Jelena Petrović | 16. jun 2018.\n„Stefan Cvetković je dao izjavu u svojstvu građanina, koja se može smatrati prijavom za protivpravno lišenje slobode. U tom pravcu nije mu bio potreban advokat. Za sada nije ni osumnjičen ni ništa slično, nego se tretira kao oštećen. Dakle, procedura sa državnim organima je završena. Detalje ćemo kasnije saopštiti”, rekao je Knežević.\nPre toga, na konferenciji za novinare, predsednik Srbije Aleksandar Vučić, ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović i šef BIA Bratislav Gašić obavestili su javnost da je novinar Cvetković pronađen živ, bez povreda. Vučić je izneo i da je dešifrovano 16 poziva na relaciji Cvetković – Kosovo, kao da je i sam novinar dao neke čudne izjave, koje se ispituju i kojima se prilazi kao najvećoj istini.\nKomentarišući tu konferenciju za novinare, glavna i odgovorna urednica Novog magazina Nadežda Gaće navodi da smo „veliku salatu“ na stolu – od akciza, preko plata, do napada i nerazumevanja Zapada prema nama…\n„Svi problemi države našli su se na stolu, u redu je što su želeli da kažu da su pronašli Cvetkovića, ali volela bih da kažu kako su došli do čoveka, i ako je tome bila posvećena konferencija o tome bi trebalo da govori… Ovako se sve rasplinulo i suština se izgubi… Kad na sto stavite deset različitih tema – ni o jednoj niste govorili“, kaže Gaće.\n„Nestanak Cvetkovića nije lažna vest, čovek jeste nestao, jeste nađen automobil sa upaljenim motorom, neki sat… Sasvim je normalno da se i mediji i udruženja bave tim slučaje, tim slučajem je trebalo da se bave i tabloidi, ali se nisu bavili. Oni se nisu bavili, po mom mišljenju, zato što im nije rečeno da se bave… Ja mislim da se oko ovoga pravi opšta galama namerno. Rekao bih da vladajućem bloku uopšte nije odgovaralo da se ovo desi, reagovali su onako kako su umeli, a reagovanje je bilo malo ishitreno i tu je bilo malo više spina“, kaže Janjić.\nGaće ističe da novinari moraju da čuvaju dignitet i profesionalizam, a da je na jučerašnjoj konferenciji trebalo saopštiti da je Cvetković nađen, naročito zato što imamo nerešena ubistva novinara decenijama, a da ono ostalo što smo videli nije bilo potrebno. Dodala je da je potrebno saznati sve činjenice s tim u vezi, da treba čuti samog Cvetkovića. „Sad kad je pronađen – kao da mu nije bilo ništa, pa možda ga je neko oteo, pa pobegao – želimo da se zaista čuju činjenice“.\nGovoreći o lažnim vestima kaže da one idu iz jedne cetrale, organizacije, i navodi da kad je DB svojevremeno imao svoj sektor za informisanje, novinari su to zvali – sektor za dezinformisanje.\n„Pritisci postoje, postojali su uvek“\nU obraćanju predsednika Vučića, naročito na osvrt i njega i ministra Stefanovića na „lažne vesti“, vidi poruku više međunarodnoj zajednici, nego opoziciji.\nJanjić kaže da je to model – dok se mi borimo da nam bude bolje, evo neki nam smetaju.\nJanjić ocenjuje „da opozicija može da organizuje blokade (zbog cene goriva), ovi na vlasti ne bi opstali tri nedelje“.\n„Nije u redu da se samo smatra da su samo njihovi (Vučićevi, Brnabićkini, Stefanovićevi) pogledi u redu, njihovi stavovi i saznanja i da samo oni vole ovu državu… Ja mislim i da opozicija podjednako bvoli državu, samo ima različite načine kako bi nelke stvari rešavala“, naglašava Gaće.\nAleksandar Vučić Dragan Janjić Ivica Dačić Nadežda Gaće Stefan Cvetković\n← Tužilac: Cvetković nije više u policiji, završio davanje izjave\nZeman spalio gaće, vredno umetničko delo, i sledi mu prijava →


Šta da vam kažem?! | MONDOBA\nCvijanovic o prevari zbog koje je ostao bez stana\n6. June, 23:57\nŠta da vam kažem?! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n31.08.2015. / 12:44\nŠta da vam kažem?!\nAutor mondo.rs 31.08.2015. / 12:44\nGlumac Zoran Cvijanović "komentariše" slučaj u kojem ga je producent Milko Josifov materijalno oštetio\nPrvo osnovno javno tužilaštvo u Beogradu nedavno je pokrenulo istragu protiv producenta Milka Josifova zbog sumnje da je prevario poznatog beogradskog glumca Zorana Cvijanovića, kao i Nebojšu Vraneša.\nPrevaren Zoran Cvijanović\nProslavljeni glumac nije želeo da se oglašava povodom prevare, niti krivične prijave koje je podneta protiv osumnjičenog Josifa, koji ga je navodno oštetio za 70.000 evra, već je kratko "Kuriru" rekao "prevaren sam".\n"A, šta da vam kažem?! Imate saopštenje mog advokata, tu je sve rečeno. Ceo slučaj je na sudu i zaista ne mogu ništa više da komentarišem", rekao je Cvijanović, dok je iz advokatske kancelarije koja ga zastupa rečeno da "postoje svi uslovi da Zoran Cvijanović ostvari punu zaštitu svojih prava pred nadležnim pravosudnim organima".\nU radnoj biografiji Josifova dostupnoj na internetu pominje se da je producirao filmove "Lepa sela lepo gore" i "Munje", u kojima je Cvijanović ostvario zapažene uloge Brzog, odnosno Deda Mraza. Josifov je, prema sajtu IMDB.com, u tim filmovima imao epizodne uloge Turčina i vozača džipa. Isti sajt navodi da je producirao i dve epizode Cvijanovićeve serije "Mile protiv tranzicije", kao i ostvarenja "Pogled sa Ajfelove kule", "Karaula", "Sveti Georgije ubiva aždahu", "Artiljero" i drugih.\nKasnije je, prema pisanju medija, sa Cvijanovićem otvorio privatnu firmu za reciklažu "SET", čiji je jedan od vlasnika i Nebojša Vraneš. Mediji su ranije preneli da se glumac Cvijanović našao na ulici pošto je sa porodicom morao da napusti stan na Vračaru u kome je živeo, jer nije uspeo da isplati dugovanja od 70.000 evra.


TADA JE POČELA ISTORIJA Na današnji datum odigran je prvi vječiti derbi između Partizana i Zvezde - UGLJEVIK.INFO\nTADA JE POČELA ISTORIJA Na današnji datum odigran je prvi vječiti derbi između Partizana i Zvezde\nPrva utakmica između Crvene zvezde i Partizana odigrana je 5. januara 1947. godine u veoma teškim vremenskim uslovima – po snijegu.\nSusret je završen rezultatom 4:3 u korist starijeg beogradskog kluba, a na sajtu kluba iz Ljutice Bogdana su se prisjetili da je tako započeo pozitivan skor protiv vječitog rivala, koji i dan danas traje.\nNekoliko hiljada ljubitelja fudbala je došlo da prisustvuje istorijskoj utakmici i prvom vječitom derbiju.\nUtakmica je prošla u znaku Jovana Jezerkića koji je pogađao u 12, 25. i 54. minutu, a osim njega gol je postigao i Predrag Đajić u 77. minutu, čime je postavljen konačan rezultat.\nCrveno-bijeli su postigli i dva autogola, učinili su to Đajić u 72. i Mladen Kašanin u 82, dok je treći pogodak za domaće postigao Stjepan Bobek u 85. Minutu.\nTom utakmicom je započeta tradicija vječitih derbija, do sada je odigrano 255 mečeva u svim takmičenjima.\nSkor je 109 pobeda crveno-bijelih, Partizan ih ima 81, a 65 puta je bilo neriješeno. Gol razlika je 388:334 u korist Zvezde.\nVAŽNI RAZGOVORI Putin i Merkelova o zajedničkoj proizvodnji vakcine


Federalne inspekcije stigle u Hercegovinu uoči praznika | Hercegovina.Info\nFederalne inspekcije stigle u Hercegovinu uoči praznika\nViše desetaka inspektora Federalne uprave za inspekcijske poslove i porezne uprave su uoči prvosvibanjskih praznika stigli u Hercegovinu i započeli temeljite provjere. Zanimljivo je kako je ovo prvi veći kontigent inspektora nakon dolaska nove vlasti u Federaciji BiH koju čine SDP BiH, SDA, HSP BiH i Narodna stranka Radom za boljitak. Rad ovih inspekcija započeo je u velikim tržnim centrima i središtima uoči najvećih gužvi i poslova. Iako je rad ovih inspekcija postao ‘uobičajen', valja reći kako je posve prijeporno uopće postojanje Federalne uprave za inspekcijske poslove budući da se otvoreno miješaju u nadležnosti županijskih institucija kojima su ovakve vrste poslova gotovo u isključivoj nadležnosti.\nNo, budući da se u Federaciji BiH čak i presude Ustavnoga suda podešavaju potrebama i odlukama ‘većine', tako je posve zanemarena presuda donesena još prije pet godina kada je ocijenjeno da zakonom o Federalnoj upravi za inspekcijske poslove krši Ustav FBiH. Jasno se tom presudom navelo da je u ovome slučaju oslabljena uloga županija što i jest cilj bošnjačkim vlastima. No, unatoč svemu Ustavni sud je naveo da ‘Zakona o inspekcijama u Federaciji Bosne i Hercegovine u dijelu kojim se uređuje organizacija, djelokrug te prava, dužnosti i odgovornosti županijskih inspekcija, nisu u saglasnosti sa Ustavom Federacije Bosne i Hercegovine'.\nPojašnjeno je da se zakon nije mogao donijeti i da ne spada u isključivu nadležnost Federacije. Jasno je istaknuto kako isključive ovlasti u oblasti inspekcija imaju županije prema vrijedećem Ustavu Federacije BiH. "Sa stajališta stvari koja se uređuje zakonom, Ustavni sud Federacije je pošao od odredbe članka III.4. Ustava Federacije Bosne i Hercegovine, kojom je propisano da županije imaju sve nadležnosti koje nisu izričito povjerene federalnoj vlasti, te odredbe člana IV.7.20.(1)d) Ustava Federacije, kojom je propisano da je, pored ostalih nadležnosti utvrđenih u ovom Ustavu, Parlament Federacije Bosne i Hercegovine nadležan za donošenje zakona o vršenju federalne vlasti", navodi se u presudi Ustavnoga suda FBiH.\nIzuzev u određenim oblastima gdje se dopušta mogućnost rada federalnih inspekcija, posve je sporno to što se nastoji postaviti hijerarhijski u odnosu na županijske institucije. "Po ocjeni Ustavnog suda Federacije, za pitanja uređena zakonom koja se odnose na organizaciju, djelokrug te prava, dužnosti i odgovornosti županijskih inspekcija, suglasno članku III.4. Ustava Federacije Bosne i Hercegovine nadležna je županija, jer u konkretnom slučaju županije, odnosno županijska zakonodavna tijela nisu svoje ovlasti prenijele na federalnu vlast, za što postoji mogućnost suglasno odredbi članka V.1.2.(1) u vezi s članhom V.2.6.b) Ustava Federacije Bosne i Hercegovine", navodi se u presudi Ustavnoga suda Federacije BiH iz 2006. godine.\nValja reći da su prema Ustavu FBiH u ovlasti županija isključivo oblast kulture i obrazovanja, no ova ministarstva prešutno, kao i ova uprava za inspekcije godinama troše novac poreznih obveznika.\nHercegovina Federacija BIH inspekcija


Baš tu je potpisan sporazum za prodaju aplikacije za razmenu poruka, koja je u prvoj godini Fejsbuku donela 20 miliona dolara prihoda.\nKoum, za kojeg Forbs veruje da poseduje 45 odsto Vacapa i zbog toga odjednom vredi 6,8 milijardi dolara (bez poreza) - rođen je i odrastao u malom selu blizu Kijeva u Ukrajini, jedino dete domaćice i građevinskog menadžera bolnice i škole.\nU njihovoj kući nije bilo tople vode, a roditelji su retko razgovarali telefonom u slučaju da država prisluškuje. Zvuči loše, ali Koum i dalje žudi za seoskim životom koji je nekada živeo i to je jedan od glavnih razloga što se tako žestoko protivi užurbanosti oglašavanja.\nSa 16 godina, Koum i njegova majka doselili su se u Mountain View, i dobili su mali dvosobni stan uz pomoć vlade. Njegov otac to nikada nije preboleo, pisao je to Forbs.\nKoumova majka je u njihove kofere stavila što je više mogla olovki i 20 svezaka sovjetskih izdanja, kako bi izbegla plaćanje školskog pribora u SAD.\nOna se bavila čuvanjem dece, dok je Jan čistio pod prodavnice prehrambenih proizvoda kako bi pomogao da "sastavljaju kraj s krajem".\nKada je njegovoj majci dijagnostikovan rak, živeli su od njene invalidnine. Koum je govorio engleski dovoljno dobro, ali nije voleo ležernu, leteću prirodu američkih srednjoškolskih prijateljstava - u Ukrajini ste prošli deset godina sa istom, malom grupom prijatelja u školi.\nJan Koum je stvarao probleme u školi, ali do 18 godina se takođe naučio umrežavanju računara nabavljajući priručnike iz knjižare polovnih knjiga i vraćajući ih kad je završio. Pridružio se hakerskoj grupi zvanoj v00v00 na Efnet mrežnoj chat mreži, uvukao se u servere Silicon Graphics-a i ćaskao sa suosnivačem Napstera Seanom Fanningom.\nUpisao se na Državni univerzitet San Hoze, a onda i "zablistao" u kompaniji Ernst & Young kao ispitivač bezbednosti. U 1997. godini našao se kako sedi preko puta stola od Aktona, zaposlenog u Jahuu, da pregleda sistem oglašavanja kompanije.\n"Moglo bi se reći da je bio malo drugačiji", seća se Akton. "Bio je vrlo određen, postavljao konkretna pitanja poput "Koje su vaše politike ovde? Šta radite ovde?" Drugi ljudi u toj kompaniji su koristili "osetljivu" taktiku poput darivanja boca vina.\nIspostavilo se da se i Koumu svideo Actonov stil: "Nijedan od nas nema mogućnosti da priča gluposti", kaže Koum. Šest meseci kasnije Koum je imao intervju u Jahuu i zaposlio se kao inženjer infrastrukture.\nJoš uvek je bio na državnom univerzitetu San Hoze, kada se dve nedelje nakon posla u Jahuu pokvario jedan od servera kompanije. Suosnivač David Filo pozvao je Kouma na mobilni na šta je dobio odgovor - "Ja sam na času". "Šta bre radiš na času?" Rekao je Filo. "Dovlači se u kancelariju." Filo je imao mali tim serverskih inženjera i bila mu je potrebna sva pomoć koju je mogao dobiti. "Ionako sam mrzeo školu", rekao je Koum. Tada se ispisao.\nKada je Koumova majka 2000. umrla od raka, mladi Ukrajinac je iznenada ostao sam; njegov otac je umro 1997. godine. Tada je vreme provodio sa Aktonomi dobijao od njega pomoć i podršku.\n"Pozvao bi me svojoj kući", seća se Koum. Njih dvojica su skijali i igrali fudbal.\nU septembru 2007. Koum i Akton konačno su napustili Jahu i trebalo im je godinu dana da se dekompresuju, putujući po Južnoj Americi i igrajući vrhunski frizbi. Obojica su se prijavili i nisu uspeli da dobiju posao u Fejsbuku.\nKoum je u januaru 2009. kupio iPhone i shvatio da će sedmomesečni App Store uskoro stvoriti čitavu novu industriju aplikacija. Posetio je dom Aleksa Fišmana, ruskog prijatelja koji bi pozvao lokalnu rusku zajednicu kod sebe u zapadni San Jose na druženje. Ponekad se pojavilo i do 40 ljudi. Njih dvojica su satima stajali razgovarajući o Koumovoj ideji za aplikaciju uz čaj na kuhinjskom pultu Fišmanove kuhinje.\n"Jan mi je pokazivao svoj adresar", seća se Fišman. "Mislio je da bi bilo zaista dobro imati status pored imena ljudi. Statusi bi se prikazivali da li ste razgovarali, ili da li vam je baterija bila prazna.\nKoum je odmah izbacio ime WhatsApp, jer je zvučalo kao "šta ima", a nedelju dana kasnije, na svoj rođendan, 24. februara 2009, počela je da radi kompanija WhatsApp Inc. u Kaliforniji.


