Šta je altTab\nKonstantno ažuriramo ovu listu često postavljanih pitanja na osnovu vaših povratnih informacija. Ukoliko smatraš da nešto nedostaje, slobodno nam piši na kontakt@helloworld.rs.\nQ: Koji su minimalni uslovi za ulazak u bazu?\nDa bi kandidat pristupio bazi potrebno je da ima minimum dve godine radnog iskustva u IT oblasti. Izuzetak su osobe bez radnog iskustva u IT kompaniji, ali koje su radile na ozbiljnim projektima. Stručno obrazovanje (Elektrotehnički fakultet, Matematički fakultet, Fakultet tehničkih nauka itd.) je prednost, ali su dobrodošli i kandidati koji su, kroz neformalno obrazovanje, stekli relevantno znanje.\nQ: Na koji način dobijam ponudu?\nKada popuniš profil i aktiviraš ga, postaješ pretraživ u našoj bazi. Poslodavac koji poželi da stupi u kontakt sa tobom, mora prvo da odgovori na tvoja pitanja. Njegova ponuda i odgovori na pitanja ti stižu putem mejla, a potom ti biraš želiš li da stupiš u kontakt sa njim ili ne.\nQ: Da li je moj profil anoniman?\nApsolutno! Svi tvoji kontakt podaci su anonimni. Kada poslodavac poželi da te kontaktira, ti biraš da li ćeš mu dozvoliti pristup svojim podacima.\nQ: Komunikacija sa poslodavcem\nKada ti neka ponuda bude interesantna i pristaneš na kontakt sa poslodavcem, dalja komunikacija je na vama. Tim sajta ti je na raspolaganju do tog momenta, a sve dalje odluke su na tebi :)\nZaslužuješ posao o kakvom sanjaš :)\nTim sajta HelloWorld.rs je u poslednje vreme istraživao domaće IT tržište i došli smo do zaključka da je većina kvalitetnih, iskusnih ITevaca vrlo pasivna po pitanju traženja posla, ali i dostupnosti. Kada smo pričali sa njima shvatili smo da su oni svesni da „posao iz snova“ postoji, ali da je do njega teško doći (ili se ni ne trude). Problem je u oskudnoj ponudi koja odgovara njihovom iskustvu i veštinama. To je bio dovoljan razlog da pokrenemo altTab, platformu gde ITevci dobijaju isključivo one ponude za posao koje im odgovaraju.\nInovativni pristup zapošljavanju u IT sferi\naltTab omogućava kandidatima kontakt sa poslodavcima koji su u mogućnosti da ispune njihove uslove, a poslodavcima da na brži i lakši način dođu do kvalitetnih kandidata, koji su spremni za iskorak u svojoj karijeri.\nTim sajta HelloWorld.rs je agregirao kvalitetne kandidate u jedinstvenu bazu, koju će poslodavci moći da pretražuju. Ukoliko kompanija ispunjava većinu uslova, stiče mogućnost da pošalje zahtev za kontakt radi dalje saradnje. Do momenta kada korisnik pristaje na kontakt sa poslodavcem, njegovi kontakt podaci nisu vidljivi nigde na sajtu.\nKorisnik popunjava svoj profil, gde unosi podatke o dosadašnjem iskustvu, obrazovanju, kao i želje i uslove za budućeg poslodavca. Do sada je kandidat o kompaniji i radnoj atmosferi mogao da sazna u oglasu za posao (delimično) ili tek na intervjuu. Sada ima priliku da postavi uslove kroz pitanja i dobije odgovore i pre stupanja u kontakt sa poslodavcem. Upravo to smatramo najvećom vrednošću našeg servisa.\nKako se rodila ideja?\nKroz razgovore sa domaćim ITevcima saznali smo da su se zasitili dosadašnjeg načina zapošljavanja. IT je polje koje se razvija neverovatnom brzinom i tržište mora da odgovara na potrebe njegovih zagovornika. Klasični oglasi za posao su postali pamfleti kompanija, a uslovi koji se postavljaju u njima su često ili nerealni ili nisu ni predstavljeni.\nTradicionalni načini regrutacije – kroz CV-jeve i oglase za posao postaju prevaziđene kategorije. Budućnost je u poklapanju zahteva zlata vrednih ITevaca i onoga što poslodavci mogu da ponude.\nPromeni svoje radno okruženje, otkrij šta zaista želiš da radiš i prati svoju želju. HelloWorld tim će ti pomoći u tome :)\nNe troši vreme na traženje posla, neka posao nađe tebe!\nUkoliko imaš bilo kakvih pitanja ili nedoumica u vezi sa servisom, slobodno nas kontaktiraj.\nDruželjubivi smo, vrlo rado ćemo proćaskati sa tobom.\nP.S. Glupa pitanja ne postoje ;)


dejan stanković seku sanogo produžiću mu karijeru do 40 godine | Sport | Fudbal\nRekao sam mu - igraćeš sa cigarom u ustima: Stanković o Zvezdinom "tenku" - Produžiću mu karijeru do 40. godine! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n02.10.2021. / 17:46\nTrener Crvene zvezde Dejan Stanković otkrio šta je rekao odličnom vezisti nakon pobjede protiv Ludogoreca.\nFudbaleri Crvene zvezde se spremaju za novu utakmicu u domaćem prvenstvu, pošto će u nedjelju od 20.00 dočekati Metalac iz Gornjeg Milanovca.\nIpak, u Ljutice Bogdana su mnogi i dalje pod utiskom pobjede nad Ludogorecom u Ligi Evrope, uprkos brojnim izostancima igrača, a trener Dejan Stanković otkrio je tim povodom jednu zanimljivu anegdotu.\nZvezda je u Razgradu igrala bez četiri vrlo važna člana prve postave, pa je Stanković bio primoran da mnogo toga promijeni. Tako je promijenjena formacija na defanzivnu liniju sa tri štopera, od kojih je jedan bio - Seku Sanogo.\n"On je fenomenalan igrač, neko ko se adaptira na svaku formaciju. Dva dana smo probali, pohvatao je konce na sekund, bio je pravi tenk. Zadnja linija sa njim se osjećala sigurno, ali moram da pohvalim svu petoricu pozadi. Perfektno pomjeranje i tajming. Gobeljić je izabran u tim kola u Ligi Evrope, to je sve zasluga rada, lojalnosti, saigrača. Grupa uvijek izbaci nekoga na vrh."\nNa pitanje da li je nekada on tokom igračke karijere igrao na takvoj poziciji, Stanković se sjetio davnih dana.


