna mesečna (MDK je 50 µg/m3) je bila u granicama propisanim Uredbom i prosečno je iznosila 1.0 µg/m3, dok je maksimalna prosečna dnevna koncentracija bila u granicama MDK i iznosila je 1,0 µg/m3.\nProsečna mesečna i prosečne dnevne koncentracije sumpordioksida (SO2) su bile u propisanim granicama za graničnu vrednost (GV) i tolerantnu vrednost (TV) prema Uredbi (GV i TV je 125 µg/m3). Prosečno mesečno je iznosila 10.5 µg/m3, a maksimalna prosečna dnevna izmerena koncentracija je bila 17.0 µg/m3.\nProsečna mesečna kao i prosečne dnevne koncentracije azotdioksida (NO2) su bile u granicama propisanim za graničnu vrednost (GV) i tolerantnu vrednost (TV) prema Uredbi (GV je 85 µg/m3, a TV je 93 µg/m3) i prosečno mesečno iznosila 1,04 µg/m3, a maksimalna prosečna dnevna koncentracija je bila 2.0 µg/m3.\nKoncentracija ukupnih suspendovanih čestica TSP su tokom svih 7 dana bile na mernom mestu MZ Kertek u granicama propisanim prema Uredbi (MDK od 120 µg/m3), a kretale su se od 18.0 do 43.0 µg/m3. Prosečna koncentracija iznosila je 29.7 µg/m3, i u propisanim granica je.\nKoncentracije suspendovanih čestica PM10 su tokom svih 7 dana bile na mernom mestu MZ Kertek u granicama propisanim prema Uredbi (GV i TV od 50 µg/m3), a kretale su se od 13.0 do 33.0 µg/m3. Prosečna koncentracija iznosila je 21,4 µg/m3, i u propisanim granicama. Shodno prethodnoj analizi, u odnosu na donju i gornju granicu ocenjivanja (Donja DGO 25 µg/m3 Gornja GGO 35 µg/m3) GGO nije prekoračena, dok je DGO prekoračena u 2 od 7 uzoraka ili u 28,27%.\nKoncentracija suspendovanih čestica veličine do 2.5 µm (PM2.5) je tokom svih 7 dana mernom mestu MZ Kertek bila u granicama propisanim prema Uredbi (GV od 25 µg/m3, TV 25 µg/m3), a kretala se od 5.0 do 22.0 µg/m3 (prosečna mesečna koncentracija je 11,7 µg/m3 što je u granicama za GV i TV).\nПревиоус Квалитет ваздуха Кикинда VIII – 2019.\nСледећи Квaлитeт вaздухa Kањижа VIII – 2019.


Prvih 100 godina Radničkog - ponosna prošlost i veliki planovi\nTanjug 11. januara 2021. 13:57\nBEOGRAD – Sportsko društvo Radnički sa Crvenog krsta, dodelom priznanja zaslužnim sportistima i članovima, obeležilo je danas 100 godina postojanja.\n„Radnički je čuvanje vere da se poštenje isplati i da pravda pobeđuje. Radnički – to je ponos na prošlost, ali i veliki planovi za budućnost. Naše drštvo traje, a cilj je da vrlo brzo stekne svoj dom koji mu i priliči. Dok spremamo nove pobednike, ne smemo da zaboravimo one koje su ime naše sportskog društva proslavili širom sveta. Mnogo je veklih ljudi i sportista koji su svoje živote i karijere utkali u ovu našu priču“, rekao je Jovićević na svečanosti u Muzeju Jugoslavije.\n„Pojaviti se na otvorenom terenu na Crvenom krstu, dok na tribinama trče bokseri, rvači, košarkaši završavaju trening, one legende i ja kao klinka dolazimo na teren, a posle toga košarkašice… Taj huk, lepota i ponos i dan danas me prate. Tada smo ispisivali zlatne niti našeg sporta, negde devedesetih smo ih izgubili. Hvala predsedniku Aleksandru Vučiću koji nam je pomogao da skinemo prašinu sa zlatnih niti. Nadam se da će sa početkom izgradnje hale ponovo ispisivati istoriju“, rekla je Pešić Belojević.