www.tolkien.rs • Pogledaj temu - Projekat KC Sakurabana\nProjekat KC Sakurabana\nod vortodox u Ned Sep 21, 2014 2:24 am\nNakon Skupštine udruženja Sakurabana, koja je održana u nedelju 14.09.2014. godine, imajući u vidu trenutnu situaciju, odlučeno je da se pokrene veoma ambiciozan projekat otvaranja Kulturnog centra Sakurabana. Kako bi se ovaj plan sproveo u delo otvorena je Indiegogo stranica. Detaljne informacije možete naći ovde:\nKako bismo otvorili Kulturni centar Sakurabana trebaće nam pomoć svih Vas. Ako ne možete da pomognete novčano, pomozite tako što ćete podeliti informaciju o ovome gde god možete. Ukoliko imate neke ideje kako možete da pomognete, slobodno nas kontaktirajte: sakurabanabeograd@gmail.com\nNadamo se da ćemo uspeti da otvorimo KC Sakurabana i da ćemo moći da zagarantujemo opstanak konvencije Japanizam i nastavak daljeg rada udruženja.\nPridružio se: Sub Jan 29, 2011 9:19 pm\nRe: Projekat KC Sakurabana\nod DjoX u Pon Nov 10, 2014 7:12 pm\nJa cu da uhvatim 2-3 hobotnice,vi sredite school girl uniforme i ima da bude bum,pazi shta ti kazem!\nZezam se,cool je prica,imam ja ovde neku ekipu iz Nisha koja se time bavi pa cu da im prenesem,mada su sigurno bolje upoznati od mene!


RAMA GLAS d.o.o. raspisuje KONKURS za izradu idejnog rješenja | Akademija likovnih umjetnosti Sarajevo\nRAMA GLAS d.o.o. raspisuje KONKURS za izradu idejnog rješenja\n1. Predmet konkursa je izrada idejnog rješenja za izradu kuhinjske daske za rezanje od stakla, namijenjene za prodaju i promociju Rama Glas d.o.o..\nTražimo originalno rješenje, koje će se koristiti za izradu promotivnih kuhinjskih daski za rezanje. Kuhinjske daske RAMA-GLAS su odavno nezaobilazan dio svih savremenih kuhinja. Ovim rješenjem želimo implementirati nove ideje mladih ljudi a u smislu kreativnosti i detalja omogućiti učesnicima apsolutnu slobodu. Logo Rama Glas, mora biti ukorporiran u idejno rješenje, a primjenit će se sito-tiskom na staklu. Mogu se koristiti maksimalno 3 boje.\nVeličina kuhinjske daske je 200x300mm izrađena je od kaljenog stakla 6mm.\nBoje koje se koriste su na vodenoj bazi I sigurne za upotrebu u prehrani, te imaju određene karakteristike pigmenata specifičnih za staklo. Treba uobziriti da originalna boja neće odražavati isti ton na gotovom proizvodu.\n3. Kontakt osoba\nLejla Nuhić, tel. 062086-435, e-mail: lejla.nuhic@rama-glas.com\nUčesnici na konkursu imaju pravo ponuditi konkursni prijedlog u formi jednog seta koji mora sadržavati sve navedene elemente.\n5. Procedura prijavljivanja\nPrijave na konkurs se dostavljaju na navedeni e-mail, do naznačenog datuma, sa naznakom: „PRIJAVA NA KONKURS“ .\nUčesnici konkursa prihvataju uslove Konkursa činom predaje svoje prijave.\nUčesnici konkursa su dužni dostaviti sljedeće:\n• Grafičko rješenje: Idejno rješenje u elektronskoj formi.\n• Crtež treba da bude u vektorkskoj formi ukoliko sadrži više boja.\n• Ako je crtež u jednoj boji može biti: *.jpg *.tif i sl.\nNekompletne prijave neće biti uzete u razmatranje.\nPravo učešća imaju studenti Akademija likovne umjetnosti i Arhitektonskih fakulteta i studenti dizajna.\nZa fizička lica, potrebno je u prijavi navesti puno ime i prezime, adresu prebivališta i matični broj autora, te izjavu da je dostavljeni rad autorsko djelo.\nNagrađeni studenti biti će obavezni potpisati izjavu da se autorska prava i pravo korištenja predloženog idejnog rješenja prenose na Rama Glas d.o.o.\nNakon isteka utvrđenog roka za prijavu, pristupiće se ocjenjivanju prispjelih prijedloga koji ispunjavaju uslove Konkursa.\nOdlukom imenovane Konkursne komisije dodijeliće se tri nagrade:\n• prvo mjesto u iznosu od 300,00 KM (tri stotine KM), pobjednički rad će se štampati na tiražu od 1000 kom., kuhinjskih daski.\n• drugo mjesto u iznosu od 200,00 KM (dvije stotine KM), rad će se štampati na tiražu od 500 kom., kuhinjskih daski.\n• treće mjesto u iznosu od 100,00 KM (jedna stotina KM), rad će se štampati na tiražu od 300 kom., kuhinjskih daski.\nSvi gotovi proizvodi biće upakovani u kutije koje će sadržavati kratku biografiju autora. Kuhinjske daske bit će korištene u promotivne svrhe kompanije Rama Glas.\nDodijeljena nagrada podrazumijeva otkup autorskog djela (idejnog rješenja). Nagrada se dodjeljuje u neto iznosu. Isplatom nagrade autorska prava prelaze na Rama Glas d.o.o., koji stiče ekskluzivno pravo korištenja odabranih nagrađenih idejnih rješenja.\n9. Konkursna komisija\nZa odabir najboljeg idejnog rješenja imenovaće se Konkursna komisija koja će razmatrati blagovremeno pristigle prijave, te donijeti odluku o najboljem prijedlogu.\n10. Rad Konkursne komisije\nKomisija će završiti s radom u roku od 15 dana od posljednjeg dana predviđenog za predaju konkursnih radova. U svom odabiru Konkursna komisija će cijeniti propisane uslove i kriterije poštujući specifičnost i djelatnosti kojima se bavi Rama Glas d.o.o. Ukoliko komisija ocijeni da pristigli prijedlozi nisu zadovoljili sa aspekta jednog ili više traženih elemenata ovog konkursa, ista neće biti obavezna da odabere neku od pristiglih ponuda. O rezultatima ocjene konkursa, kandidati će biti obaviješteni pismenim putem. Ukoliko se naknadno utvrdi da je odabrani prijedlog plagijat, Konkursna komisija ima pravo da poništi odluku o nagradi, a nagrađeno lice je dužno vratiti novčani iznos nagrade.\n11. Kriteriji za ocjenjivanje prema redoslijedu njihovog značenja Kod ocjene radova za nagradu, prema redoslijedu značenja, cijeniće se:\n• Realizacija ciljeva,\n• Usklađenost kreativnih i komercijalnih aspekata ponuđenog rješenja,\n• Originalnost i kreativnost rješenja.\n12. Rok za dostavljanje radova\nKonkurs je otvoren od 17.04.2017. godine i otvoren je do 08.05.2017., a rok za dostavu prijava je 15. 05. 2017. godine. Prijave koje stignu nakon ovog roka neće biti uzete u razmatranje.


"Neæemo pregovarati sa SAD, nikad. Njihova politika æe propasti" - B92.net\nTeheran -- Iran neæe pregovarati sa SAD, nikad. Politika Vašingtona zasnovana na maksimalnom pritisku æe propasti, izjavio vrhovni iranski verski voða ajatolah Ali Hamnei.\nIzvor: B92, Tanjug utorak, 17.09.2019. | 08:38\nEPA-EFE/IRAN'S SUPREME LEADER OFFICE\n"Iranski zvaniènici nikada neæe razgovarati sa Amerikom... to je deo njihove (amerièke) politike da vrše pritisak na Iran... njihova politika maksimalnog pritiska na Iran æe propasti", rekao je Hamnei u televizijskom obraæanju.\nIranske vlasti saopštile su juèe da neæe biti sastanka iranskog predsednika Hasana Roanija i njegovog amerièkog kolege Donalda Trampa u Ujedinjenim nacijama na zasedanju Generalne skupštine, nakon što je Bela kuæa u nedelju ostavila otvorenu moguænost potencijalnog sastanka.\n"Takav dogaðaj (sastanak Tramp-Rohani u Njujorku) nije na našem dnevnom redu, niti æe se dogoditi. Takav sastanak se neæe održati", izjavio je portparol Ministarstva spoljnih poslova Abas Mosavi za državnu televiziju.\nTeheran je više puta odbio takav sastanak, prenosi Rojters.\nOdnosi Teherana i Vašingtona poèeli su da se ozbiljno komplikuju nakon što je Tramp povukao SAD iz iranskog nuklearnog sporazuma iz 2015. Potom su usledili incidenti s napadima i zaplenama tankera. U jeku toh napetosti Iran je oborio amerièki dron, zbog èega je Tramp izdao, pa povukao nareðenje o napadu na Iran.\nNapad na postrojenje nafte u Saudijskoj Arabiji i nova zaplena tankera od Irana najnovije su taèke u pogoršanju odnosa dve zemlje, koje utièu na ceo svet, poèev od cena nafte pa do straha od novog svetskog rata.\n#BREAKING Iran leader says there will never be negotiations with US pic.twitter.com/LbzTejHP93\nSoroš - Orbanov savršen neprijatelj\nVrtoglave brojke posle "Poslednjeg plesa" dokazuju zašto je Majkl Džordan najveæi svih vremena\nObjavljen snimak napada na voðu kavaèkog klana, napadaè nemilosrdno ispalio sedam hitaca u Radoja (UZNEMIRUJUÆI VIDEO)\nVelika vest za Srbiju - zna se kad i pod kojim uslovima navijaèi ponovo mogu na tribine\nBroj telefona utièe na vas i vašu sudbinu - Proverite šta to znaèi!\nFudbaleru Zvezde proslava titule neæe biti ista kao inaèe, glavni sastojak nedostaje\nKraj i za ABA ligu 124 | Sport\nOd 1. juna nove mere - dozvoljena javna okupljanja do 1.000 ljudi


Fantastični atletičari Sirmiuma! - Ozon Media\nFantastični atletičari Sirmiuma!\nU subotu 25. decembra održana su dva takmičenja. Najpre, u Novom Sadu na sajmištu održano je Prvenstvo Vojvodine za juniore/ke (U20).\nNastupale su Milanović Vanja, koja je u disciplini 60m zauzela 4.mesto u konkurenciji devojaka 3 god starijih, dok je sjajna bila Čančarević Anja, koja je iako još uvek pionirka pobedila 4 god starije suparnice u bacanju kugle od 4kg odličnim rezultatom od 11.38m.\nU Beogradu, u atletskoj dvorani održan je tradicionalni međunarodni miting AK Partizan, na kom su briljirali atletičari Sirmiuma i to od najmlađih do seniora.\nMiletić Relja je osvoji srebrnu medalju u trci na 50m prepone (2012.god), Tubić Ognjen je šampion dvoboja (60m, medicinka) za dečake 2012.god, dok je Došen Vuk bio treći u istoj disciplini-kategoriji. U ovom dvoboju, ali kod dečaka 2011.god, Mojsin Dejan je osvoji srebrnu medalju.Pioniri Čikić Strahinja i Đonić Stefan, još jednom su pokazali da su velika perspektiva kluba. Strahinja je sa godinu dana starijima osvojio bronzu na 60m prepone, dok je na 200m zauzeo 4.mesto, Đonić Stefanu je na 60m prepone samo par stotinki nedostajalo do državnog rekorda u trci u kojoj je ubedljivo trijumfovao.\nKod seniora/ki, Dasović Mirjana je hicem od 12.88m ubedljivo pobedila u bacanju kugle, te potvrdila da je i dalje najbolja kuglašica Srbije, dok je Jorgić Nemanja osvoji srebro na 60m i 200m, a Sekulić Aleksandar bronzu u trci na 200m.\natletikaozon mediaSremsremska mitrovicaVesti\nEVRO U PONEDELJAK 117,57 DINARA PO SREDNJEM KURSU\nUdruženje žena „Bosućanke“ podelile paketiće mališanima u Bosutu