RTS prekršio izbornu tišinu? REM ćuti | Insajder\nU Dnevniku RTS-a danas je tokom predizborne tišine pročitano saopštenje u kojem Srpska napredna stranka tvrdi da su njihovi aktivisti napadnuti. Iako je reč o očitom kršenju tišine, jer su stranačka saopštenja kao i izjave stranačkih lidera „pod embargom“ do zatvaranja biračkih mesta, na pitanja novinara Insajdera danas nisu bili raspoloženi da ogovaraju ni u REM-u ni na RTS-u.\nDokle je u uglu ekrana stajalo ispisano „vreme do zatvaranja biračkih mesta 07:56:35“, između uključenja dva reportera koji su izveštavali o izlaznosti, u Dnevniku RTS-a pročitano je saopštenje Srpske napredne stranke:\n„A pre nego što čujemo Milicu, vest da je Srpska napredna stranka saopštila da je kampanja dela opozicije danas rezultirala i direktnim fizičkim napadima na članove SNS-a na nekoliko mesta u Beogradu, na Voždovcu i na Zvezdari“.\nNa pitanja u vezi sa ovom nepravilnošću danas nije bilo moguće dobiti odgovor u REM-u pošto na naše poruke nisu odgovarali ni portparol tog regulatornog tela Stevica Sremac, ni članica Saveta REM-a Olivera Zekić, koja je juče u predizbornoj tišini protestovala zbog toga što je RTS smanjivao ton Goranu Vesiću, predstavniku liste SNS-a.\nRTS se u vezi sa ovim nije oglasio. Na pitanje novinara Insajdera urednik RTS-a Nenadu Lj Stefanoviću kako je došlo do ove greške i da je reč o omašci ili je rezultat nekog pritiska, odgovor nismo dobili.


PAMETNICE | Hol net – Septembar\nPočetna / Materijal za vežbanje / Za predškolce / PAMETNICE | Hol net\nPAMETNICE | Hol net\nPametnice – radni listovi za predškolski program za uzrast od 3-4 godine\nRadni list “Pametnice“ namenjene je najmlađima, deci od tri do četiri godine. Bogato je ilustrovan, crteži su jasni, krupni, prepoznatljivi.\nPostavljeni zadaci polaze od neposrednog iskustva deteta i time omogućavaju aktivno i kreativno učešće deteta u radu.\nNa 50 strana dati su zadaci koji obuhvataju mnoge teme iz neposrednog dečijeg okruženja: porodica, stanovanje, domaće životinje i kućni ljubimci, promene u prirodi tokom godišnjih doba, proslave praznika. Jednostavni zadaci primereni uzrastu uvode dete u svet prvih brojeva i odnosa u prostoru i vremenu: veće/manje, iznad/ispod, pre/posle, duže/kraće.\nOsnovni pojmovi o saobraćaju su dati na zanimljiv, duhovit i nenametljiv način, posmatranjem date slike dete treba da uoči šta ne pripada raskrsnici i da motiviše na razgovor o bezbednom prelasku ulice.\nZadaci se rešavaju zaokruživanjem, povlačenjem linija, bojenjem ili lepljenjem nalepnica na odgovarajuća mesta. Radni listovi su štampani na kvalitetnom papiru, u nešto većem formatu od uobičajenog, pa je time ostavljeno više prostoa detetu za rad.\nRaznovrsnost i sveobuhvatanost tema u ovom radnom listu čine ga zanimljivim i izazovnim materijalom za učenje najmlađima.\nPAMETNICE | Hol net količina\nŠifra proizvoda: 1507 Kategorija: Za predškolce\nAutor: Nataša Vučinić


Anastasiji stigli rezultati, a Ceca će se testirati ako oseti simptome! | Zvezde i tračevi\nAnastasiji stigli rezultati, a Ceca će se testirati ako oseti simptome! | Mondo Portal\nAnastasiji stigli rezultati, a Ceca će se testirati ako oseti simptome! 6 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n08.06.2020. / 22:40\nIzvor Srpski Telegraf 08.06.2020. / 22:40\nDušica bila na proslavi kod Ražnatovića.\nVoditeljka Televizije Pink, Dušica Jakovljević, nedavno je primljena na Infektivnu kliniku sa simptomima upale pluća, a ona se kasnije oglasila, rekla da se oseća dobro, da nema upalu pluća, kao i da je u bolnicu došla zbog povišene temperature.\nDušica je samo nekoliko dana pre nego što je primljena u bolnicu bila i na proslavi rođena unuka Svetlane Cece Ražnatović, kom su prisustvovale i brojne poznate ličnosti.\nKako "Srpski telegaf" prenosi, članovi porodice su odlučili da se testiranju na koronu. Anastasija je već navodno dobila rezultate, koji su negativni, a kako se ističe Ceca će se tek testirati.\n"Osećam se dobro, ne plašim se, jer je virus sada dosta slabiji, ukoliko osetim bilo kakve simptome, odlazim da se testiram", rekla je Ceca za pomenuti list.\nAca Lukas bio je jedan od zvanica na proslavi, koji je za "Srpski Telegraf", rekao da je Dušicu video, ali se nisu pozdravljali.\nceca voditelj Svetlana Ražnatović Ceca\nPartijskog Komesara Narodno Odlikovanje\n09.06.2020. / 14:46\n09.06.2020. / 08:16\nJel se testirao,djekson....🙄🙄🙄\n09.06.2020. / 02:55\nda ce zena da ceka da vidi simptome,umesto da bas zbog te bebe odmah ode da se testira,a ne da odlaze.Cccc


Legge sui monumenti in memoria dei defunti 2008 | Licodu\nHome » Montenegro Leggi » Legge sui monumenti in memoria dei defunti 2008\nLegge sui monumenti in memoria dei defunti 2008\nO SPOMEN - OBIU EŽ IMA\nSpomen-obilježjima se trajno obilježavaju značajni događaji, čuvaju uspomene na istaknute ličnosti, njeguju ljudski ideali i kulturno-istorijske tradicije i odaje počast borcima za slobodu, civilnim žrtvama rata i masovnim stradanjima ljudi.\nSpomen-obilježje je spomen-objekat (spomen-groblje, spomen-kosturnica, spome-nik, spomen-bista, spomen-ploča, spomen-kuća, spomen-dom, memorijalni muzej, zadužbinski objekat i dr.), koji izgledom, sadržajem, oznakama ili natpisom doprinosi trajnom očuvanju vrijednosti iz člana 1 ovog zakona.\nSpomen-obilježjem smatra se i naziv javne ustanove, javnog preduzeća, naselja i javnog objekta (ulica, trg, put, park, česma i dr.), ako simbolizuje vrijednosti iz člana 1 ovog zakona.\nSpomen-obilježjem ne smatra se objekat na groblju, osim spomen-groblja i zadužbinskog vjerskog objekta.\nPodizanje, zaštita i održavanje spomen-obilježja je u javnom interesu.