Profesor Madžar o Leks specijalisu o kreditima u CHF: Nije posao države da se tu meša – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/Profesor Madžar o Leks specijalisu o kreditima u CHF: Nije posao države da se tu meša\nKomentarišući Leks specijalis za kredite u švajcarskim francima koji je Vlada Srbije juče usvojila, ekonomista dr Ljubomir Madžar za Bankar.rs kaže da nije posao države da se meša u te ugovorne obaveze.\nKako ističe, ako ima neke prevare, kao što su iz Udruženja CHF tvrdili da je bilo dodatnih ugovornih oderdbi za koje dužnici nisu znali, to treba sudovi da raščiste a svaki onaj koji je prevaren treba da dobije punu kompenzaciju.\n“Ali tamo gde nema prevara i podvala, na ugovornim stranama je da se dalje dogovaraju, država tu nema nikakvog posla”, naglasio je Madžar.\nMešajući se u tu stvar, ističe, država pravi veću i širu štetu – ona kvari poslovni ambijent jer unosi elemente neizvesnosti.\n“Tako sutra kad neko treba da sklopi kakav ugovor, strepeće neće li se država opet umešati da mu pokvari ono što je on ugovorno utanačio. Šteta nije mala, zato država ne treba da se meša tamo gde joj nije mesto, jer kad god se umeša to kvari poslovnu klimu”, kaže Madžar.\nOvo dodatno može biti i obeshrabrujući signal za potencijalne investitore u bankarskom sektoru, smatra on.\n“Ako su banke na putu da ostanu kratkih rukava, onda niko drugi ne može da bude sto posto siguran da mu ta država neće upasti u ugovorni odnos i nešto korigovati, što ponavljam, nije njen posao”, kaže Madžar.\nDodaje i da će ovo negativno uticati na bilanse banaka koje su odobrile te kredite u CHF.\n“One će izgubiti deo tih sredstava, pa će verovatno morati da otpisuju deo kapitala zbog tih novonastalih dugova. To će tim bankama da položaj učini lošijim nego što je bio”, zaključio je Madžar.\nbanke CHF Krediti Leks specijalis Ljubomir Madžar\nSrpski ministar finansija otvorio trgovanje na Londonskoj berzi


Google Now radi na više jezika odjednom, podržan i srpski - Baguje.COM\nAndroid / Google / Mobilni\nGoogle Now radi na više jezika odjednom, podržan i srpski\nSaša Stefanović · 22. 8. 2014.\nGoogle je upravo objavio da je Google Now servis od sada moguće namestiti da “sluša” 5 jezika odjednom, a tu je, gle čuda, podržan i srpski jezik. Kako bi podesili više jezika, potrebno je da uđete u podešavanje Google pretrage i odete na Voice pa na Languages i tamo odaberete recimo srpski i engleski i još koji god da pričate. Kako bi podesili osnovni jezik, dovoljno je da kod izbora dugo držite pritisnut naziv jezika.\nOva mogućnost je dostupna za sada samo jedan jezik po rečenici, tj. u jednoj rečenici ne možete da mešate 2 različita jezika.\nDakle, kako bi izvršili pretragu (Google now komande kao što su “Whats the weather” ne rade još uvek na srpskom) dovoljno je da kažete “Ok Google” pa odmah zatim “neki termin za pretragu”.\nPošto je od nedavno dostupna mogućnost upotrebe Google Now “Ok Google” komande i van glavne stranice telefona, ova mogućnost je sada još upotpunjenija.\nOznake: google nowsrpski jezik\nGoogle mape i Google Earth od sada bez oblaka !\n27. Jun, 2013.\nKako da vratite stari dizajn Googla ?\n9. May, 2010.\nObjavljen drugi broj besplatnog magazina IT Vesti\nSledeći članak Google osvežio aplikaciju Vesti i vreme nakon 2 godine !\nPrethodni članak Nove specifikacije za USB 3.1


Turistička organizacija Srbije na Sajmu turizma u Ljubljani « Turistička organizacija Srbije\nTuristička organizacija Srbije na Sajmu turizma u Ljubljani\nTuristička organizacija Srbije, i ove godine učestvuje na Međunarodnom sajmu turizma Alpe-Adria: Tourism and Leisure Show, koji se održava u Ljubljani od 26. do 29. januara 2012. godine.\nTOS je zakupio i opremio izložbeni prostor – štand veličine 50 m2. Pored Turističke organizacije Srbije, na zajedničkom štandu će se predstaviti i Turistička organizacija Vojvodine, Turistička organizacija Beograda, i turističke organizacije Smedereva, Stare Pazove, Novog Sada, Žablja, Sremskih Karlovaca, Sente, Malog Iđoša, Vršca, Odžaka i Šida, kao i hotel „Norcev“ Iriški venac, Park Palić doo i Klaster zdravstvenog turizma Vojvodine.\nNa štandu će biti predstavljena ukupna turistička ponuda Srbije, sa akcentom na promociju turističkih proizvoda interesantnih za slovenačko tržište: festivali, priroda Srbije i Dunav, aktivni odmor, sela, kampovi, kratki odmori u gradovima, kulturne rute.\nPosebna pažnja posvetiće se promociji gastronomske ponude Srbije koja je glavna tema u okviru promotivne kampanje TOS-a u 2012. godini. Povodom ove teme, na štandu turizma Srbije organizovaće se koktel sa gastronomskim specijalitetima iz Srbije i prikazati film „Soulfood Serbia“.\nSajam u Sloveniji će posetiti i prisustvovati prezentaciji na štandu turizma Srbije dr Goran Petković, državni sekretar Ministarstva ekonomije i regionalnog razvoja i Gordana Plamenac, direktor Turističke organizacije Srbije. Prezentaciji će prisustvovati i Predrag Filipov, Ambasador Republike Srbije u Sloveniji i Maja Pak, direktor Turističke organizacije Slovenije, kao i predstavnici turističke privrede i novinari iz Slovenije.\nZa tržište Slovenije TOS je izdao tri brošure na slovenačkom jeziku: “52 vikenda u Srbiji, “Srbija za mlade i radoznale“ i „Priroda Srbije – odmor u pokretu“.