Fiat 500L ubedljivo najpopularniju evropski "mali" MPV u 2017. - Auto blog\nArhiva » Vesti » Auto blog 15.02.2018\nFiat 500L ubedljivo najpopularniju evropski "mali" MPV u 2017.\nAuto blog četvrtak, 15. februar 2018. | Vrelegume.rs\nLepa ali ujedno i zabrinjavajuća vest za FCA, Fiat 500L i sve nas "investitore" stiže iz statističkih agencija. Fiat 500L je sa 63.100 prodatih vozila u Evropi daleko najpopularniji monovolumen na Starom kontinentu u 2017. Daleko iza njega su Ford B-Max (43.339) i Hyundai iX20 31.707 prodatih komada.\nU prvih deset najpopularnijih "malih" MPV vozila su još Opel Meriva (26.680), Kia Venga sa 23.803 prodatih vozila a iznenađujući pad od čak 41% je doživeo Citroen C3 Picasso koji je prodat u samo 21.617 primeraka za razliku od 2016. godine kada je ovaj francuski model došao do 36.754 kupca.\nNa sedmom mestu je Nissan Note, osma je Opel Ampera, deveta Toyota Verso i deseti je model Lancia Musa.\nSjajan uspeh Fiata 500L ipak ostaje u senci velikog pada potražnje u ovom segmentu u odnosu na prošlu godinu od čak -26 procenata, koliki je minus zabeležio i Fiat 500L kojeg je u 2016. prodato čak 82.150 komada. Jedini monovolumen sa rastom prodaje od simboličnih 1% je upravo Ford B-Max.\nFiat 500L je i najbolje prodavani model u Italiji gde je plasirano preko 73% UKUPNE PROIZVODNJE (46.400 komada) u Kragujevcu.\nŠto se tiče Evrope, Fiat 500L je najprodavaniji model u još samo jednoj zemlji: Srbiji!\nImajući u vidu sunovrat popularnosti "male" MPV klase u Evropi i činjenicu da se u Americi Fiat 500L nije "primio" prognoze za ovu godinu su vrlo loše na šta navodi i stravičan pad prodaje monovolumena u poslednjem kvartalu 2017. od čak 42% u odnosu na isti period 2016.\n"Fijat 500L" najpopularniji model u svojoj klasi\nHyundai Hjundai Fijat Fiat Opel Ford KIA\nPrva vožnja: Hjundai Elantra sedan 2019. Moderan dizajn, odličan motor i poboljšana bezbednost!\nBosanac uhvaćen 45 puta bez dozvole, proteran iz zemlje\nTEKAS - Prva nacionalna konferencija za AUTO SERVISERE\nU Srbiji dizel i TNG autogas među najskupljim u regionu


Benjamin Kličić i Alem Kadić – (08. 06.) – četvrtfinale – trideset osma emisija – dueli | ZVEZDE GRANDA UZIVO 2020 - 2021 Nova Sezona | Grand online | TV Prva\nBosanac je oduševljeno skočio da čestita svom kandidatu, a kompozitor je čak i zapevao od sreće u jednom momentu. “Tako se peva u Bosni”, izgovorio je Dragan svoju čuvenu rečenicu.\n“Mom srcu i duši više prija Alemovo pevanje i da je bilo preglasavanja mislim da bi opet Alem otišao u polufinale. Benjamine, ti napreduješ iz kruga u krug i to je za svaku pohvalu”, objasmila je Marija svoj glas. Svi su se složili da bi u preglasavanju dali glas Bosančevom kandidatu, ali Jelena je ipak imala malo drugačije mišljenje od svojih kolega.\n“Jeste Alem bio bolji večeras, ali meni je Benjamin toliko sladak da ja nemam reči. Benjamine, ti imaš neku zvezdu iznad glave i ja zaista mislim da ćeš biti zvezda”, bila je iskrena Jelena.\nBosanac je i dalje likovao zbog prolaska njegovog kandidata u dalje takmičenje, a Viki je pohvalila svog takmičara i prokomentarisala da je Benjaminov nastup ipak bio kompletniji, obzirom da je na sceni pored sebe imao i igračice.\nTagovi: Alem Kadić, Benjamin Kličić, Zvezde Granda 2018, Zvezde Granda 2019


Los Sauces, Acala - Wikipedia\nLos Sauces, Acala\n16°28′14″N 92°50′14″W / 16.47056°N 92.83722°W / 16.47056; -92.83722\nLos Sauces je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Chiapas, u opštini Acala.\nPrema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 4 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 515 m.\nLos Sauces, Acala na Wikimedijinoj ostavi\nLos Sauces, Acala na Projektu Open Directory\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Los_Sauces,_Acala&oldid=40634002"


Reakcije u Sarajevu na inicijativu hrvatskih stranaka Bosne i Hercegovine | Politika | DW | 11.10.2006\nReakcije u Sarajevu na inicijativu hrvatskih stranaka Bosne i Hercegovine\nOsam političkih stranaka Hrvata u BIH, u posebnoj izjavi, potpisanoj u Mostaru, zatražili su ustavne promjene kojom bi bila stvorena nova teritorijalna i politička organizacija zemlje. U prvim reakcijama, ova se inicijativa pozdravlja, ali se izražava oprez, dok se ne vidi i onkretan prijedlog sutavno-pravnih promjena.\nNakon više signala iz različitih medjunarodnih centara da bi u BiH trebalo oživjeti ustavnu reformu, prvi konkretan korak je učinilo osam hrvatskih stranaka. U zajedničkoj izjavi, potpisanoj u Mostaru, kaže se da se Hrvati u BiH zalažu za cjelovitu reformu ustava, koja mora biti utemeljena na smjernicama Vijeća Evrope. Takav zahtjev pozdravlja Beriz Belkić, iz rukovodstva Stranke za BiH:\n„Pridružujemo se razmišljanjima da novi Ustav BiH treba uskladiti sa praksom, odnosno dostignućma demokratskih društva, ovog puta oličenih u EU. Racionalno bi bilo primijeniti rješenja koja već tamo postoje, naravno poštujući specifičnosti ove zemlje, i činjenicu da u njoj postoje tri naroda sa specifičnim potrebama. Apsolutno treba obezbijediti strukture i instrumente za zaštitu posebnih interesa naroda“.\nDoktor Božo Ljubić, jedan od potpisnika mostarske izjave i lider HDZ-a 1990, posebno izdvaja ključne zahtjeve hrvatskih stranaka, za jednakopravnošću svih naroda u Zastupničkom domu Parlamenta BiH i pravo na nacionalni veto u Domu naroda :\n„Ja mislim da van ovih načela ne bi smio nastupati nijedan hrvatski predstavnik u BiH. Išao bih i korak dalje, da ni predstavnici i druga dva naroda ne bi trebali ići izvan ovih načela, jer su to upravo načela za evropsku BiH, dakle zemlju jednakopravnih, suverenih naroda i gradjana“, naglašava Ljubić.\nNa jučerašnji sastanak predstavnika osam hrvatskih stranaka u Mostaru nije bio pozvan Željko Komšić, novo-izabrani hrvatski član Predsjedništva BiH. Doduše, Zvonko Jurišić, lider HSP Djapić – Jurišić, kaže da će izjava iz Mostara biti predočena i Komšiću. Po riječima Jurišića, s Komšićem, članom multi-etničke SDP, do sada niko nije odbio saradnju. Sam Komšić kaže da još nije vidio izjavu iz Mostara, ali za Deutsche Welle iznosi svoj stav o ustavnim promjenama :\n„Sve što ide u korist jednakopravnosti Hrvata na teritoriji cijele BiH i sve što nije priča o trećem entitetu, sa mnom se može razgovarati. Ali, ja zaista nisam vidio tu njihovu inicijativu i ne znam čemu se radi“.Hrvata i ....-.... o čemu se radi“, kaže novi hrvatski član Predsjedništva BiH.\nIzjava hrvatskih stranaka u većoj mjeri predstavlja političku orijentaciju za pregovore o novom ustavu BiH, nego jasno koncipiran ustavno-pravni prijedlog. Svakako, u oči upada da se izjavom traži nova teritorijalna i politička organizacija zemlje. Do izjave dolazi u trenutku kada se jasno ističe neophodnost nastavka ustavnih pregovora, u parlamentu ili van njega. U tom smislu, zahtjevi bosansko-hercegovačkih Hrvata, posebno kada je riječ o zaštiti vitalnih nacionalnih interesa u parlamentu, jasno ocrtavaju liniju ispod koje te stranke neće ići.


Zvezda zaslužila više, grmeće sa "Marakane" zbog sudije! - Sportske.net\nZvezda zaslužila više, grmeće sa "Marakane" zbog sudije!\nFudbaleri Kopenhagena zadovoljniji nakon prvog meča trećeg kola kvalilfikacija za Ligu šampiona.\nProblem za Zvezdu na startu drugog dela!Pavkov za delirijum "delija", navijači Zvezde imaju svoga boga! (TVITOVI)Lav u Zvezdinoj džungli!Krcato na "Marakani", tu su i gosti!Kao što je najavljeno, Miloje spremio iznenađenje za Kopenhagen! (SASTAVI)\nZvezda odlična, sreća je nažalost bila na strani protivnika, koji se kući vraća sa remijem i golom u gostima. Nakon 90 minuta igre na stadionu "Rajko Mitić", 1:1 (1:0), u duelu srpskog i danskog šampiona.\n"Crveno-beli" su bolje otvorili meč, igrao se treći minut kada su dobili slobodan udarac na ivici kaznenog prostora, Marin je dobro šutirao, ali je golman Kopenhagena uspeo da interveniše.\nZapretio je i Degenek nakon kornera koji je usledio, ali je Gritebust uspeo da interveniše.\nIstakao se golman Danske ekipe i u 17. minutu, kada je Pavkov tukao glavom, Zvezda je bila daleko bolja u uvodnim minutima.\nKopenhagen se na kratko oslobodio pritiska, ali je četa Vladana Milojevića ponovo uspostavila kontrolu, u 31. minutu velika šansa za Marina, odlično je tukao sa ivice kaznenog prostora, lopta je prozujala tik pored gola rivala.\nKada se činilo da ćemo na odmor otići bez golova, igrao se 44. minut, Ivanić je primirio loptu u kaznenom prostoru rivala, ona je potom došla do Pavkova, koji je odmah šutirao, lopta je pogodila defanzivca gostiju, dobila je čudnu putanju i prevarila golmana danske ekipe, 1:0 za srpskog šampiona!\nOtišlo se sa tim rezultatom na odmor, a u drugi deo igre "crveno-beli" su morali da uđu bez strelca jedinog pogotka Milana Pavkova, koji je još u drugom minutu povredio zadnju ložu, ali je uspeo da izdrži do kraja poluvremena i pritom da postigne jedini pogodak.\nZvezda je motivisano ušla i u nastavak, lepu šansu imao je upravo Boaći, koji je zamenio Pavkova, u 54. minutu, kada je nakon centaršuta Marina glavom poslalo loptu tik pored gola Kopenhagena.\nBolja je bila Zvezda i u nastavku, a sjajnu šansu imao je Boaći u 80. minutu, nakon sjajne kombinacije Ivanića i Marina, potonji je ubacio loptu pred gol rivala, Boaći je bio na pravom mestu, ali je iz dobre pozicije poslao loptu preko gola gostiju.\nKrenuo je nakon te šanse Kopenhagen angažovanije, da bi u 84. minutu Bil pao u kaznenom prostoru Zvezde, nakon duela sa Jovančićem, sudija Martinš je pokazao na belu tačku.\nOdgovornost je preuzeo Vind, koji popularnom "panjenkom" uspeva da savlada Borjana i poravna rezultat.\nNisu se predavali fudbaleri Crvene zvezde, Žander je samo koji minut kasnije uposlio Bena pred golom rivala, ali je kapiten Zeka uspeo da izblokira napadača srpskog šampiona, možda je pritom napravio i faul, ali se glavni arbitar nije oglasio.\nNapadali su Milojevićevi puleni do kraja susreta, ali je Kopenhagen uspeo da izdrži, vraćaju se kući veoma zadovoljni.


Kuća "Vojinović", Budva - Turizaminfo\nKuća „Vojinović“, Budva\nVlasnik: Aleksandar i Mirjana Vojinović\n00 382 33 458 646\n00 382 69 514 945, 00 382 68 521 250\nPrivatni smeštaj porodice „Vojinović“ nalazi se u samom centru Budve, 250m od Slovenske plaže. Ovaj objekat raspolaže sa 5 dvokrevetnih soba, sa 3 trokrevetne sobe, sa 3 trokrevetna studija i jednim četvorokrevetnim apartmanom.\nSve sobe su klimatizovane, sa terasom i opremljeni su kablovskom televizijom i bežičnim internetom. Studiji i apartmani imaju i svoju kuhinju. U sklopu objekta nalazi se sopstveni parking prostor za nekoliko vozila.\nOno što nas izdvajan od drugih je dvorište koje je tokom celog dana najvećim svojim delom u debelom hladu mediteranskog bilja i cveća što pruža idealne uslove za popodnevni odmor u miru i tišini.\nTu je takođe i izuzetno ljubazno osoblje koje će se potruditi da vaš boravak učini što prijatnijim. Na tridesetak metara od našeg objekta se nalazi poznati budvanski restoran Kangaroo u kome možete da se pretplatite na hranu. Autobuska i dom zdravlja se nalaze na oko 500 m od nas, a centar grada-Stari grad na oko 1000m.\nPogodan geografski položaj i blaga klima uslovili su veoma rano nastanjivanje Budvanskog područja. Naselje Budva sa oko 10.000 stanovnika, najveće je, najlepše i najatraktibnije u istoimenoj opštini. Ono je i centar najveće i najposećenije rivijere na Crnogorskom primorju.Budva ima tipičnu mediteransku klimu sa blagim zimama i toplim i suvim letima. Nema izrazito velikih temperaturnih razlika, ekstremnih padavina i snage vetrova, pa su klimatske prilike ujednačenije nego u susednim krajevima.\nBudva se smatra jednim od najstarijih naselja na Jadranu. Legenda, kaže da je Budvu osnovao Kadmo, sin feničanskog kralja Agenona. Proteran iz Tebe stigao je u ove krajeve na volovskoj zaprezi i osnovao Budvu.\nKao turistička destinacija ovaj grad je poznat od davnina- prvi turisti ovde su stigli još 1923. godine, a danas Budvu često nazivaju i „metropolom turizma“ jer je najposećenija destinacija u Crnoj Gori.\nTuristički sadržaj ovog grada obogaćuju i tradicionalne kulturno-zabavne manifestacije. Posebna priča je noćni život po kome je Budva takođe poznata, njene ulice i trgovi žive do duboko u noć i ako se prepustite budvanskoj večeri i krenete za ritmom koji vam srce diktira i sigurno će vam se dogoditi sjajna zabava. Na kraju tu je i tradicionalno gostoprimstvo koje će vaš boravak ovde učiniti još ugodnijim.\nAutobuske 500 m\nBanke: 250 m\nPošte: 500 m\nAerodrom: 70 km\nBanka/menjačnica: 250 m\nSportski tereni: 300 m\nPrirodna lepota/atrakcija: 250 m\nKuća vojinović 1\nKuća Vojinović 2\nKuća Vojinović Budva, smeštaj\nKuća Vojinović 3 kupatila