\nZnačajnim događajem smatra se događaj, koji:\n1) je bio od izuzetnog značaja za državni, društveni, ekonomski ili kulturni razvoj Crne Gore;\n2) predstavlja važan datum u oslobodilačkim i antifašističkim težnjama crnogorskog naroda ili drugih naroda u Crnoj Gori;\n3) je od međunarodnog istorijskog, naučnog ili kulturnog značaja;\n4) je bitno doprinio međunarodnom položaju i ugledu Crne Gore;\n5) predstavlja doprinos u borbi za mir, razumijevanje ili saradnju naroda u svijetu;\n6) je od posebnog značaja za određeno područje ili mjesto u Crnoj Gori.\nIstaknutom ličnošću smatra se lice:\n1) koje je posebno zaslužno za državni, društveni, ekonomski, naučni ili kulturni razvoj Crne Gore ili određenog područja, odnosno mjesta u Crnoj Gori;\n2) čije djelo ima međunarodni istorijski, naučni, kulturni, humanistički ili sportski značaj;\n3) koje je bilo organizator ili istaknuti učesnik oslobodilačkog rata, ustanka ili pokreta;\n4) koje se posebno istaklo u borbi protiv fašizma.\nSpomen-obilježje, u smislu stava 1 ovog člana, može se podići vojnoj jedinici koja se posebno istakla u borbi za slobodu Crne Gore.\nMasovnim stradanjem ljudi smatra se slučaj u kojem je više lica izgubilo život u sredstvima ili od sredstava javnog saobraćaja, na radnom mjestu, u zemljotresu ili drugoj elementarnoj nepogodi.\nOvaj zakon ne odnosi se na spomen-obilježja koja, u skladu sa zakonom, imaju status spomenika kulture.\nII. PODIZAN E SPOMEN-OBIU EŽ A\nPodizanje spomen-obilježja je izgradnja ili postavljanje spomen-objekta, odnosno davanje naziva javnoj ustanovi, javnom preduzeću, naselju ili javnom objektu.\nSpomen-obilježja se podižu u skladu sa programom podizanja spomen-obilježja (u daljem tekstu: Program), koji donosi skupština opštine, glavnog grada i prijestonice (u daljem tekstu: skupština opštine), uz prethodnu saglasnost organa državne uprave nadležnog za poslove kulture (u daljem tekstu: nadležni organ).\nSpomen-obilježje za značajan događaj ne može se podići prije isteka roka od 50 godina od dana kada se događaj zbio.\nSpomen-obilježje istaknutoj ličnosti ne može se podići prije isteka roka od 20 godina od dana kada je lice umrlo.\nIzuzetno, uz prethodnu saglasnost Vlade Crne Gore, spomen-obilježje za značajni događaj ili istaknutoj ličnosti može se podići prije isteka roka iz st. 1 i 2 ovog člana.\nNije dozvoljeno podizati spomen-obilježje:\n1) za događaj koji označava gubitak slobode ili nezavisnosti Crne Gore;\n2) za događaj koji simbolizuje, odnosno označava saradnju sa okupatorom, njegovim saveznikom ili pomagačem;\n3) za događaj koji predstavlja sukob naroda isključivo na vjerskoj ili nacionalnoj osnovi;\n4) licu koje je bilo saradnik okupatora, njegovog saveznika ili pomagača;\n5) licu koje je zastupalo fašističke, šovinističke ili nacističke ideje ili ideologije;\n6) licu koje je osuđeno za krivično djelo protiv čovječnosti ili drugih dobara zaštićenih međunarodnim pravom ili je proglašeno ratnim zločincem;\n7) licu koje je u istoriji Crne Gore ili u istoriji čovječanstva imalo negativnu ulogu.\n1) značajne događaje, istaknute ličnosti, ljudske ideale, kulturno-istorijske tradicije, borce za slobodu, civilne žrtve rata i masovna stradanja ljudi za koje će se podići spomen-obilježje, sa obrazloženjem razloga za podizanje spomen-obilježja;\n2) vrstu spomen-obilježja, način podizanja i opis simboličkog značenja;\n3) spisak spomen-obilježja koja će biti izmijenjena, dorađena, izmještena, zamijenjena ili uklonjena, sa obrazloženjem razloga;\n4) druge elemente neophodne za sprovođenje Programa.\nPredlog Programa se dostavlja nadležnom organu radi davanja saglasnosti u odnosu na vrijednosti iz člana 11 stav 1 tačka 1 ovog zakona za koje se planira podizanje spomen-obilježja i na razloge za izmjenu, doradu, izmještanje, zamjenu ili uklanjanje spomen-obilježja.\nNadležni organ dužan je da razmotri predlog Programa i da donese odgovarajući akt najkasnije u roku od 60 dana od dana dostavljanja predloga Programa.\nNadležni organ može zatražiti da se predlog Programa dopuni u skladu sa članom 11 ovog zakona.\nAko nadležni organ u roku iz stava 1 ovog člana ne donese akt o predlogu Programa smatra se da postoji saglasnost na predlog Programa.\nSkupština opštine može donijeti Program samo u okviru date saglasnosti nadležnog organa.\nSkupština opštine dužna je da dostavi nadležnom organu Program najkasnije u roku od 15 dana od dana donošenja.\nSpomen-obilježje izgradnjom ili postavljanjem spomen-objekta može podići Crna Gora, opština, mjesna zajednica, vjerska zajednica i drugo pravno lice.\nSpomen-obilježje izgradnjom ili postavljanjem spomen-objekta može podići strana država ili međunarodna organizacija.\nSpomen-obilježje davanjem naziva javnoj ustanovi ili javnom preduzeću može podići osnivač ovih pravnih lica.\nSpomen-obilježje davanjem naziva naselju ili javnom objektu može podići opština.\nSpomen-obilježje se podiže na mjestu gdje se značajni događaj zbio, u mjestu gdje je istaknuta ličnost rođena, stvarala, djelovala, poginula ili umrla, odnosno na mjestu koje je adekvatno za ostvarivanje cilja koji se podizanjem spomen-obilježja želi ostvariti.\nSpomen-obilježje izgradnjom ili postavljanjem spomen-objekta podiže se na vidnom i pristupačnom mjestu.\nSkupština opštine, u skladu sa Programom, uz prethodnu saglasnost nadležnog organa, donosi odluku o podizanju spomen-obilježja.\nOdluku o podizanju spomen-obilježja izgradnjom ili postavljanjem spomen- objekta, odnosno davanjem naziva javnoj ustanovi ili javnom preduzeću, skupština opštine donosi na zahtjev subjekata iz člana 14 st. 1, 2 i 3 ovog zakona.\nOdluku o podizanju spomen-obilježja davanjem naziva naselju ili javnom objektu, skupština opštine donosi na prijedlog ovlašćenog predlagača, u skladu sa zakonom i statutom opštine.