PRIJATELJ I U DOBRU I U ZLU! Karić hteo da se opravda! Nakon otimanja budžeta, isplivalo sve na čistac! | Najnovije vesti - Srbija danas\n21.11.2019. • 01:57 Srbija Danas\nVečeras je organizovana još jedna zanimljiva emisija u kojoj gledaoci imaju prilike da postavljaju pitanja zadrugarima. Jedno od pitanja bilo je upućeno Stefanu Kariću, a ticalo se gesta Vladimira Tomovića kada je od Filipa Reljića oteo nedeljni budžet.\n- Da li je moguće da podržavaš Tomovića u njegovim napadima na slabije ljude, zašto nisi odbranio malog Reljića, da li to znači da si ti isti kao i Tomović? - glasilo je pitanje.\n- Ja sam sa svojim prijateljima i u dobru, i u zlu - rekao je Karić.\n- Ja nikada nisam primenjivao silu nad slabima. Ja sam znao šta će se desiti - pričao je Tomović\n- Ja sam samo hteo da vratim, jer je on meni dao mali nedeljni budžet - dodao je Reljić.\nrijaliti Zadruga Zadruga uživo vesti Zadruga zadruga Zadruga 1. sezona Zadruga učesnici VIP Tv Pink Zadruga TV Pink TV Pink uživo Pink uživo online stream Zadruga 2 Zadruga 2. sezona Zadruga 3 Zadruga 3. sezona Zadruga treća sezona Stefan Karić Vladimir Tomović Filip Reljić


Za uređenje starog kopa kraj Zmajeva 3,58 miliona dinara | Oko Nas\nZa uređenje starog kopa kraj Zmajeva 3,58 miliona dinara\n18/08/2017 Oko nas\nLokalna samouprava u Vrbasu dobila je od Pokrajinskog sekretarijata za energetiku, građevinarstvo i saobraćaj 3,58 miliona dinara za uređenje starog kopa kraj Zmajeva. Ugovore o dodeli sredstava za rekultivaciju napuštenih kopova bez titulara, za ukupno 13 vojvođanskih opština, uručio je Pokrajinski sekretar za energetiku, građevinarstvo i saobraćaj Nenad Grbić, a potpisivanju ugovora prisustvovao je i Milan Glušac, predsednik opštine Vrbas.\n„Za nas svaki projekat koji realizujemo uz podršku Pokrajinske vlade i njenih sekretarijata ima višestruk značaj, uređujemo lokalnu sredinu, unapređujemo uslove života za građane, a prilikom realizacije projekta iz sredstava koja nam se odobre zarađuju naša preduzeća i radnici. Tako štedimo lokalni budžet i njegova sredstva usmeravamo u druge važne poslove. Učestvujemo na svim konkursima, a zahvaljujući razumevanju Pokrajinske vlade u prethodnom periodu pokrenuli smo važne projekte“, rekao je Glušac.\nUkupno je za ove poslove od strane Pokrajinskog sekretarijata izdvojeno 46 miliona dinara, a bespovratna podsticajna sredstva dodeljena su lokalnim samoupravama i mesnim zajednicama na osnovu desetak kriterijuma, koji su, između ostalog, uvažavali udaljenost kopa od urbanog dela grada, vrednost projekta, da li je kop upisan u katastar napuštenih kopova, vrstu rekultivacije, razvijenost opštine i drugo.\nPrethodni članakUspešno organizovan humanitarni festival “Muzikom za Makše”Sledeći članakČuvari sećanja – Izložba autorke Ačaji Đerđi