NE VOLIM JANUAR: Zašto smo tužni i setni prvog meseca u godini? : Nadlanu.com\nObjavljeno 22. jan 2018. / 12:15:44\nSlobodni dani su iza nas, novi odmor nije na pomolu, osećamo se tromo zbog ogromnih količina hrane i pića koje smo uneli u sebe.\nDa biste pobedili loše raspoloženje, umesto da potiskujete osećanja, priznajte sebi razloge zbog kojih ste tužni. Istovremeno, prisetite se svih lepih stvari u životu na kojima bi trebalo da budete zahvalni.\nProbajte pravilo od 4 minuta koje nalaže da budete najbolja verzija sebe prvih 4 minuta kad se probudite, stignete na posao, vratite se kući. Raspoloženje je zarazno, pa će i ljudi oko vas verovatno postati veseliji i smanjiće se mogućnosti za nervozu i svađe.\ndepresijaĐorđe Balaševićjanuarosmehpravilo 4 minutasetatugazimska depresija


Spremite odličnu kafu u vašem domu - Ja volim Srbiju\nHome / Razno / Spremite odličnu kafu u vašem domu\nSvojevremeno je kafa bila znak da je vreme da se probudiimo i ustanemo iz kreveta, a danas je to postala tradicija svih pravih ljubitelja ovog napitka. Za iskrene ljubitelje kafe početak dana se ne može zamisliti bez šolje jake turske, klasične espresso ili neke treće kafe. Čak i kada ste u žurbi i nema se vremena za kafu kod kuće, uvek se pronađe malo vremena za kafu za poneti.\nKapsule za kafu su pravi izbor za kafu kod kuće\nKafa je oduvek značila početak pauze u radu, vreme za opuštanje i razgovor sa dragim osobama. Danas je svet postao previše užurban i nema se više vremena da se sačeka da voda proključa, pa da se odmeri prava količina kafe i doda šećer po ukus. To vreme za pripremu kafe na klasičan način se nekako izgubilo. Zato što je vreme postalo dragoceno, mnogi se odlučuju za kafu u obližnjem ili za poneti.\nBaš zbog toga su kapsule za kafu danas postale toliko popularne, a sama priprema kafe na ovaj način je izuzetno jednostavna i veoma brza.\nMnogi se danas radije odlučuju za kafu za poneti ili ispijanje kafe u obližnjem kafiću, ali ne primećuju da na taj način troše prilično velike sume novca. Pri tom, ispijanje kafe na brzinu je nekako potisnulo to vreme za uživanje u ovom čudesnom napitku. Mnogi su prestali da sami pripremaju kafu kod kuće jer im to oduzima previše vremena, a opciju kafe iz aparata za kućnu upotrebu su potpuno isključili. A ustvari, ako želite da uštedite novac i pri tom uživate u udobnosti svog doma, priprema kafe na ovako moderan način je pravi izbor za vas. Jeste da će jednokratno ulaganje u kupovinu samog aparata za kafu predstavljati početni izdatak, ali će se kao investicija na duge staze značajno isplatiti. Pri tom, kapsule za kafu koje se koriste u ovim aparatima se danas proizvode u velikom broju različitih ukusa, pa možete sami birati koju aromu i jačinu kafe koju hoćete da pijete, bilo da ste se odlučili za nespresso kapsule za kafu ili neku drugu vrstu.\nAparati za pripremu kafe za kućno upotrebu predstavljaju odličan izbor za brzu i laku pripremu omiljenog napitka. Nespresso kapsule za kafu koje se koriste u ovim aparatim se proizvode u plastičnim ili aluminijumskim pakovanjima, a mogu biti veće ili manje ampule, u zavisnosti od vrste kafe. Priprema kafe na ovaj način je veoma jednostavna, gde se pritiskom na taster, sadržaj kesice se pomeša sa vrelom vodom i dobija se šolja kafe po vašem ukusu. Nespresso kapsule za kafu su vrsta manjih kafa, intenzivnijih ukusa. Nespresso kapsule se danas proizvode u stalnim i promenljivim kategorijama, od čega je dvadesetak stalnih a nekih desetak promenljivih kategorija različitih ukusa. Svaka kategorija ima svoju podvrstu sa različitim aromama i bojama kafe, a mogu biti “kraće”, “produžene” ili “duple” varijante kafa.\nUstvari, najvažnije je da ne morate sami razmišljati o količini i ukusu kafe koju želite da skuvate, dovoljno je da odaberete pravu kapsulu, postavite je u nespresso aparat i dobijate šoljicu kafe po vašoj meri.\nVažno je napomenuti da za posebne uživaoce kafe, Nespresso proizvodi podvrstu “intenso”, kapsule za kafu koje dolaze u kombinaciji nekoliko različitih vrsta kafa i daju ovom napitku jedinstven ukus.\nPravi ljubitelji dobre kafe neće pogrešiti ako se odluče za nespresso aparat za kafu i pakovanje kapsula, jer je to odlična investicija koja će se dugoročno isplatiti kroz uživanje u šoljici vaše omiljene kafe. Kapsule za kafu se kupuju pojedinačno i kada ih jednom probate, bićete sigurni da niste pogrešili u izboru. Važno je samo da shvatite da zaslužujete kvalitetnu kafu a da pri tom ne morate da čekate na nju.\nPrevious: Od čega sve zavisi cena polaganja za B kategoriju\nNext: Lideri u svetu obuće plene kvalitetom i funkcionalnošću- šta čini Tamaris i Rieker toliko posebnim?


VUČIĆ U PRIVATNOJ POSETI U NJUJORKU: Šta nam se sprema posle skrivenih razgovora? | Vesti Dana\nVUČIĆ U PRIVATNOJ POSETI U NJUJORKU: Šta nam se sprema posle skrivenih razgovora?\nmart 19, 2018 by\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić se nalazi u privatnoj poseti Njujorku sa ćerkom, nezvanično saznaje Glas Amerike.\nKako se navodi, diplomatska misija u Njujorku nema veze sa posetom Vučića, a navodi se i da nije s njim u kontaktu tim povodom.\nVučić je potvrdu svoje posete dao u tvitu u kom je odgovorio na tviter poruku lidera Narodne stranke i bivšeg ministra spoljnih poslova Srbije, te predsednika Generalne skupštine Ujedinjenih nacija, Vuka Jeremića.\nOn je, uz izvinjenje što „remeti planove da poseta ostane tajna“, pitao šefa države zbog čega je tražio da nema obezbeđenje predviđeno protokolom i koliko je zbog njegove konferencije za štampu u subotu kasnilo poletanje aviona za Njujork.\nVuk Jeremić je prethodno za sarajevsku televiziju „Fejs” rekao da Vučić „vodi tajne pregovore o Kosovu“ i da je zato „privatno otputovao u Njujork“, a o čemu javnost u Srbiji nije obaveštena.\n„Vučić je u utorak bio u Parizu na tajnoj večeri sa Hašimom Tačijem, a u nedelju je privatno otputovao u Njujork, o čemu javnost u Srbiji nije obaveštena. Sa Haradinajem takođe pregovara preko bliskog posrednika iz svog okruženja“, rekao je Jeremić.\nNa ovo je reagovao i potpredsednik vladajuće Srpske napredne stranke, Milenko Jovanov, koji je rekao da će Vučić “kao i uvek o svim svojim aktivnostima i o svemu što radi, a u skladu sa Ustavom, obavestiti građane Srbije odmah po povratku iz Njujorka i Brisela”.\n„Vučić je toliko bio sakriven da se slikao sa najmanje 50 putnika i samo onaj ko je imao problema sa vizom, nije mogao da vidi predsednika Srbije“, rekao je Jovanov, što se odnosilo na redovni let Er Srbije za Njujork. „Toliko o tome koliko se krio“, zaključio je on.\nKUSTURICA: Putin je pobedio, jer njegova reč stoji kao tvrđava!\nZapadni helikopteri evakuisali vođe Islamske države iz Tel Hamisa!


Tema: Ukrali celu elektranu!\n30.07.2009., 23:48 #1\nRazni mešetari, u proteklih pet godina, angažovanjem privatne mehanizacije, ojadili su Rudarski basen ”Kolubara” i državu za fantastičnih 550 miliona evra. Toliko novca je potrebno da se završi davno započeta termoelektrana ”Kolubara B” u Kaleniću kod Uba!\nOvo tvrdi Slobodan Đerić, diplomirani ekonomista, koji je od 2001. do 2004. godine bio generalni direktor Rudarskog basena ”Kolubara”. Tada je, kaže, za samo šest meseci uspeo da sa površinskih kopova ovog energetskog giganta protera svu privatnu mehanizaciju. Za nepunih godinu dana, ”Kolubara” je poslovala pozitivno.\n- Angažovanje privatnih mašina i mehanizacije počelo je devedesetih godina prošlog veka. Sve je, međutim, uzelo maha kada je 2004. za generalnog direktora ”Kolubare” postavljen Dragan Tomić. Mehanizacija je angažovana nepotrebno, uglavnom fiktivno i to je klasičan kriminal - kaže Slobodan Đerić. -\nNa površinskim kopovima nije potrebna nijedna privatna mašina, jer ”Kolubara” ima svoju mehanizaciju. Međutim, to je sve smišljeno da bi se ogromne državne pare prelivale u privatne džepove.\nĐerić navodi primer da je buldožer jednog lazarevačkog privatnika, prema zvaničnoj dokumentaciji, neprekidno radio sva 24 časa, punih godinu dana! Ta mašina, vredna oko 15.000 evra, za godinu dana gazdi je zaradila - milion evra!\n- KAD sam imenovan za generalnog direktora zatekao sam i ugovore o gradnji vodovoda u pojedinim lajkovačkim selima, koje je ”Kolubara” finansirala. Zbog spora, tužili smo privatnu beogradsku firmu, izvođača radova - kaže Đerić. - Kad je u drugom stepenu trebalo da dobijemo taj spor i izvođač radova ”Kolubari” vrati 93 miliona dinara, usledila je moja smena. Novi direktor Dragan Tomić, sa vlasnikom te firme, odmah je napravio vansudsko poravnanje. Toj firmi ”Kolubara” je platila još 28,5 miliona dinara!\nOvaj Tomić nije naivan, čiji li je?\n30.07.2009., 23:49 #2\nRe: Ukrali celu elektranu!\n30.07.2009., 23:50 #3\n30.07.2009., 23:50 #4\npočeo da se iznosi prljav veš\nDOS se konačno raspada\n30.07.2009., 23:51 #5\nma to fora,sad je bre 2009 god sto ne izadje kad je bio direktor da kaze nego cutao,zabava za maloumnike\n30.07.2009., 23:51 #6\n....WTF beshe DOS???\n30.07.2009., 23:52 #7\nvest nije bas nova.\nali, nema nikakvog efekta. kao ni za bilo koji drugi lopovluk. to i pricamo svo vreme\n30.07.2009., 23:52 #8\ntako je manje vise u svim JP i drzavnim firmama oslonjenim na budjet.....istine se saznaju kad pojedinci propevaju razljuceni gubitkom funkcije...a nisu se dobro ugradili...\n30.07.2009., 23:52 #9\n30.07.2009., 23:53 #10\nma koliko ja puta moram da kažem, ovakav narod sa ovakvim mentalitetom ne može nikad bolje da živi..\ni onda očekuju da im lideri budu lepi, pametni i pošteni\n30.07.2009., 23:53 #11\nPa da si pročitao tekst video je da je govorio i o periodu kad je on bio direktor i šta je uradio. Ali i o ovom dss-ovom preduzetniku\n30.07.2009., 23:54 #12\njos hiljadu puta........i opet nece razumeti..........\n31.07.2009., 00:02 #13\ntacnije, clanstvo u dss-u im je prestalo (tomicu i ekipi) kada su odbili da, posle pada kostunicine vlade, daju ostavke na svoje pozicije po naredjenju IO dss-a\nREIK Kolubara je vrzino kolo, glavni ljudi su neki Mileta i "Kene" iz Lazarevca, kadrovi sps-a jos iz vremena milosevica, oni su i tomica drzali u saci i samo preko njih si mogao da ubacis masinu u kolubaru\nmasine u kolubari ima i predsednik opstine arandjelovac koji je skoro bio u centru paznje zbog lisica na rukama i cela mafijaska ekipa koja drpa uz njega\nja licno poznajem 10-15 ljudi koji imaju masine u kolubari, niko njih ni sad ne tera iz kolubare, niti ce\nSPS hoce Kolubaru samo za sebe pa je doslo vreme da Tomic ode pod led\n31.07.2009., 00:02 #14\nDa nema neko iz dss-a da demantuje ovu prljavu medijsku kampanju?\n31.07.2009., 00:08 #15\nПа шта ће јадан, кад си му га преотео\nsta cu kada imam vecu patku..........\nmozda bi i kevu mogao da upoznas sa mr.Zivanom???\n31.07.2009., 00:14 #16\nNeće biti, Tomić je i dan danas aktuelni potpredsednik Gradskog odbora dss\n31.07.2009., 00:16 #17\nhaha, do sada si trazio\ngradskog odbora kojeg grada?\n31.07.2009., 00:19 #18\nNisam tražio jer znam da jeste, bilo je pre par dana i na tv'u i u novinama.\nGrada Beograda. Izabran početkom ove godine, nikada nije ni napuštao dss, naprotiv ' napredovao je u stranci\nedit> ispravka, nije potpredsednik gradskog odbora, postoji covek koji se isto zove, ali jeste clan gradskog odbora, sad sam proverio na sajtu.\nPoslednji put ažurirao/la DellBoy-011 : 31.07.2009. u 00:24\n31.07.2009., 00:24 #19\nI treba da napreduje kad je sposoban.\n31.07.2009., 00:24 #20\nmoze biti, u dss-u je propast nevidjena, pa me i ne cudi da je napredovao, kako ti kazes\nali sto se tice kolubare, nema nista dok nemac, rus, ili neko treci ne rasqrza bandu\n31.07.2009., 00:25 #21\nNaravno, sve je ovo politicka hajka\n31.07.2009., 00:26 #22\neditovao sam post, ima dva dragana tomica, ali i ovaj je u gradskom odboru.\n31.07.2009., 00:26 #23\nnaravno da ne, silan kesh je u pitanju\n31.07.2009., 00:27 #24\nsamo ldp ne krade!\n31.07.2009., 00:27 #25\nHajka, jašta, da li postoji neko ko veruje u ovo?