\nNe može se podizati spomen-obilježje bez odluke skupštine opštine donijete u skladu sa stavom 1 ovog člana.\nNadležni organ dužan je da razmotri predlog odluke o podizanju spomen- obilježja i da donese odgovarajući akt u roku od 30 dana od dana dostavljanja.\nZahtjev za podizanje spomen-obilježja sadrži:\n1) podatke o podnosiocu zahtjeva;\n2) naznačenje događaja, ličnosti, ideala ili kulturno-istorijske tradicije za koje se traži podizanje spomen-obilježja;\n3) podatke o vrsti i veličini spomen-obilježja;\n4) predlog teksta koji će biti ispisan na spomen-obilježju;\n5) predlog mjesta podizanja spomen-obilježja;\n6) predlog načina održavanja spomen-obilježja.\nUz zahtjev iz stava 1 ovog člana podnosi se predlog idejnog rješenja spomen- obilježja i saglasnosti predviđene ovim zakonom.\nAko se spomen-obilježje postavlja na objektu ili ako se gradi na zemljištu koje pripada objektu, za podizanje spomen-obilježja potrebna je saglasnost vlasnika, odnosno korisnika objekta.\nAko se spomen-obilježje postavlja na objektu koji je kulturno dobro ili ako se gradi na prostoru koji je zaštićena okolina kulturnog dobra, za podizanje spomen- obilježja potrebna je saglasnost organa državne uprave nadležnog za zaštitu kulturnih dobara.\nAko se spomen-obilježje gradi na prostoru koji je zakonom ili u skladu sa zakonom zaštićena prirodna cjelina, za podizanje spomen-obilježja potrebna je saglasnost organa državne uprave nadležnog za zaštitu prirode.\nOdluka o podizanju spomen-obilježja postavljanjem ili izgradnjom spomen- objekta sadrži:\n1) značajni događaj, istaknutu ličnost, ljudski ideal, kulturno-istorijsku tradiciju, borce za slobodu, civilne žrtve rata ili masovno stradanje ljudi za koje se podiže spomen-obilježje;\n2) naziv subjekta koji podiže spomen-obilježje,\n3) vrstu i dimenziju spomen-obilježja;\n4) mjesto podizanja spomen-obilježja;\n5) tekst koji će biti ispisan na spomen-obilježju;\n6) rok i uslovi za podizanje spomen-obilježja;\n7) naziv obveznika održavanja spomen-obilježja.\nOdluka o podizanju spomen-obilježja davanjem naziva javnoj ustanovi ili javnom preduzeću sadrži:\n1) podatke o javnoj ustanovi ili javnom preduzeću kojem se daje naziv (vrsta, mjesto i dr.);\n2) podatke o osnivaču javne ustanove, odnosno javnog preduzeća;\n3) naziv koji se daje javnoj ustanovi, odnosno javnom preduzeću;\n4) način i mjesto ispisivanja, odnosno isticanja naziva javne ustanove ili javnog preduzeća.\nOdluka o podizanju spomen-obilježja davanjem naziva naselju ili javnom objektu sadrži opis granica i naziv naselja, odnosno javnog objekta kojem se daje naziv.\nSkupština opštine dužna je da nadležnom organu dostavi odluku o podizanju spomen-obilježja u roku od osam dana od dana donošenja odluke.\nZa spomen-obilježje koje se podiže izgradnjom spomen-objekta, nakon donošenja odluke iz člana 20 ovog zakona, organ lokalne uprave nadležan za poslove građevinarstva, na zahtjev subjekta koji podiže spomen-obilježje, izdaje građevinsku dozvolu za izgradnju spomen-objekta, u skladu sa zakonom.\nSpomen-obilježje iz stava 1 ovog člana ne može se podizati bez dozvole za građenje spomen-objekta.\nNakon izdavanja građevinske dozvole za izgradnju spomen-objekta, subjekat koji podiže spomen-obilježje dužan je da objavi javni konkurs za izradu arhitektonskog i umjetničkog rješenja spomen-objekta.\nOcjenu i odabir arhitektonskog i umjetničkog rješenja spomen-objekta vrši stručna komisija koju obrazuje predsjednik opštine.\nTroškove rada komisije iz stava 2 ovog člana snosi subjekat koji podiže spomen-obilježje.\nSubjekat koji podiže spomen-obilježje dužan je da spomen-objekat izradi u skladu sa arhitektonskim i umjetničkim rješenjem koje je odabrala stručna komisija iz člana 25 stav 2 ovog zakona.\nOrgani lokalne uprave nadležni za poslove kulture i građevinarstva dužni su da spriječe bespravno podizanje spomen-obilježja, donošenjem rješenja o zabrani podizanja, odnosno o uklanjanju bespravno podignutog spomen obilježja.\nIII. ZAŠTITA I ODRŽAVAN E SPOMEN-OBIU EŽ A\nOrgan lokalne uprave nadležan za poslove kulture vodi registar spomen- obilježja na teritoriji opštine.\nNadležni organ vodi Centralni registar spomen-obilježja na teritoriji Crne Gore.\nSadržaj i način vođenja registara iz st. 1 i 2 ovog člana i kriterijume za utvrđivanje vrste spomen-obilježja propisuje nadležni organ.\nZaštita spomen-obilježja je sprječavanje njegovog oštećenja ili uništenja, kao i neovlašćene izmjene, dorade, izmještanja, zamjene ili uklanjanja.\nOpština, preko organa lokalne uprave, obezbjeđuje zaštitu spomen-obilježja na svojoj teritoriji.\nSkupština opštine može propisati uslove za pristup posjetilaca određenom spomen-obilježju.\nOdržavanje spomen-obilježja obuhvata tekuće i investiciono održavanje spomen-objekta i uređenje njegove lokacije.\nSpomen-obilježje mora se redovno održavati, na način i u mjeri kojom se obezbjeđuje njegov prvobitni izgled.\nOdržavanje spomen-obilježja vrši subjekat koji ga je podigao, odnosno obveznik održavanja određen odlukom o podizanju spomen-obilježja.\nIzuzetno od stava 1 ovog člana, opština obezbjeđuje održavanje spomenobilježja koje je podigla Crna Gora, druga država ili međunarodna organizacija.\nAko je obveznik održavanja spomen-obilježja prestao da postoji ili ako iz objektivnih razloga nije u mogućnosti da vrši održavanje spomen-obilježja, održavanje spomen-obilježja obezbjeđuje opština.\nCrna Gora obezbjeđuje sredstva za održavanje spomen-obilježja iz člana 31 stav 2 ovog zakona i sredstva za obimnija održavanja spomen-groblja i drugih spomen-obilježja.\nSredstva iz stava 1 ovog člana obezbjeđuju se prema stvarnim potrebama koje utvrđuje nadležni organ u saradnji sa organom lokalne uprave nadležnim za poslove kulture u opštini na čijoj se teritoriji nalazi spomen-obilježje.\nOrgan lokalne uprave nadležan za poslove kulture utvrđuje, po potrebi, a najmanje jednom godišnje, stanje spomen-obilježja na teritoriji opštine i upozorava obveznika održavanja na neophodnost preduzimanja potrebnih mjera i radova u određenom roku.\nAko obveznik održavanja ne izvrši u određenom roku potrebne radove na održavanju spomen-obilježja, organ lokalne uprave nadležan za poslove kulture izvšiće potrebne radove na spomen-obilježju na teret obveznika održavanja.\nObveznik održavanja spomen-obilježja koji, zbog objektivnih razloga, nije u mogućnosti da vrši održavanje spomen-obilježja dužan je da o tome odmah obavijesti organ lokalne uprave nadležan za poslove kulture.\nU slučaju promjene namjene prostora, u skladu sa prostornim ili urbanističkim planom, spomen-obilježje može se izmjestiti na odgovarajuću lokaciju.\nNa zahtjev članova uže porodice lica sahranjenog u spomen-groblju, organ lokalne uprave nadležan za poslove kulture može, uz saglasnost nadležnog organa, dozvoliti prenošenje posmrtnih ostataka iz spomen-groblja u porodičnu grobnicu.\nNe može se vršiti prenošenje posmrtnih ostataka iz spomen-groblja bez dozvole organa iz stava 1 ovog člana.\nU postojećim spomen-grobljima i drugim spomen-obilježjima ne mogu se vršiti nova sahranjivanja.\nIzmjena, dorada, izmještanje, zamjena i uklanjanje spomen-obilježja vrši se po postupku propisanom za podizanje spomen-obilježja.\nSpomen-obilježje koje se može, bez oštećenja, odvojiti od objekta na kojem je postavljeno uklanja se skidanjem spomen-objekta.\nSpomen-obilježje čiji se spomen-objekat ne može ukloniti skidanjem uklanja se rušenjem.\nAko je spomen-objekat ili dio spomen-objekta umjetničko djelo, uklanjanje spomen-obilježja vrši se skidanjem dijela spomen-objekta koji je umjetničko djelo i rušenjem ostalog dijela spomen-objekta.\nIzmjenu i doradu spomen-obilježja može, uz saglasnost autora umjetničkog i arhitektonskog rješenja, vršiti subjekat koji je podigao spomen-obilježje, odnosno opština ako je taj subjekat prestao da postoji.\nIzmještanje spomen-obilježja na odgovarajuću lokaciju može vršiti organ lokalne uprave nadležan za poslove građevinarstva.\nUklanjanje spomen-obilježja skidanjem spomen-objekta ili dijela spomen- objekta vrši organ lokalne uprave nadležan za poslove kulture.\nUklanjanje spomen-obilježja rušenjem spomen-objekta ili dijela spomen- objekta vrši organ lokalne uprave nadležan za poslove građevinarstva.\nZamjenu spomen-obilježja vrši javna ustanova ili javno preduzeće kojem je naziv promijenjen, odnosno organ lokalne uprave određen odlukom predsjednika opštine.\nOrgan lokalne uprave nadležan za uklanjanje spomen-obilježja obavijestiće lice, odnosno subjekat koji je podigao spomen-obilježje o danu uklanjanja spomen- obilježja i pozvati ga da preuzme umjetničko djelo sa uklonjenog spomen-obilježja.\nAko je lice, odnosno subjekat koji je podigao spomen-obilježje prestao da postoji ili ako se ne odazove pozivu da preuzme umjetničko djelo sa uklonjenog spomen-obilježja, umjetničko djelo će se ponuditi autoru djela, odnosno njegovim nasljednicima.\nAko se autor ili njegovi nasljednici ne odazovu pozivu da preuzmu umjetničko djelo sa uklonjenog spomen-obilježja, to umjetničko djelo ponudiće se nadležnom muzeju.\nAko ni muzej ne preuzme umjetničko djelo sa uklonjenog spomen-obilježja, sa tim umjetničkim djelom postupiće se kao sa stvari koja nema umjetničku vrijednost.\nIV. INSPEKCI SKI NADZOR\nInspekcijski nadzor nad primjenom ovog zakona vrši nadležni organ.\nKo ošteti, uništi, neovlašćeno izmijeni, doradi, izmjesti, zamijeni ili ukloni spomen-obilježje, podigne ili organizuje podizanje spomen-obilježja čije podizanje nije dozvoljeno kazniće se kaznom zatvora do tri godine.\nNovčanom kaznom od trostrukog do tristostrukog iznosa minimalne zarade u Crnoj Gori kazniće se za prekršaj državni organ ili organ opštine ako ošteti, uništi, neovlašćeno izmijeni, doradi, izmjesti, zamijeni ili ukloni spomen-obilježje, podigne ili organizuje podizanje spomen-obilježja čije podizanje nije dozvoljeno.\nNovčanom kaznom u iznosu od pedesetostrukog do dvjestostrukog iznosa najniže cijene rada u Crnoj Gori kazniće se za prekršaj skupština opštine, ako:\n1) donese Program bez saglasnosti nadležnog organa (član 8 stav 2 i član 13 stav 1);\n2) ne dostavi Program nadležnom organu u propisanom roku (član 13 stav 2);\n3) donese odluku o podizanju spomen-obilježja koja nije u skladu sa\nProgramom ili bez saglasnosti nadležnog organa (član 16 stav 1);\n4) ne dostavi nadležnom organu odluku o podizanju spomen-obilježja upropisanom roku (član 23).\nZa prekršaj iz stava 1 tač. 2 i 4 ovog člana kazniće se odgovorno lice u skupštini opštine novčanom kaznom od petostrukog do dvadesetostrukog iznosa najniže cijene rada u Crnoj Gori.\nNovčanom kaznom u iznosu od pedesetostrukog do dvjestostrukog iznosa najniže cijene rada u Crnoj Gori kazniće se za prekršaj državni organ, organ opštine, mjesna zajednica i drugo pravno lice, ako:\n1) podigne spomen-obilježje bez odluke skupštine opštine (član 16 stav 4);\n2) ne objavi konkurs za izradu arhitektonskog i umjetničkog rješenja spomen- objekta (član 25 stav 1);\n3) ne izradi spomen-objekat u skladu sa odobrenim arhitektonskim i umjetničkim rješenjem (član 26);\n4) ne održava spomen-obilježje koje je podigao (član 31 stav 1).\nZa prekršaj iz stava 1 ovog člana kazniće se odgovorno lice u državnom organu, organu opštine, mjesnoj zajednici i pravnom licu novčanom kaznom od dvostrukog do desetostrukog iznosa najniže cijene rada u Crnoj Gori.