Iz Sjeverne Makedonije za reviju Bihor sa doc. dr Zećirom Ramčilovićem, potpredsjednikom Skupštine Republike Sjeverne Makedonije – razgovarao književnik i publicista Šefkija Borančić\nZA POTPUNU INTEGRACIJU BOŠNJAKA U SVIM SEGMENTIMA MAKEDONSKOG DRUŠTVA\nDoc. dr Ramčilović Zećir je doktor historijskih nauka, istraživač, političar, kulturni i javni radnik. Rođen je 1975. g. u Donjim Konjarama kod Skoplja gdje i danas živi. Njegovi roditelji su porijeklom iz Sandžaka, sa sjevera Crne Gore; otac Hazir iz Lagatora kod Petnjice, a majka Kimeta iz Pljenibaba kod Tutina. Oženjen je i otac dvoje djece. Osnovnu školu završava u Donjim Konjarama, a srednje obrazovanje u Skoplju. Diplomira i magistrira na Institutu za geografiju na Univerzitetu „Sv. Kiril i Metodij“ u Skoplju, a još jedne magistarske studije Osmanistike završava na Univerzitetu „Sv. Kliment Ohridski“ u Sofiji.\nU toku studija i nakon magistriranja svoj interes za nauku nastavlja samostalnim istraživačkim radom. Intenzivno proučava historijske i aktuelne procese i pojave u Republici Sjevernoj Makedoniji, sa posebnim akcentom na Bošnjake kao dio istih. U tom smjeru su i njegove aktivnosti i posvećenost za potpunu integraciju Bošnjaka u svim segmentima makedonskog društva, što je i odlučujući pridonijelo izradi i odbrani doktorske disertacije o Bošnjacima Republike Sjeverne Makedonije u 2013. na Univerzitetu „Sv. Kiril i Metodij“. Radio je kao profesor u nekoliko škola, a od 2015 g. je profesor u Institutu za nacionalnu istoriju u Skoplju. Pored bosanskog, govori makedonski, engleski i turski. Aktivno je uključen u nevladinom sektoru kao član i stručni saradnik organizacija koje se bave ljudskim pravima, obrazovanjem, kulturom i životnom sredinom. Prije nego se uključio u politički život RSM. Bio je predsjednik Udruženja za kulturu, obrazovanje i održivi razvoj „Divan“ i potpredsjednik Udruženja za ujedinjenje Bošnjaka „Avaz“.\nOsim u spomenutim oblastima Zećir Ramčilović aktivno radi na promociji i afirmaciji sporta kod mladih, a inicijator je i jedan od osnivača FK „Donje Konjare“ i potpredsjednik je istog. Kao stručni saradnik iz oblasti kulture i historije bio je dio tima Biroa za razvoj obrazovanja u izradi prvog nastavnog programa za predmet „Jezik i kultura Bošnjaka“ za osnovno obrazovanje. Učestvovao je u osnivanju redakcije na bosanskom jeziku „Sehara“ na državnoj televiziji i bio dio iste u početku. Njegovo polje interesovanja je veoma široko, a izdvojili bi historiju, političku historiju, geografiju, demografiju, migracije, ljudska prava, obrazovanje, životnu sredinu i dr. Učesnik je na više od pedeset domaćih i međunarodnih naučnih konferencija, simpozijuma i seminara. Rezultat cijelokupnog angažmana je više od pedeset objavljenih naučnih radova, recenzija, prikaza. Kruna njegovog istraživačkog rada je kapitalno djelo „Bošnjaci u Makedoniji tokom XX stoljeća, sa akcentom na kulturu i prosvjet“. Autor je i monografija „Poznati Bošnjaci Makedonije“, zatim „Makedonija u geografiji Al-Idrisija“, “Petrovec: jučer, danas i sutra”, “Riječi persijskog porijekla u makedonskom jeziku” i “Nadgrobni spomenici iz osmanskog perioda na prostoru Srednjih Konjara, Skopsko”. Kao vrijedan društveni radnik na Lokalnim izborima 2013. izabran je za Savjetnika u O. Petrovac ispred nezavisne liste predložene od Grupe građana, a na parlamentarnim izborima 2016. kao dio Udruženja AVAZ u Koaliciji za bolju Makedoniju izabran je i aktuelni je narodni poslanik i Potpredsjednik Skupštine Republike Sjeverne Makedonije. Redovan je učesnik na debatama, tribinama, radio i tv emisijama kao dobar poznavalac i analitičar aktuelnih dešavanja u RSM. i u regionu.\nBihor: Bošnjaci Republike Sjeverne Makedonije su postali značajan faktor u svim segmentima makedonskog društva. Svakako da je to rezultat pojava i procesa tokom prošlosti i danas. Možete li nam prezentirati najznačajnije historijske činjenice o Bošnjacima Makedonije?\nRamčilović: Raduje činjenica što su danas Bošnjaci ne samo značajan, već i odlučujući faktor u mnogim procesima značajnim za sve građane i državu. Ipak, u prošlosti, na prostoru današnje Republike Sjeverne Makedonije su doživjeli i mnoge izazove i premrežja. U tom pogledu, Bošnjaci imaju viševjekovni kontinuitet i kao jedan od autohtonih naroda na Balkanu – bilii su prisutni i na ovim prostorima. Jedan od najstarijih i najznačajnijih kulturno – historijskij spomenika je “Turbe Kraljeve kći”, odnosno turbe poslednje bosanske princeze Emine iz XV vijeka koje se nalazi u Skoplju. U Osmanskoj Imperiji i kasnije u Jugoslaviji Bošnjaci Balkana su više vjekova bili dio iste države. U Osmanlijskoj Imperiji u makedonskim gradovima bilo je Bošnjaka trgovaca, činovnika i vojnika. Formiranje cijelih naselja sa Bošnjacima počinje tokom XIX vijeka, najintenzivnije nakon Berlinskog kongresa. Prisutniji su u regionima gdje prolaze značajne saobraćajnice od Kumanova, prema Skoplju i dolinom Vardara na jugu, ali i u Debru na zapadu i još više na istoku u Štipu, Berovu, Radovišu, Sv. Nikolu i mnogim seoskim naseljima. Najveći dio Bošnjaka je doživeo pogrom za vrijeme i nakon Balkanskih ratova kada su ovi prostori bili okupirani od Srbije. Bošnjaci su nestali iz seoskih naselja, ali dio njih je ostao da živi u gradovima, najviše u Skoplju kao administrativnom centru. Zbog toga u njemu je između dva svijetska rata bilo jako značajnih bošnjačkih privrednika, advokata, trgovaca, prosvetnih radnika, novinara, uleme i dr. Poznate su javnosti Velika medresa i Gazi Isa-begova medresa u kojim je učilo veliki broj Bošnjaka i iz Sandžaka. One su iznjedrile i veliki broj značajnih ličnosti koje su dali veliki doprionos u stvaranju jedne nove Jugoslavije, a dio njih su dali i svoje živote tokom Drugog svijetskog rata. I pored lojalnosti i rada za boljitak svih građana Bošnjaci nisu bili priznati kao narod, bili su diskriminirani i u veoma teškom položaju. I kao u Kraljevnini, tako i u Socijalističkoj Jugoslaviji, cijeli XX vijek su obilježila intenzivna iseljavanja Bošnjaka za Tursku. Veoma je malo ostalo Bošnjaka koji su živjeli ovdje za vrijeme Osmanske Imperije ili Kraljevine. Najveći dio današnjih Bošnjaka Sjeverne Makedonije je doseljen u drugoj polovini XX vijeka. Oko 80% smo porijeklom iz Sandžaka, a ostali uglavnom iz Bosne i Hercegovine. Bošnjaci su došli do izražaja tek nakon samostalnosti Makedonijie čiju su nezavisnost podržali i masovno glasali na referendumu. Od tada teku pozitivni procesi za Bošnjake u Republici Sjevernoj Makedoniji.\nBihor: Kakav je položaj Bošnjaka u Republici Sjevernoj Makedoniji i sa kojim izazovima se suočavaju danas.\nRamčilović: Veoma često pitanje, za koje uvijek potenciram da je vrlo kompleksno i da se ne može jednostavno odgovoriti. Zavisi i od gledišta, a često su velike disproporcije između realnog stanja i percepcija građana. Činjenica je da se u tom pogledu uradilo mnogo u zadnjem periodu, a Bošnjaci nikada nisu bili integriraniji nego danas, afirmirani i prepoznatljivi. Ali, ljudska prava i položaj jednog manjebrojnijeg naroda su živa kategorija i shodno uslovima i potrebama uvijek se trebaju nadograđivati sa zakonima i još važnije sa kvalitetnom implementacijom zakonskih propisa. Sa pravne strane danas Bošnjaci u Sjevernoj Makedoniji uživaju izuzetno visoka prava, proces koji je bio spor, ali proces koji se nakon Ohridskog sporazuma od 2001. god. kretao u pozitivnom smjeru. Bošnjaci su postali ustavotvorni narod čime je zagarantovan naš identitet najvećim državnim aktom. To je otvorilo više procesa, a posebno je značajno pravo obrazovanja na maternjem bosanskom jeziku, najpre uvođenjem predmeta “Jezik i kultura Bošnjaka”, a zatim eksperimentalne, odnosno danas već redovne nastave na bosanskom jeziku. U nekoliko opština: Dolneni, Studeničani i Petrovac bosanski jezik je i službeni jezik istih. Jako je važno što je zakonima predviđeno i da se poštuje pravična zastupljenost u državnoj adminstraciji prema rezultatima popisa. Također Bošnjaci imaju svoju televizijsku i radio redakciju na državnom javnom servisu, svoj državni praznik “28. septembar – Međunarodni Dan Bošnjaka”. Ovo je samo dio pozitivnih promjena koje su se desile u proteklom periodu u kojima sam i ja dao značajan doprinos, najprije preko nevladinog sektora, zatim kao odbornik u Opštini Petrovac, te kao narodni zastupnik u Skupštini Republike Sjeverne Makedonije i njen podpredsjednik. Prošle godine smo donijeli i novi Zakon o pravima manjinskih etničkih zajednica, takođe sa zadnjim ustavnim promjenama,na moj prijedlog, jai nekoliko kolega smo dodali član sa kojim država je po ustavu dužna da brine ne samo za Makedonce van njenih granica kao do sada, već i za druge narode koji su pomenuti u preambuli Ustava, uključujući i Bošnjake. Ipak, to ne znači da nemamo problema. U oblasti obrazovanja moramno najpre otvoriti katedru za odjeljenske nastavnike na bosanskom jeziku na pedagoškom, a zatim i katedru na filološkom fakultetu, za šta će svakako biti potrebno vremena. U već pomenutim opštinama u praksi se malo upotrebljava bosanski jezik i sl. Pravična zastupljenost u administraciji još nije na potrebnom nivou, ali zbog mog i zbog angažmana cijele Vlade je znatno poboljšana. Pored ostalog veliki broj Bošnjaka živi u ruralnim sredinama i imaju i infrastrukturnih problema. Ono što moram napomenuti da je odnos centralne vlasti jako pozitivan i zadovoljan sam dinamikom radova na poboljšanju infratsrukture. Ali, ono što je novo i na čemu se gleda ta kvalitativna promjena i pozitivan odnos prema Bošnjacima je što sam svojim političkim angažmanom direktno uticao da Bošnjaci dobiju šansu da izvršavaju najviše državne funkcije. To se odnosi i na moje mjesto potpredsjenika Skupštine RSM, što je po prvi put da neko što nije Makedonac ili Albanac bude na ovako značajnoj poziciji, što me pravi jako ponosnim. Po prvi put u Vladi imamo dva visoko pozicionirana Bošnjaka: Ministricu za rad i socijalnu zaštitu Sanelu Škrijelj i zamjenika ministra za politički sistem Nedžada Mehmedovića, ali i nekoliko drugih finkcionera. Najvažnije, pokazali smo da svoje funkcije, uključujući i moju, izvršavamo maksimalno profesionalno i da brinemo o državi i svim građanima. Po prvi put Bošnjaci učestvuju u kreiranju državnih politika, što nikada nije bilo prije, nešto što je do pre par godina bilo nemoguće i zamisliti.\nBihor: Kakve su veze Bošnjaka Republike Sjeverne Makedonije sa zavičajem. Kako ocjenjujete odnose Bošnjaka sa Bosnom i Hercegovinom, sa Sandžakom i šta treba uraditi da bi ti odnosi bili još kvalitetniji i intenzivniji.\nRamčilović: Bošnjaci su rasuti po cijelom svijetu i zbog toga je neophodno jačati veze i saradnja između Bošnjaka. U tom pogledu postoje dvije ključne stvari, veze sa Bosnom i Hercegovinom i sa svojim zavičajom. Na žalost Bosna i Hercegovina, u velikoj mjeri zbog objektivnih i dobro poznatih razloga nije uspostavila kvalitetne veze i mehanizme za bolje povezivanje Bošnjaka i njihovu institucionalnu podršku u dijaspori. Bez obzira, mi Bošnjaci Makedonije, Bosnu i Hercegovinu volimo i osjećamo je za svoju domovinu, svoju maticu, ali takva osjećanja gajimo i prema svom zavičaju prema Bihoru, Pešteru…, prema Sandžaku. Sa pojedincima iz različitih oblasti jačamo veze na polju nauke, knjizevnosti, kulture, ali smatram da to nije dovoljno. Lično sam dio više naučnih skupova u Bosni, Sandžaku,te projekta povezivanja književnika Bošnjaka dveju država. Na žalost kao što rekoh institucionalna državna podrška Bosne nedostaje. Iako sam u proteklom periodu imao susrete sa najvećim zvaničnicima Bosne i Hercegovine da bi iskoristili svoj uticaj za intenziviranje određenih procesa u RSM., nije se desila neka kvalitativna promjena. Svjestan sam da situacija u Bosni nije nimalo jednostavna i zbog toga Bošnjaci Sjevernu Makedonije imaju razumjevanja za taj inferioran odnos države Bosne prema nama. Posebno bi bila važna podrška naših napora za obezbeđivanje zagarantiranih mjesta za manjebrojnije narode u parlamentu. Ili na primjer ono što direktno zavisi od vlasti Bosne, najveća spona povezivanja između Bosne i Hercegovine i Republike Sjeverne Makedonije su upravo Bošnjaci, to mora natjerati nosioce vlasti u Bosni da naprave više napora u raspredeli ambasadorskih mjesta da mjesto ambasadora bude popunjeno iz redova bošnjačkog naroda, a ne iz srpskog. Smatram da bi ta saradnja bila priorodnija. Ipak, moram pohvaliti saradnju koju sam imao sa dosadašnjom ambasadoricom u Skoplju, Lepa Babić sa kojom smo inicirali, a i doveli do realizacije više projekata, tačnije putovanja sa ličnim kartama, priznanje vozačkih dozvola, memorandumi o suradnji u kulturi i obrazovanju, te mogućnosti studiranja pod istim uslovima naših državljana u Bosni i obratno. Ali i projekata koji još čekaju realizaciju kao što je avionska linija Skoplje – Sarajevo koja bi u mnogo čemu olakšala putovanja i veze između građana. Zatim otvaranje lektorata bosanskog jezika u Skoplju, i makedonskog u Sarajevu. O ovome pozitivno se gleda na našem univerzitetu, ali realizacija istog ide na bazi reciprociteta i na žalost iz Bosne nedostaje potrebna inicijativa. Ne manje značajno i očekujem da u narednom periodu otvorimo kulturno – informativne centre u Sarajevu i Skoplju i svakako unapređenje ekonomske saradnje između biznismena dveju država. Jača bilateralna saradnja država, pomoći će i u jačanju naših relacija sa maticom i sa Bošnjacima Bosne i Hercegovine.\nAli, kao čovjek koji potiče iz Bihora ne mogu, a da ne potenciram vezanost sa svojim zavičajom sa Lagatorima i cijelom petnjičkom opštinom.Biću iskren, na prvom mjestu je moje bratstvo Ramčilovići i moje Lagatore, zatim Petnjička Džamija i njen imam, a moj amidža Husejin. Kula koju je gradio moj paradjed Delija i Halitova česma. Najpre se čovjek sjeti na one bližnje svoje, a zatim na nepokorni Bihor i njegove ljepote, na heroje i gazije naše, na naše akademike i intelektualce, ali i na svakog Bihorca u čijim očima vidite iskren osmjeh i sreću što ste mu gost. Ta emotivna veza se teško opisuje i razumiju je samo oni koji su iz različitih razloga napustili svoje ognjište. Ali mlađe generacije počinju gubiti taj osjećaj. Zbog toga sam u proteklom periodu inicirao i realizovao sa svojim saradnicima više aktivnosti. Od njih najznačajnije je Bratimljenje Opštine Petnjica i Opštine Petrovec, gdje ja živim i u kojoj živi veliki broj Bošnjaka porijeklom iz Bihora u 2018. Imali smo obostrane posjete delegacija, a pored formalnog djela i programa zvaničnici Petnjice, predvođeni Predsjednikom Samirom Agovićom su posjetili i Donje Konjare gdje najveći dio stanovništva je iz Bihora. Gledao sam da se naprave prvi preduslovi da bi se ojačale veze, a zatim i saradnja ne samo u oblasti kulture, obrazovanja, sporta, već i privrede. Nakon toga imalo je i nekoliko drugih aktivnosti. I sada ne mogu zaboraviti reakcije i zadovoljstvo mladih iz našeg kluba FK Dolno Konjari koji su učestvovali na memorijalnom fudbalskom turniru “Meho Agović” u Petnjici. U oblasti kulture bilo je više aktivnosti, koje smo zajedno sa vama, poštovani Borančiću inicirali i odradili. Posebno je značajno nekoliko promocija vašeg književnog stvaralaštva u Petnjici, zatim omaž posvećen književniku Ferhanu Kočanu, uzajamna gostovanja KUD “Bihor” i KUD “Divanhane”, gostovanje pozorišta “Divan” iz Petnjice u Skoplju i mnogi drugi. Mi smo jedno i to moramo njegovati. Drago mi je što upravo sa vama vodim ovaj razgovor jer ste vi vašim radom i književnim stvaralaštvom naš Bihor, Sandžak i sve što je bošnjačko smjestili u svako srce koje čita vaša djela i to je nešto što ima trajnu i vječnu vrijednost. To potvrđuje da ne trebamo se pitati šta je naš zavičaj učinio za nas, šta je Bosna učinila za nas, već šta smo mi učinili za dobro svih, ma gdje god bili i živjeli.