\nZa prekršaj iz stava 1 tačka 1 ovog člana kazniće se fizičko lice novčanom kaznom od desetostrukog do dvadesetostrukog iznosa najniže cijene rada u Crnoj Gori.\nNovčanom kaznom u iznosu od desetostrukog do dvadesetostrukog iznosa najniže cijene rada u Crnoj Gori kazniće se za prekršaj fizičko lice, ako bez dozvole organa lokalne uprave pokuša da prenese ili prenese posmrtne ostatke iz spomen- groblja u porodičnu grobnicu (član 36 stav 2).\nNovčanom kaznom u iznosu od pedesetostrukog do dvjestostrukog iznosa najniže cijene rada u Crnoj Gori kazniće se za prekršaj organ lokalne uprave, ako:\n1) ne spriječi bespravno podizanje spomen-obilježja (član 27);\n2) ne vodi registar spomen-obilježja (član 28 stav 1);\n3) ne ukloni spomen-obilježje skidanjem spomen-objekta koji je umjetničko djelo (član 39 stav 3);\n4) ne obavijesti lica, odnosno subjekte o uklanjanju spomen-obilježja ili ih ne pozove da preuzmu umjetničko djelo sa uklonjenog spomen-obilježja (član 41);\n5) ne izvrši popis i ne ustanovi evidenciju objekata bespravno podignutih kao spomen-obilježja (član 51 stav 1);\n6) ne ukloni u propisanom roku bespravno podignute objekte koji nijesu dobili status spomen-obilježja (član 53).\nZa prekršaj iz stava 1 ovoj člana kazniće se odgovorno lice u organu lokalne uprave, novčanom kaznom u iznosu od dvostrukog do desetostrukog iznosa najniže cijene rada u Crnoj Gori.\nNovčanom kaznom u iznosu od petostrukog do desetostrukog iznosa najniže cijene rada u Crnoj Gori kazniće se za prekršaj predsjednik opštine, ako:\n1) ne obezbijedi zaštitu spomen-obilježja na teritoriji opštine (član 29 stav 2);\n2) ne uvrsti objekte iz člana 50 ovog zakona u predlog Programa (član 52 stav 2).\nVI. PREUAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE\nObjekti podignuti kao spomen-obilježja poslije 15. novembra 1971. godine, bez odobrenja nadležnog organa, smatraju se bespravno podignutim.\nZa objekat za koji se ne može utvrditi da je podignut prije datuma iz stava 1 ovog člana smatra se da je podignut poslije tog datuma.\nOrgan lokalne uprave nadležan za poslove kulture dužan je da, u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu ovog zakona, izvrši popis i ustanovi evidenciju objekata koji su bespravno podignuti kao spomen-obilježja.\nSadržaj evidencije iz stava1 ovog člana propisuje nadležni organ.\nObjektima iz člana 50 stav 1 ovog zakona može se dati status spomen- obilježja po postupku propisanim ovim zakonom za podizanje spomen-obilježja, u roku od dvije godine od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nPredsjednik opštine dužan je da sve objekte iz člana 50 ovog zakona uvrsti u predlog Programa.\nObjekti iz člana 50 stav 1 ovog zakona koji ne dobiju status spomen-obilježja u roku iz člana 52 stav 1 ovog zakona ukloniće se u roku od četiri godine od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nPodzakonski akti u skladu sa ovim zakonom donijeće se u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nZapočeti postupci izdavanja odobrenja za podizanje spomen-obilježja, u kojim do dana stupanja na snagu ovog zakona nije donijeta odluka, okončaće se po zakonu koji je važio u momentu podnošenja zahtjeva.\nOrgani lokalne uprave nadležni za poslove kulture preuzeće evidenciju i dokumentaciju o spomenicima i spomen-obilježjima i o grobljima i grobovima jugoslovenskih boraca u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona i koristiti je za upis u registar spomen-obilježja.\nStupanjem na snagu ovog zakona prestaju da važe Zakon o spomenicima i spomen-obilježjima, istorijskim događajima i ličnostima (»Službeni list SRCG«, br.\n26/71 i 6/88) i Zakon o grobljima, grobovima i drugim spomen-obilježjima jugoslovenskih boraca (»Službeni list SRCG«, br. 8/64, 27/76 i 14/78).\nOvaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u »Službenom listu Crne Gore«.\nSU-SK Broj 01-376/12\nPodgorica, 19. juna 2008. godine\nPREDS EDNIK Ranko Krivokapić


pink.rs | Ovo je sve što vam treba da biste se oslobodile celulita!\nTrik je jednostavan.\nAko vam kažemo da će suvo četkanje vaše kože grubom četkom da vam pomogne da se oslobodite celulita, poboljša prokrvljenost i da sjaj vašoj koži - da li biste se usudili da probate ovaj tretman?\nSuvo četkanje je zapravo veoma rasprostranjeno i omiljeno među ženama, pa ga praktikuje čak i Gvinet Paltrov koja se kune u njegovo blagotvorno dejstvo. Ali, četkanje grubom četkom nam se čini i te kako čudno.\nZapravo, radi se upravo o suvom četkanju tako što se upotrebljavaju četke sa oštrim dlakama koje pomažu da se uradi suvi piling kože. Tretman treba da pomogne u poboljšanju limfne drenaže i cirkulacije. Četke dolaze u različitim oblicima i veličinama, a dlake trebaju da budu podnošljivo grube kako biste mogli da prelazite njima preko lica i tela. Ponekad imaju i dugačku dršku kako biste mogli da dohvatite sva nezgodna mesta.\nNajveća korist jeste piling, jer suvo četkanje čini da koža izgleda bolje tako što se otklanjaju mrtve ćelije kože. Neke žene se kunu da je ovo idealan tretman protiv celulita. Suvo četkanje pospešuje cirkulaciju i limfnu drenažu, pa time smanjuje upale i ojačava vezivno tkivo čime smanjuje vidljivost celulita.\nTreba napomenuti da je suvo četkanje verovatno najmanje efektivan metod borbe protiv celulita i mali broj dermatologa ga preporučuje. Trebate da izbegavate suvo četkanje ukoliko imate suvu kožu, osetljivu ili kožu sklonu ekcemima i upalama. Ukoliko želite da vidite neke rezultate morate da se četkate baš svakog dana, bez izuzetka. Efekti suvog četkanja su kratkotrajni i jednom kada stanete celulit se vraća.\nPomoću FLAŠE OD KEČAPA može da se OČISTI TASTATURA?!