\nBihor: Možete li nam reći nešto više o obrazovanju Bošnjaka, njihovom položaju u kulturi, te obilježavanju značajnih blagdana.\nRamčilović: Ovaj razgovor dolazi u vrijeme kada imamo osjetnog napretka upravo na ovim poljima, a koja su od ključnog značaja za očuvanje i jačanje identiteta Bošnjaka u Replublici Sjevernoj Makedoniji. Ipak činjenica je da su Bošnjaci i pored toga što je ranije bila sasvim drugačija situacija – očuvali svoj jezik, kulturu, običaje, svoj identitet. Veliki udio u tome je odigrala njihova koncentracija u određenim sredinama, tačnije u Skopskom, Veleškom i Prilepskom regionu. Drugi narodi su bili daleko mobilniji u unutrašnjim granicama RSM., a mi smo ostali stacionirani u istim mjestima. U pogledu obrazovanja, od 2006 g. počinje proces uvođenja nastave na bosanskom kao probni period, prvo u Ljubinu (Skopsko), a zatim i u Gornjem Orizaru (Veleško). U sredinama gdje je manji broj Bošnjaka izrađuju se nastavni programi za izučavanje bosanskog jezika kao dio fakultativne nastave, što ni u najmanju ruku nije zadovoljavalo potrebe Bošnjaka, radi čega smo upućivali dopise, pregovarali, pa čak se i bojkotovala nastava. Uspjeli smo stopirati ovaj projekt i naredne godine bio sam i dio tima koji je radio na nastavnom programu obaveznog izbornog predmeta Jezik i kultura Bošnjaka, koji se izučava od 2008. do danas sa kontinuiranim povećanjem broja djece i škola u kojima se izučava. Ali, to nije dovoljno i od 2018., Bošnjaci u RSM imaju pravo na obrazovanje na svom maternjem jeziku, odnosno na redovnu nastavu ne samo u osnovnom već i u višim stepenima obrazovanja, ukoliko ima dovoljan broj učenika da bi se formirala posebna paralelka. Ali i dalje nastava na bosanskom se odvija u samo već pomenute dvije škole.Kao što sam već rekao, imamo problema sa kadrom, sa udžbenicima, ali, imaju ih i drugi i to nije opravdanje, a ni razlog da u određenim sredinama Bošnjaci ne žele da izaberu nastavu na bosanskom jeziku, već smatraju da je dovoljno da se izučava samo predmet Jezik i kultura Bošnjaka. U prevazilaženju ove situacije i ja i mnogi drugi su uključeni kako bi roditeljima objasnili značaj učenja na maternjem jeziku za pravilan razvoj dijeteta i bolje sticanja znanja, ali i za očuvanje našeg identiteta čiji ključni dio je upravo jezik. Dobro je da smo formalne uslove postigli i produžićemo dalje da radimo na tom planu.\nNosioci kulture Bošnjaka su individualci, nevladin sektor, ali svakako i porodica. Bošnjaci se dobro odupiru uticajima globalizacije i čuvaju svoje običaje i tradiciju kao dio kulture jednog naroda. Ali, to je već druga tema, ono na šta vjerovatno aludirate je kakva je sredina za razvoj kulture i šta država radi na tom planu. Velik broj je književnika koji stvaraju, neki su etablirani i šire poput Vas Šefkija Borančiću, zatim i mnogih drugih od kojih bi nabrojao rahmetli Ferhana Kočana, Avdulaha Ramčilovića, Aga Haurdića, Almiru Papić, Seidu Beganović, Almu Rastoder,Izeta Babačić, Aliju Avdovića i dr., stvarno je veliki broj naših pisaca. Posebno treba istaći rad onih koji poput mene preko naučnih istraživanja radimo na afirmaciji Bošnjaka, prije svega akademik Ferid Muhić, prof. dr. Redžep Škrijelj i dr. Dobro je što zadnjih godina smo uspjeli da i država preko Ministarstva kulture i preko Agencije za ostvarivanje prava zajednica pomaže naše književnke, naučnike i nevladine organizacije. Vrlo su značajna danas i dva folklorna društva KUD “Ljiljan” i KUD “Divanhana”, zatim udruženje “Šadrvan”, koje izdaje istoimeni i danas jedini časopis na bosanskom jeziku u Republici Sjevernoj Makedoniji. Udruženje “Divan” prepoznatljivo po organizaciji manifestacija, ali i po izdavaštvu posebno po zbirci poezije “Mostovi prijateljstva” na bosanskom i makedonskom jeziku koja će ove godine izaći po četvrti put i koja okuplja pisce cijelog regiona. Od ostalih poznatija su Bošnjačka kulturna zajednica, Forum Bošnjaka, Bošnjačko nacionalno vijeće, Edu Nisa, Lilium Bosniakum i dr. Sva ona su uključena u obilježavanju značajnih datuma za Bošnjake. Prije svega od 2007. sa najviše manifestacija se obilježava “28 septembar – Međunarodni dan Bošnjaka” kao nacionalni praznik i neradni dan za Bošnjake. Pored toga obilježavamo i druge datume, kao Dan zastave, Dan državnosti Bosne i Hercegovine i Dan Sandžaka, Dan nezavisnosti BiH i dr. Sve gore navedeno je prosljeđeno sa promocijama knjiga, izložbama, ali i folklornim večerima, konceratima, prijemima… Posebno mjesto zauzima obilježavanje genocida u Srebrenici i to u kontinuitetu od 2012 g. sa Maršom mira, komemoracijom, posjete memorijalnog centra Potočari za građane Makedonije i druge aktivnosti.\nBihor: Iza vas su tri godine poslaničkog mandata i aktualni ste podpredsjednik Skupštine, kako bi ste ocijenili vaš rad u proteklom periodu i šta je obilježilo isti značajno za Bošnjake, ali i za sve građane.\nRamčilović: Ko zna prilike u Republici Sjevernoj Makedoniji složiće se sa mnom da je ovo bio najteži mandat u periodu od nezavisnosti do danas. I to se vidi po odlukama koje je ovaj parlamentarni sastav izglasao. Kao kandidat predložen od AVAZ-a, postao sam poslanik na listi Za bolju Makedoniju. Uključio sam se u rad parlamenta u onim komisijama za koje sam imao znanja i iskustva da mogu dati svoj pridones, prvenstveno u Komisiji za obrazovanje, ali i u komisiji za jednaka prava, komisiji za lokalnu samoupravu, komisiji za rad i socijalnu politiku i u komitetu za odnose sa etničkim zajednicama. Sve u svemu svoj rad sam usmjerio u komisjima meni znanih oblasti i koje su značajne za nas Bošnjake. I drago mi je što sam svojim stavovima, prijedlozima, ali i konstruktivnim kritikama inicirao i napravio određene promjene. I ono što je jako važno možda po prvi put se vidjela jedna proaktivna uloga predstavnika Bošnjaka za razliku od ranije. Takvu ulogu je odigrao i Ferid Muhić koji je takođe uticao svojim radom na poboljšanju određenih zakonskih riješenja. Takođe, osim u komisijama bio sam dio parlamentarnih grupa za prijateljstvo sa nekoliko država, od kojih i Predsjednik grupe za prijateljstvo sa parlamentom Bosne i Hercegovine. Kao dio te grupe, bio sam dio nekoliko organizacija događaja, te delegacija i obostranih oko deset posjeta različitim povodom. Posebno ću izdvojiti iniciranje obilježavanja genocida u Srebrenici u našem parlamentu i prvu državnu delegaciju koju sam predvodio nakomemoraciji u Srebrenici 2017., i u ovoj prilici želim se zahvaliti na razumjevanju i podršci Predsjedniku Skupštine Talatu Džaferiju koji je i lično predvodio drugu državnu delegaciju prošle godine. Već sam pomenuo da sam bio angažran u ukidanju viznog režima i putovanja sa ličnim kartama, priznanje vozačkih dozvola, memorandumi o suradnji u kulturi i obrazovanju, ali i organizaciji Biznis foruma, formiranje makedonsko – bosanskog poslovnog kluba, štampanje knjiga za predmet Jezik i kultura Bošnjaka i prijevoda knjiga za nastavu na bosanskom jeziku, uklanjanje pogrešnog termina bošnjački, sa ispravnim terminom bosanski jezik u državnim institucijama i dr. Pored još nekih aktivnosti iz oblasti kulture, ali i infrastrukture gdje sam lobiranjem kod institucija, kao i amandmanski iz Budžeta svake godine obezbeđivao dopunska sredstva za izgradnju puteva, vodovoda, kanalizacija u više mjesta: Orizari, Ržaničino, Ljuboš, Konjare, Ljubin, Lažani i dr. Posebno sam sretan za dva velika projekta koje finansira centralna vlast, a to je nova osnovna škola u Ljubošu u opštini Studeničani i novi most u Donje Konjare u Opštini Petrovac. Ali, sve ovo ostaje u senci moje odluke bez koje bi naša država ostala izolirana i sa unutrašnjim podjelama koje su mogli dovesti u pitanje i njenu budućnost i postojanje. U tom periodu ja sam odlučio da ne poslušam stav svoje poslaničke grupe koji je bio vođen od uskopartijskih interesa i zajedno sa još nekoliko opozicionih poslanika podržao ustavne promjene sa kojim je naša država u svom imenu dodala geografsku odrednicu Sjeverna. Kao zastupnik nikada nisam i nkada neću staviti partijske i dnevnopolitičke interese ispred državnih. I pored toga što je bilo najlakše stojati po strani, odlučio sam poneti odgovornost, donijeti tešku, ali racionalnu i ispravnu odluku u skladu sa svojim razmišljnjima, u skladu sa stavom bošnjačkog naroda, ali i većine poslanika makedonaca u parlamentu. Sa time je konačno bio priznat i zagarantiran makedonski identitet, makedonski jezik i narod, a Sjevernoj Makedoniji su se otvorila vrata EU i NATO-a. Za mladu makedonsku državu u veoma još nemirnom okruženju prvi korak prosperiteta je obezbeđenjem bezbjednosti i stabilnosti. Od tada su moje aktivnosti bile usmjerene u kreiranju državnih politika, u pregovorima i komunikaciji sa međunarodnom zajednicom, aktivnosti koje su manje vidljive za Bošnjake, ali su intenzivne i jako značajne za budućnost svih građana naše države. To se prije svega odnosi na reformske zakone koji znače prilagođavanje domaćeg sa zakonodavstvom EU i NATO, kao što su zakoni iz oblasti reguliranja funkcioniranja pravne države, odbrane i bezbjednosti, te reformi u admnistraciji. Taj rad je rezultirao i prijedlogom, a onda i izborom za podpredsjednika Skupštine.\nBihor: Kakva je trenutna politička situacija posle svih odluka koje ste nabrojali. Također, nakon izvjesnog NATO članstva, kakve su šanse Sjeverne Makedonije za integraciju u EU i šta očekujete od nove metodologije za pregovore za članstvo.\nRamčilović: Mi smo u predizbornom periodu, predvremeni parlamentarni izbori su zakazani za 12 april. Kao što sam već nabrojao uslove koje je Sjeverna Makedonija trebala ispuniti da bi otpočela pregovore sa EU je ispunila. Očekivanja kod građana su velika u tom pravcu, jer sa pravom se očekuje da sa NATO članstvom i otvaranjem pregovara sa EU će maksimalno profunkcionirati pravna država, a i da će se otvoriti novi evropski fondovi koji će značiti nove investicije i poboljšanje životnog standarda. Članstvo u NATO je već izvesno i čeka se ratifikacija u Španiji koja je u toku. Mi kao Parlament smo izglasali ratifikaciju Severnoatlantskog dogovora, čin sa kojim je i opozicija prihvatila upotrebu novog imena Sjeverna Makedonija. Ali, i pored toga opozicija, tačnije VMRO DPMNE ima jednu retoriku za vani sa kojom priznaje Prepsanski ugovor i drugu retoriku kod kuće sa kojom kaže da ne priznaje dogovor i novo ime, te da će postići bolji dogovor sa Grčkom igrajući na nacionalističku kartu i emocije makedonskog naroda da bi dobila koji glas više. Zbog toga je i dalje veoma komplikovna politička situacija, ali vjerujem da će građani RSM donijeti pravilnu odluku sa kojom će podržati one koji se iskreno zalažu za NATO i EU i time pomoći da Sjeverna Makedonija produži bržim koracima ka integracijama i prosperitetu. Smatram da će u tom pravcu pridonijeti i nova metodologija koja omogućuje brže završavanje poglavlja, ali i sa kojom je moguć reverzibilan proces, pa i suspendiranje pregovora, ako u nekom slučaju Republika Sjeverna Makedonija ne bi sprovodila potrebne reforme. Mislim da će to natjerati političke elite u zemlji da umjeto dnevno političkih i partijskih interesa stave državni interes u prvom planu. Na to će uticati i finansijska podrška od EU koja može biti veća ili manja u zavisnosti od napretka u ispunjavanju krietrija.\nBihor: Koji su vaši planovi kao političara i predstavnika bošnjačkog naroda, svakako i kao naučnika i historičara u narednom periodu.\nRamčilović: Planovi su već očigledni i oni za mene se svode na pojam „integracije“ u punom smislu te riječi. Odnosno integracija Bošnjaka u makedonskom društvu na unutrašnjem planu i integracija naše države u NATO i EU na međunarodnom planu. Moj angažman biće u tom smjeru kao kontinuitet od onog što sam započeo u proteklom periodu. Posebno mi je drago što je moj dosadašnji rad i podrška Bošnjaka i građana prepoznata i od strane aktuelnih stranaka. Tako da, shodno izbornom modelu sam sasvim logično produžio saradnju sa strankom SDSM i na njenoj koalicijskoj listi sam kandidat za poslanika. Ova stranka se u proteklom periodu dokazala kao iskreni borac za jednakvost građana i iskreni borac za članstvo u NATO i EU. Pored toga od značaja za sve građane je promjena izbornog modela i uvođenje garantovanih mjesta za manjebrojnije zajednice, odnosno i za Bošnjake. Pored reformskih zakona i otvaranje poglavlja za pregovore sa EU, ovo je po meni najveći izazov sa kojim bi i Bošnjaci dobili na težini u političkom smislu. Svakako, dobar dio prioriteta i planova već sam pomenuo u toku razgovora i isti će ostati u kontinuitetu za rad i djelovanje, kako na polju obrazovanja, kulture, jezika, pravične zastupljenosti u administraciji, tako i u pogledu poboljšanja infrastrukture i uslova za život u sredinama gdje žive Bošnjaci. Sa istim intenzitetom produžiću i sa aktivnostima koji će jačati povezivanje Bošnjaka sa Bošnjacima u zavičaju, Bosni i Hercegvoini i dijaspori, te još intenzivniju saradnju Republike Sjeverne Makedonije i Bosne i Hercegovine. Kao do sada produžiću i sa svojim naučnim radom, jer ipak to je ono što radim sa najvećim zadovoljstvom i to je dugoročno najbolji način za prosperitet i zato i ovim putem pozivam mlade da se obrazuju, da stiču znanja i vještine i da je to najbolji način da budu korisni sebi, svojoj porodici, svom narodu i državi u kojoj žive i rade. Hvala Vama i reviji „Bihor“ na mogućnosti da iskažem neke svoje stavove i razmišljanja po različitim pitanjima značajnim za nas u Sjevernoj Makedoniji, a vjerujem i našim Bošnjacima u Luksemburgu i dijaspori u cilju boljeg upoznavanja, te otvaranja mogućnosti za nove kontakte i saradnju.


Profesionalni „čekači“ u redovima na Kubi za vreme pandemije\nNestašice i redovi pred prodavnicama – tako je na Kubi već dugo, a tokom pandemije je još gore. „Čekači“ u redovima su profesija koja je nastala za vreme ove globalne pošasti.\nMnogi zarađuju za život tako što za nekog drugog satima čekaju u redu ili pak kupe namirnice pa ih preprodaju na crno. To su čekači, ljudi koji zarađuju čekanjem u redovima za druge.\nKao i drugi sagovornici, ovaj čovek je zamolio da ne objavimo njegovo pravo ime. On je pre krize bio zanatlija, no u poslednje vreme prehranjuje porodicu kako zna i ume. Često mu treba ceo dan da bi nabavio malo pirinča ili mesa.\nČekači u redu za nekog drugog\nRed se produžava prema napred\n2021-04-14T16:18:32+02:0014 априла, 2021|Život|


Evroliga u vaterpolu - Blic Sport\nRadnički domaćin kvalifikacionog turnira za Ligu šampiona u vaterpolu\nVaterpolisti Radničkog iz Kragujevca biće domaćini B grupe prve runde kvalifikacija za Ligu šampiona, odlučeno je žrebom u Luksemburgu.\nPreselo im klackanje autobusom, vaterpolisti Vojvodine izgubili od Marseja\nVaterpolisti Vojvodine poraženi su od Marseja u Francuskoj sa 13:7 (4:2, 3:1, 4:0, 2:4) u 5. kolu Evrolige.\nVaterpolisti Vojvodine izgubili su od ekipe Barselonete sa 9:4 (2:1, 2:1, 2:1, 3:1), u 2. kolu C grupe Lige šampiona.\nVaterpolisti Partizana i Galatasaraja odigrali su u Beogradu nerešeno 5:5 (1:1, 1:0, 3:1, 0:3) u duelu prvog kola Evrolige. Osim Partizana i Galatasaraja, u grupi se nalaze mađarski Segedin, nemački Špandau 04, rumunska Oradea i Vitebsk iz Belorusije.


Zolak: Čistoća kiseonika ne znači da je on medicinski – Banjaluka24\nRezultati analize kisika koji su uzeti za analizu iz UKC RS i bolnice Mladen Stojnović u Prijedoru su potpuno uredni – na UKCRS čistoća 99,93, a u Prijedoru 99,96 posto, rekao je ovo na konferenciji za novinare predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković. Međutim, ovo ne znači da se radi o medicinskom kiseoniku, što je za “Direkt” potvrdio i Aleksandar Zolak, direktor Agencije za lijekove BiH.\nNo, Vlada RS nijednom u javnosti nije spomenula o kojoj se to “referentnoj laboratoriji” radi. “Direkt” je juče Vladi RS poslao upit u vezi sa laboratorijom, ali odgovori još nisu stigli na našu adresu.\n„Odgovorno tvrdim kao predsjednik Vlade da sve što je spinovano, sada pada u vodu. Očekivali ste da RS ostane bez kisika i tako ugrozi živote pacijenata, ali to nećete dobiti i nećemo vam to omogučiti“, dodao je Višković.\nOn je najavio krivične prijave protiv svih su prouzrokovali štete zdravstvenom sektoru RS-a i pacijentima koji su koristili kisik u momentu afere i koji su imali određene probleme zbog priče u javnosti. Naveo je i da odgovornost za “haos” ima Agencija za lijekove i medicinska sredstva BiH.\nZanimljivo je i to što je ministar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alen Šeranić na konferenciji za medije kazao da se u svim bolnicama koristi ispravan kiseonik, a ne medicinski.\n“Sve ono što se pričalo posljednjih dana, danas se potvrdilo. Ono što sam govorio javno i otvoreno da je kiseonik koji se koristi u bolnicama apsolutno ispravan i da se može koristiti u medicinske svrhe”, rekao je Šeranić i dodao da je sramotno što se građani dovode u zabludu zbog ovih stvari.\nDakle, Šeranić je naveo da se ovaj kiseonik može koristiti “i u medicinske svrhe”.\nDirektor Agencije za lijekove BiH Aleksandar Zolak za “Direkt” kaže da čistoća kiseonika ne znači ništa, jer su tu brojna druga pitanja.\n“Problem može biti i taj 0,01 posto čistoće. Onda, pitanje je u kakvim bocama se skladišti, da li se doprema iz kontejnera koji nisu u skladu sa propisima koje zahtjeva jedan lijek i slično”, kaže Zolak.\nOn je kazao da će Vlada RS zbog odluke da sama uputi na analizu kiseonik iz UKC-a morati krivično da odgovara, jer nije imala pravo da to radi mimo Agencije za lijekove BiH koja je zakonski jedina nadležna u ovom slučaju.\nDragojević-Stojić: Zašto ovlaštena laboratorija nije radila analizu?\nUhapšen Fikret Abdić načelnik Velike Kladuše


BiH ispunila oko 90% zahtjeva koji vode ka liberalizaciji viznog režima – SodaLIVE.ba | Lukavački info portal\nBiH ispunila oko 90% zahtjeva koji vode ka liberalizaciji viznog režima\nBiH je ispunila oko 90% zahtjeva koji vode ka liberalizaciji viznog režima, rekao je šef delegacije Evropske komisije u BiH Dimitris Kurkulas. U odnosu na stanje u julu, uočljiv je veliki napredak, dodao je Kurkulas, osvrćući se na tadašnju negativnu ocjenu Evropske komisije o liberalizaciji viznog režima za BiH.\nOn je naveo da su od tada između Republike Srpske i Federacije BiH usklađeni neki neophodni zakoni.Komitet za građanske slobode i unutrašnju politiku Evropskog parlamenta će danas raspravljati o izvještaju izvjestiteljice ovog parlamenta Tanje Fajon koja u ovom dokumentu traži da se BiH i Albaniji ukinu vize čim ispune uslove Evropske komisije, bez dodatnih procedura.\nPotpuno podržavam stav Evropske komisije da se ne smiju snižavati standardi za liberalizaciju viznog režima o kojima smo se dogovorili u Mapi puta niti da se smiju kažnjavati one zemlje koje su standarde već ispunile, rekla je ona te naglasila da će ovako BiH i Albaniji biti omogućeno da sustignu ostale zemlje, a neće se gubiti dragocjeno vrijeme.\nEvropski parlament će, uz prisustvo Evropske komisije i Vijeća, u svom Komitetu za građanske slobode i unutrašnju politiku raspravljati o izvještaju o liberalizaciji viza za zemlje zapadnog Balkana, s posebnim osvrtom na BiH i Albaniju.


Trubaci Valjevo | Najbolji trubaci za sve vrste veselja 063-74-44-728\nTrubaci Velika plana\nTrubaci Novi pazar\nTrubaci Novi Becej\nTrubaci Smederevska Palanka\nTrubaci Gornji Milanovac\nDuvacki orkestar Trubaci Valjevo sa Miletom Novkovicem na celu\n"Trubaci Valjevo - Duvacki orkestar sa Miletom Novkovicem na celu orkestar za sve vrste veselja, sa raznovrsnim repertoarom za svaciji ukus. Nismo tu da pricamo vec da sviramo za vas. Pozovite i uverite se u to. Bilo kad, bilo gde.\nKo su Trubaci Valjevo?\n***Najbolji orkestar Oj Moravo 2018 godine!!!***\nGotovo je nezamislivo da veselje u Srbiji protekne bez trube i trubaca zato smo mi tu - trubaci Valjevo. Veselje pocinje i zavrsava se zvukom trube. Ne zelite svadbu ili bilo koje drugo veselje na koje ce gosti sedeti, zar ne, mi to necemo dozvoliti jer zvuk koji dopire iz nasih instrumenata ne ostavlja nikog ravnodusnim i dize sve na noge. Nek vase veselje bude dogadjaj koji ce se dugo dugo prepricavati. Sviramo sve vrste muzike, nema pesme koju ne znamo zasvirati. Jer to je ono sto najbolje radimo - trubaci Valjevo - trubaci Mileta Novkovica.\nKad na Balkanu zasvira truba zna se da pocinje veselje, rodjenje, krstenje, rodjendan, prosevine, udaje i zenidbe. Kazu da leci dusu, uveseli i najtuznijeg, uvelica svaku priliku i daje poseban smisao svemu sto se slavi i proslavlja.\nAko se slazete da nema veselja bez trubaca na pravom ste mestu. Mi smo nezaobilazni deo svakog slavlja. Trubaci Valjevo - Duvacki orkestar sa Miletom Novkovicem na celu moze se pohvaliti dugogodisnjim iskustvom osnovan 2002 godine sa brojnim nastupima, nagradama i zadovoljnim slusaocima iza sebe. Nas orkestar broji 12 clanova koji su od malena zavoleli trubu i muziku. "Trubaci Valjevo" orkestar za sve vrste veselja, svadbe, veridbe, rodjendane, mature, krstenja, sta god slavili, koja ce se pamtiti. Sviramo po celoj Srbiji i sire.\nTrubaci Valjevo za sve vas koji zivite u Valjevu, nase je zadovoljstvo da ucinimo vase slavlje nezaboravnim.\nTrubaci Valjevo - raj za usi ljubitelja zvuka trube!\nSta smo osvojili\nBrojne nagrade koje smo osvojili potvrdjuju nas kvalitet.\nNagradu za najbolji orkestar Oj Moravo 2018 godine.\nNagradu za najbolji orkestar 2017 godine u Guci.\nNagradu za najbolji mladi orkestar 2003 godine na manifestaciji Vlasinsko leto.\nNagradu za najbolji mladi orkestar 2005 godine na manifestaciji Vlasinsko leto.\nPrvu trubu Guce 2008 godine.\nNajbolji orkestar 2013 godine na manifestaciji Vlasinsko leto.\nZlatna truba Guce 2015 godine.\nNas repertoar je za svaciji ukus, kome smo svirali uverio se u to. Sviramo sve vrste muzike, narodnu, zabavnu, izvornu, kola...\nGde smo nastupali\nSviramo u celoj Srbiji i inostranstvu. Dolazimo gde god da ste i pravimo odlicnu atmosferu.\nKome smo svirali\nSvirali smo mnogim poznatim licnostima. Nasa je cast uveseljavati vas.\nMalo o istoriji trube...\nPrvu trubu predstavljala je suplja butna kost zivotinje. Kasnije su trube pravljene od supljeg drveta, a kada je otkrivena tehnologija pravljenja metalnih cevi, trube su se pocele praviti od metala.\nTruba je registarski najvisi limeni duvacki instrument, svetlog i prodornog zvuka, koji je od davnina koristen za vojnicke signale i svecane fanfare, pa je to ostavilo bitan trag na njegovom osnovnom karakteru i tipicnim nacinima upotrebe u muzici. Ipak, truba je i izrazajni melodijski instrument, a zahvaljujuci usavrsenom mehanizmu ventila i u izvodjackoj tehnici dostize zavidan virtuozitet, koja se posebno istice u dzez-muzici.\nTruba spada u grupu limenih duvackih instrumenata, koja ima najkracu cev od svih iz ove grupe. Sastavljena je od cevi duzine od 1,30m do1,45m, koja je dvostruko savijena. Izmedju dva kraka smesten je ventilni mehanizam sa dopunskim cevima. Truba ima tri ventila klipnog tipa. Prvi ventil snizava ton za ceo stepen, drugi za polustepen, a treci za stepen ipo. Pririskom na dva do tri ventila istovremeno moze se sniziti ton za kvintu (5 tonova). Truba kao i svi duvacki instrument ima nausnik, s tim sto je kod nje plitak i casicast.\nTrubaci Valjevo znaju kako\nTrubaci Valjevo neizostavni deo svakog veselja\nTrubaci Veliko Gradiste\nTrubaci za svadbe\nTrubaci za veselja\nTrubaci Petrovac na mlavi\n...i mnogi drugi gradovi u kojima sviramo i sa kojima saradjujemo...\nDuvacki orkestar Mileta Novkovica\nCopyright 2017 your site - all rights reserved\nDeveloped by: miloszrki