HFD-lista Info Page\nDa biste vidjeli kolekciju prijašnjih poruka koje su stigle na listu, posjetite HFD-lista Arhivu. (Trenutna arhiva je dostupna samo članovima liste.)\nDa biste poslali poruku svim članovima liste, pošaljite e-mail na hfd-lista@ffzg.hr.\nPretplaćujem se na HFD-lista\nPretplatite se na HFD-lista ispunjavanjem sljedeće forme. Bit će vam poslan e-mail u kojem se zahtjeva potvrda da bi se ostale spriječilo da vas pretplate. Ovo je privatna lista, što znači da lista članova nije dostupna onima koji nisu članovi.\nDa biste se odjavili sa HFD-lista, dobili podsjetnik lozinke, ili promjenili vaše pretplatničke postavke unesite vašu pretplatničku e-mail adresu:\nHFD-lista listu vrti askelin at ffzg.hr, hfdzagreb at gmail.com\nHFD-lista administrativno sučelje (zahtijeva autorizaciju)


Dan online - Regioni: Klima i mediji - 2019-08-25\nRegioni PREDAVANJE U REGIONALNOM BIZNIS CENTRU U BERANAMA Klima i mediji\nBERANE U okviru projekta „Klimatske promjene – izazov budućnosti“, u Regionalnom biznis centru u Beranama, održan je trening pod nazivom „Klimatske promjene i uloga medija“. Mr. Rita Barjaktarović, članica radne grupe za Pregovaračko poglavlje 27, istakla je da trening ima za cilj da animira predstavnike medija iz regiona, kako bi se više fokusirali na teme klimatskih promjena, te da one budu na njihovom svakodnevnom repertoaru.\n- Cilj ovoga projekta da se animira i informiše cjelokupna javnost, prvenstveno sjeveroistok Crne Gore, o značaju klimatskih promjena, njihovim posledicama i načinima kako živjeti sa njima - navela je Barjaktarevićeva.\nNa temu „Uloga medija u izvještavanju o klimatskim promjenama“, govorio je doc. dr Mirko Jakovljević.\n-Ovakvi skupovi su prilika da se od relevantih sagovornika čuje šta je to bitno i kako da doprinesu sopstvenom razvoju ekološke svijesti- rekao je Jakovljević.\nPremijerno je prikazan film „Klimatske promjene”, dok su se učesnici saglasili da mediji treba da djeluju preventivno i edukativno, a ne samo da reaguju kad se dogode ekstremne situacije.


Đerdap | Turistička agencija Supernova Travel\nPočetna › Nacionalni parkovi › Đerdap\tĐerdap U severoistočnom delu Srbije, na samoj granici sa Rumunijom, nalazi se Nacionalni park Đerdap. Park se prostire na površini od 63.680 ha.\nOsnovni prirodni fenomen ovog područja je grandiozna Đerdapska klisura najduža i najveća klisura probojnica u Evropi. Posebne celine predstavljaju 4 klisure i tri kotline koje ih razdvajaju. To su Golubačka klisura, Gospođin vir, Kazanska i Sipska klisura.\nFlora Đerdapa se odlikuje ne samo raznovrsnošću i bogatstvom, nego i izrazitim reliktnim karakterom. Na prostoru parka opstaje preko 1100 biljnih vrsta. Od elemenata drevne flore tu su mečja leska, koprivić, orah, jorgovan, srebrna lipa, maklen, medunac, a posebnu vrednost predstavljaju šumske i žbunaste zajednice.\nVrlo povoljni uslovi za život bili su razlog stalnog prisustva čoveka o čemu svedoče mnogi arheološki nalazi i kulturno-istorjski spomenici, kao što su naselje Lepenski vir, arheološki loka-liteti poput Dijane, Golubački grad, ostaci Trajanovog puta, Trajanove table, rimskog limesa, raznovrsni kasteli, do očuvanih primera narodne srpske arhitekture.\nOsnovna odlika parka je velika šumovitost (preko 64%) i izrazito bogatstvo i raznovrsnost flore, faune geomorfoloških oblika i bogatstvo kulturno-istorijskih spomenika od najstarijih epoha do danas. Oko 9% odnosno 5.500 ha površine Nacionalnog parka Đerdap čini deo Dunava koji pripada Srbiji. To Nacionalni park Đerdap čini i rečnim nacionalnim parkom.


::: ekapija - ATE banka izabrala konsutante za prodaju akcija AIK banke :::\nATE banka izabrala konsutante za prodaju akcija AIK banke Subota, 18. 02. 2012.|16:14 | Izvor: Sinteza Invest Group en de Kako je saopštila putem Atinske berze, grčka ATE banka koja posluje pod kontrolom države održala je 16. februara sednicu upravnog odbora na kojoj su donete odluke po pitanju prodaje udela u pojedinim kompanijama kojima ova banka raspolaže.\nIzmeđu ostalog, upravni odbor ATE-a odlučio je da se nastavi sa međunarodnim tenderskim postupkom prodaje udela u niškoj AIK banci i u skladu sa tim su angažovani konsultanti za prodaju: Investment Bank of Greece i European Privatization and Investment Corporation (EPIC). Kako je objavljeno tokom protekle godine, ATE banka namerava da do kraja 2012. proda većinsko vlasništvo u rumunskoj ATE banci kao i manjinske pakete akcija u AIK banci. ATE u AIK-u poseduje 20,3% običnih akcija koje je stekla krajem 2006. godine na nivoima od oko 5.200 dinara po akciji, kao i 24,9% prioritetnih akcija ove niške banke. Akcije AIK banke su proteklu sedmicu okončale na Beogradskoj berzi na 1.811 dinara, a na ovom nivou ATE-ov paket običnih akcija vredi oko 30 mil EUR.\n"MK grupa" i na novom tenderu želi "Hellenic Sugar"\nKo će prvi do AIK banke, Kostić ili Piraeus?\nU AIK banci iz medija čuli za novog najvećeg akcionara - Piraeus još nije podneo zahtev za preuzimanje udela


JOKIĆ SE PITA U “HRAMU KOŠARKE” Srpski centar dirigovao igrom u rasturanju Njujorka! – Nacionalist\nJOKIĆ SE PITA U “HRAMU KOŠARKE” Srpski centar dirigovao igrom u rasturanju Njujorka!\nby nacionalist February 10, 2022, 8:56 am 1.6k Views\nSrpski centar je na terenu proveo samo 30 minuta, a za to vreme je ubacio 21 poen (šut iz igre 8-14, od toga 0-3 za tri poena, i 5-7 sa linije slobodnih bacanja), uz 11 skokova i 7 asistencija.\nBons Hajlend je za Denver ubacio 22 poena, Džamajkl Grin i Vil Barton po 20, a Eron Gordon 19, što znači da odbrana Njujorka prosto nije znala šta radi na ovoj utakmici (kao i uglavnom u ovoj sezoni i u poslednjih 25 godina). U timu Niksa najbolji su bili Džulijus Rendl sa 28, Evan Furnije sa 21 i Ar Džej Beret sa 19 poena.\nJOKIĆ PATOSIRAO AMERIKANCA, pa Moris 3 meseca ne može da se oporavi od Srbina (VIDEO/FOTO)\nJOKIĆ BESAN – NISMO BILI DOBRI! Srbin nezadovoljan nakon poraza!\nDenver je već do poluvremena došao do plus 23 poena (neverovatnih 83:60), i Nikola Jokić se ponadao da će u drugom delu igre moći uglavnom da sedi na klupi, ali hronično nestabilna klupa Nagetsa dopustila je Niksima da dođu na “samo” 13 razlike u poslednjoj četvrtini, pa je Nikola morao nazad u igru. Čim je ušao, pogodio je šut iz okreta, zatim još dva slobodna bacanja i asistenciju do Bartona, i vođstvo je za čas naraslo do +19, pa je Jokić mogao ponovo na klupu na minut i 44 sekunde pre kraja.\nInače, ovih dana se očekuje konačna odluka o potpisivanju Demarkusa Kazinsa, koji je odigrao veoma zanimljivih 5 utakmica za Nagetse, i podsetio zašto je nekad bio jedan od najboljih igrača u ligi. Jeste da su mu fizikalije uglavnom otišle, i da je još uvek sklon incidentima, ali kao zamena za Jokića postizao je prosečno 6 poena, uz 7 skokova, a još važnije je da su Nagetsi dobili svih 5 utakmica u kojima je igrao.