Koncert vrhunskih pijanista u Sarajevu: Matija Dedić i Vasil Hadžimanov 20. decembra u BKC-u | BL!N Magazin\nIzvest će repertoar autorske muzike\nKultura 09.12.21, 13:30h\nUlaznice po cijeni od 15, 20 i 25 konvertibilnih maraka se mogu kupiti u BKC-u na prodajnom mjestu Kupikartu.ba svakim radnim danom, u periodu od 10:00 – 17:00 sati i subotom u periodu od 10:00 do 15:00 sati\nZbog kapaciteta Velike dvorane BKC-a koncertu će se moći prisustvovati uz poštivanje Covid protokola. Posjetitelji će trebati da prilože jedno od navedenog: potvrdu o završenoj vakcinaciji, potvrdu o preležanom Covidu, PCR ili antigen test (ne stariji od 48h).\nNastupao je u Italiji, Sloveniji, Njemačkoj, Slovačkoj, Velikoj Britaniji, Brazilu, Belgiji, Turskoj, Španjolskoj, Austriji, Francuskoj, Danskoj, Švedskoj, Švicarskoj, Mađarskoj i Grčkoj. Osim za vlastite skupine sklada za televiziju i kazalište. Dobitnik je nagrade Hrvatskog društva skladatelja kao najboljeg jazz skladatelja, te je višestruki dobitnik nagrada “Status” za najboljeg jazz klavirista i “Porin” za najbolje jazz albume. Godine 2002. bio je finalist natjecanja mladih jazz klavirista na glasovitom Montreux Jazz Festivalu.\nGodine 2015. postaje moderator i domaćin muzičko-edukativnog serijala na RTV Vojvodina, pod nazivom “M Lab”, gde su mu gosti mnogobrojni eminentni muzičari kao što su David Binney, Bojan Zulfikarpašić, Koja (Disciplina Kitschme), Zoran Kostić-Cane (Partibrejkersi), Zafir Hadžimaov, Toni Kitanovski i mnogi drugi.


Početna » Blog » Agrokutak » Voskov moljac može da jede i razgrađuje plastiku\nDa li ste nekad videli voskovog moljca kako jede i razgrađuje plastiku? Sigurno niste ni pomislili da je to moguće. Međutim, nedavno završeno istraživanje pokazalo je da ovaj moljac upravo to može. To bi mogao da bude jedan od načina za rešavanje velike količine nagomilanog plastičnog otpada u svetu.\nIstraživanje je sprovedeno na inicijativu plastičnog biologa Federike Bertočini iz Instituta za biomedicinu i biotehnologiju u španskoj pokrajini Kantabrija.\nBertočini je inače pčelarka hobista koja je s vremena na vreme imala problem sa voskovim moljcem koji je ulazio u košnice. Jednom prilikom ove parazite je uklonila iz košnice i stavila plastičnu vreću, međutim, oni su je progrizli i izašli napolje.\nTo da voskov moljac može da progrize plastiku nije ništa novo, ali ona se upitala može li i da je svari, pa je tako i započeto istraživanje. U eksperimentu je učestvovalo 100 larvi voskovih moljaca koje su stavljene u posudu zajedno sa jednom plastičnom vrećom.\nPrve rupe na vreći pojavile su se za 40 minuta, a nakon 12 sati larve su pojele oko 92 miligrama plastike. Federika Bertočini tvrdi da voštani moljac poseduje specifične enzime koji kidaju hemijske veze, kako one koje postoje u pčelinjem vosku, tako i one u molekulima polietilena.\nAgro pčele plastika voskov moljac zaštita životne sredine


Letač - Prefabrikacija d.o.o - Proizvodnja prefabrikovanih betonskih stubića, Srbija\nMi smo podrška poljoprivrednicima koji žele da modernizuju svoje voćnjake i vinograde, a sve to u cilju povećanja sigurnosti njihovih imanja od elementarnih nepogoda.\nLider u proizvodnji prefabrikovanih betonskih stubića\nDirektnom saradnjom sa krajnjim korisnicima želimo da razvijemo dugoročnu saradnju koja će se bazirati na kvalitetu i pouzdanosti, kao i na podršci i usluzi, u svakoj prilici.\nLetač je lider u Jugoistočnoj Evropi kada je reč o proizvodnji prefabrikovanih betonskih stubića za protivgradne mreže. Direktnom saradnjom, želimo da postanemo glavni oslonac poljoprivrednicima u sigurnosti njihovih voćnjaka i vinograda.\nKo smo mi? Upoznajte Letač!\n© 2022 Letač - Prefabrikacija d.o.o. - Sva prava zadržana. Developed by Web Operater


"Sport u policiji": Akcija Sportskog saveza Srbije i Ministarstva unutrašnjih poslova održana u Zaječaru - Glas Zaječara\nHome Sport „Sport u policiji“: Akcija Sportskog saveza Srbije i Ministarstva unutrašnjih poslova održana...\n„Sport u policiji“: Akcija Sportskog saveza Srbije i Ministarstva unutrašnjih poslova održana u Zaječaru\nJedna sjajna manifestacija sporta i viteštva na jednom mestu. “Sport u policiji”, akcija koju su zajedničkim snagama pokrenuli Sportski savez Srbije i Ministarstvo unutrašnjih poslova, organizovana je u petak 21. maja u Zaječaru. Takmičenje u “Policijskim igrama” organizovali su Sportski savez grada Zaječara i Policijska uprava Zaječar, a nadmetali su se pripadnici Policijske uprave sa teritorije Zaječara, Sokobanje, Knjaževca i Boljevca, piše Glassporta.rs.\nSve je počelo na gradskom stadionu na Kraljevici, a na programu bilo takmičenje u atletici, gde su se na takozvanom “Kuperovom testu” takmičili radnici Ministarstva unutrašnjih poslova sa teritorije zaječarskog okruga.\nNajbolje rezultat ostvario je Nikola Milenković, pripadnik Vatrogasno-spasilačke jedinice u Zaječaru, koji je za 12 minuta pretrčao 2.700 metara, odnosno skoro sedam celih krugova. Još jedan odličan rezultat ovog sjajnog zaječarskog sportiste, koji već godinama postiže i velike uspehe u kik-boksu, a od minule sezone i boksu. Drugi najbolji rezultat imao je Stefan Tomić sa 2.460 metara, dok je treće mesto zauzeo Ivan Krstić iz Odeljenja za logistiku PU Zaječar, koji je za 12 minuta istrčao 2.050 metara. Upravo će njih trojica i predstavljati Policijsku upravu Zaječar na Regionalnom takmičenju od 10. do 15. jula u Smederevu.\nNjima će se tamo pridružiti i koleginice iz Policijske ispostave Knjaževac, koje su bile najbolje u ženskoj konkurenciji. Katarina Radosavljević je ostvarila rezultat od 1.700 metara, dok je Milica Stanković pretrčala 1.240 metara za 12 minuta “Kuperovog” testa.\nNakon Kraljevice, program se preselio na Popovu plažu, gde je održano takmičenje u futsalu. Bilo je dosta borbe i uzbuđenja, a pobedu je na kraju odnela ekipa Policijske ispostave Zaječar, koja je u finalu nadigrala Vatrogasno-spasilačku jedinicu rezultatom 4:1. Zanimljivo je bilo i u polufinalnim duelima, posebno u prvom susretu, gde je ekipa Policijske ispostave Sokobanja povela protiv kasnijeg pobednika Zaječara, ali je u drugom poluvremenu primila tri brza gola i na kraju doživela poraz od 1:4. U drugom polufinalu nije bilo dileme, od samog starta Vatrogasno-spasilačka jedinica lako je dolazila do pogodaka i na kraju ubedljivo savladala ekipu Odeljenja za logistiku 7:0.\nPotom je došlo na red i već opisano finale u kome su pripadnici Policijske ispostave Zaječar došli do trijumfa, koji im je obezbedio plasman na Regionalno takmičenje u Smederevu.\nTamo će im se pridružiti i pripadnici Policijske uprave Zaječar, koji će predstavljati Zaječarski okrug na takmičenjima u odbojci i džudou, dok će pobednik takmičenja u basketu i učesnik Regionalnog takmičenja sa teritorije Policijske uprave Zaječar znati u ponedeljak 24. maja, kada će biti odigrano finale takmičenja u basketu 3X3.\nSve učesnike takmičenja pozdravio je načelnik Policijske uprave Zaječar Saša Stanimirović, koji im je zahvalio na učešću i pobednicima poželeo puno sreće na Regionalnom takmičenju. Načelnik Stanimirović je takođe dodao da se nada da će u godinama koje slede, ova akcija postati tradicionalna.\nNajboljima na Policijskim igrama u Zaječaru pripale su diplome Sportskog saveza grada Zaječara, koje su im uručili načelnik Odeljenja Policije u Zaječaru Svetislav Nikolić i generalni sekretar Sportskog saveza grada Zaječara Igor Božinović, koji je zahvalio načelniku Nikoliću i oficirima Odeljenja policije Vladimiru Vuloviću i Mariu Zdravkoviću na doprinosu u organizaciji takmičenja.\nPrethodni tekstStigao novi kontigent sa 266.000 kineskih vakcina, Lončar pozvao mlade da se vakcinišu\nNaredni tekstU Zaječaru još 3 novoobolela: Grudno odeljenje izašlo iz kovid sistema


Monitor Zowie 24.5' XL2546K Dark Grey | Games online shop\nŠifra artikla: GAD190\nNova generacija XL e-Sports monitora iz serije XL dodatno poboljšava fleksibilnost i tačnost prilagođavanja, kao i udobnost igrača, omogućavajući im da se usredsrede na svoje performanse u igri.\n659 ,99 EUR\nManja baza - više prostora za igru\nNova baza dizajnirana je da zauzima manje prostora uz zadrE>avanje iste stabilnosti. To igraD\nima omogucLava više prostora u njihovom podešavanju za pokrete u igri i omogucLava im fleksibilnost da izvrše podešavanja i udobno igraju.\nno i fleksibilno podešavanje - Više komfora u igri\nShvatamo da svaki igraD\nima svoju jedinstvenu kombinaciju podešavanja visine i ugla monitora. ZahvaljujucLi podešavanju visine i slobodnom nagibu, igraD\ni mogu brzo i udobno da postave što ugodnije okruE>enje za igru.\nMonitor XL2546K Dark Grey posjeduje DyAc+, a to je tehnologija koju je dizajnirao ZOWIE kako bi smanjila blur prilikom pomjeranja kursora na monitorima zasnovani na LCD tehnologiji. Smanjuje snaE>no podrhtavanje ekrana u igri i moE>e pomocLi u poboljšanju kontrole kursora u CS: GO. MoE>da je razlika minimalna i varira od osobe do osobe, ali razlika u areni je D\nNova generacija XL e-Sports monitora iz serije XL dodatno poboljšava fleksibilnost i ta...\n449 ,99 EUR\nNovi E-sports gaming monitor Zowie 24"" XL2411K od 144 Hz dodatno poboljšava fleksibi...


Hronologija - 1983\nHronologija - 1983\tTools\nnarrow\tHronologija - 1983\nSvirali smo u Šibeniku. Koncerte u Hrvatskoj organizovala je Estrada, ispostava Saveza boraca, “Scena revolucije”. Cela turneja je unapred bila rasprodata, tako da smo ponovili prošlogodišnji uspeh.\nTurneju smo završili koncertom koji se zvao “Hleba i igara”, u najvećoj hali beogradskog Sajma. Pošto smo uvek voleli da promovišemo nova mesta za svirku, reaktivirali smo halu jedan posle više od šesnaest godina. Za ovu priliku Bora je konstruisao specijalnu binu, a dovučeno je i jedno od najvećih ozvučenja na kojima je ikada svirala jedna domaća grupa. Za održavanje reda angažovano je rekordnih 170 milicionera i 340 redara. Bilo je deset hiljada ljudi. Bora se kladio da će hala biti puna, pa je već sutradan morao da izađe u grad obrijane glave. Ja sam posle koncerta otišao u vojsku. Svečano šišanje obavljeno je na bini, u toku koncerta. Zamenio me je Vlada Golubović, koji će provesti sa bendom sledećih godinu dana.\nZa TV-šou „Buvlja pijaca“, koji smo snimili početkom godine u studiju RTB-a u Košutnjaku, Miša Vukobratović dobio je specijalno priznanje na festivalu u Montreu.\nU Hali sportova u Mladenovcu, Vlajko je prvi put svirao sa Čorbom umesto mene.\nRiblja čorba je svirala u Sofiji i Plovdivu kao jugoslovenski predstavnik u okviru manifestacije „Balkan – zona bez nuklearnog naoružanja“.\nRiblja čorba je potpisala ugovor sa Jugotonom, koji je prihvatio sve Čorbine uslove. „Za PGP RTB vezivao nas je robovlasnički ugovor”... “Ja poznajem mafiju što drži diskografiju, ja sam često bio stranka kod voljenog druga Stanka” - komentarisao je kroz stihove Bora.


Trgovac (m/ž) - BMD66\nRok za prijavu: OGLAS JE ISTEKAO (postavljen: 05-04-2015)\nOglas pregledan: 2333 puta\nPotreban radnik/radnica u maloprodajnom objektu koji se nalazi u novom bloku na Novom Beogradu.\nRad je u smenama. Radno vreme objekta je od 7-21h.