Održano takmičenje „Mehaničar Godine“ u TRIO Servisu\nKompanija Euro 07 DOO, u saradnji sa korporacijom Federal Mogul, organizovala je takmičenje za najboljeg mehaničara ” Mehaničar godine” na području gradova Novi Sad i Beograd. Ova kompanija bavi se uvozom i distribucijom auto delova za preko 200 svetskih proizvođača i jedna je od najvećih uvoznika auto delova u Srbiji.\nEuro 07 odabrala je TRIO Servis Novi Sad, u konkurenciji više od 100 servisa u Novom Sadu, kao mesto gde će održati takmičenje mehaničara MEHANIČAR GODINE 2012.\nU polufinalnom takmičenju u našem servisu učesnici su se takmičili u brzoj izmeni delova na vozilu marke Fiat Punto. Cilj takmičenja je bio da se u što kraćem roku na vozilu izmene delovi kočionog sistema marke Ferodo (kočione pločice, kočioni disk) i delova trapa marke MOOG (viljuška). Takmičari su za propuste u radu, koji se ogledaju u ispuštenom alatu, delovima ili nepravilnoj montaži, dobijali kaznene sekunde.\nSudijska komisija je upisivala ostvarena vremena i kaznene sekunde u protokol takmičenja i na kraju objavila zvanične rezultate i proglasila pobednike.


Sećanje na genocid u Srebrenici na Dan antifašizma | Autonomija\nSećanje na genocid u Srebrenici na Dan antifašizma\nOvo je poziv građankama i građanima da iskažu svoje saosećanje i solidarnost sa žrtvama genocida u Srebrenici\nPređen prag ćutanja o zločinu\nAktivistkinje i aktivisti organizacije „Žene u crnom“ položili su cveće na spomenik žrtvama ubijenim 1941. godine na Terazijama u Beogradu, i u Srebreničkoj ulici održali akciju u spomen žrtvama genocida u Srebrenici 1995. godine, čime su obeležili Međunarodni dan borbe protiv fašizma\nPredstavnici ŽuC i umetnici novosadske Art klinike izveli su u Srebreničkoj ulici u 13 časova akciju “Prelazimo prag”, u okviru koje su odali poštu žrtvama srebreničkog genocida koji je jula 1995. izvršila Vojska Republike Srpske uz pomoć zvaničnog Beograda. Prisutni su prelazili drveni prag, rad Art klinike, na kome je istaknut broj 8372 ubijena Bošnjaka.\nKoordinatorka “Žena u crnom” Staša Zajović rekla je za e-novine da je ova akcija prvenstveno etičkog karaktera.\n“Ovo je poziv građankama i građanima da iskažu svoje saosećanje i solidarnost sa žrtvama genocida u Srebrenici. Dan brobe protiv fašizma nije slučajno izabran, pošto smatramo da je fašizam živ u ovoj zemlji i da je jedna od od njegovih manifestacija poricanje genocida u Srebrenici”, kazala je ona.\nZajovićeva dodaje da u Srbiji ne postoji politička volja da se napravi raskid sa zločinima počinjenim u ratovima iz devedesetih godina\n“Institucijama nemamo šta da poručimo, jer od njih ništa ne očekujemo. Oni nemaju nikakav moralni kapacitet da se izjašnjavaju o ovim stvarima, to su pokazali mnogo puta. To rade samo onda kada imaju neke trgovačke interese”, ističe Zajovićeva.\n“Ovakvim akcijama ne želimo samo da proizvedemo eksplicitnu reakciju na ono što se ranije dešavalo, već pokušavamo da kreiramo drugačiju javnost – javnost odgovornosti, solidarnosti, saosećanja, brige o drugima”, rekla je Staša Zajović.\nNakon performansa prag je vraćen u Muzej istorije Jugoslavije gde je izložen u okviru 52. Oktobarskog salona koji ove godine nosi naziv “Vreme je da se upoznamo”. Kako nam je rekao Nikola Džafo iz Art klinike, prag za sada neće ostati u Srebreničkoj ulici zbog komplikovane birokratske procedure.\n“Žene u crnom” i Art klinika prethodno su u sredu položili cvece na spomenik žrtvama fašizma na Terazijama, a čitav događaj obezbeđivale su jedinice MUP Srbije.\nDušan Komarčević (e-novine)


Autor Tema: Kako proizvesti struju za svoje domaćinstvo (Pročitano 2467 puta)\n« Odgovor #15 poslato: Mart 27, 2013, 03:04:39 posle podne »\nNemci rade sa solarnim panelima koji proizvode struju. Oni žele da budu nezavisni od gasa iz rusije ili nafte. Njima država plaća svaki kilovat struje koji proizvedu po većoj ceni a oni opet kupuju struju za svoje potrebe po manjoj ceni od države\nProblem kod solarnih panela je što u oblačnim danima ne možeš da proizvedeš dovoljno energije za svoje potrebe i zato je ovaj dogovor sa državom dobar (ova opcija zakonski postoji i kod nas samo neznam koji su pariteti cena).\nKod mene u selu postojalo je nekad 9 vodenica na reci, trenutno radi samo jedna koja je delom u mom vlasništvu. Mene interesuje kako ja mogu da preračunam količinu vode i kilovate koje bi mogla ta vodenica da proizvede.\nVodenica je na vadi, odnosno postoji brana kojom se voda iz reke skreće u kanal - vadu i dovodi do ustava koje su betonske širine 3m visine 80cm i dužine oko 5m. Od ustave idu 3 ,,bukve,, betonirane cevi koje dovode vodu ispod vodenice na vitla koja okreću kamenove. Visinska razlika između vode u ustavi i vitla je 5m možda i više a dijametar cijunga-otvora koji ispušta vodu na vitla je oko 20cm ali se kada je slab dotok vode smanjuje na 10cm.\nZimi vode ima za sve tri bukve a leti u u jesen jedva za jednu.\nIma li neko ideju kako da izračunam koliko bi tu struje moglo da se proizvede?\n« Odgovor #16 poslato: Mart 28, 2013, 07:50:44 pre podne »\nNemanja, to nije tesko izracunati, treba ti protok vode, litara u sekundi X visina. Mozes sam da izracunas...\n« Odgovor #17 poslato: Mart 28, 2013, 08:34:51 pre podne »\nPa taj protok vode mene i kolje, nemam pojma kako da ga izračunam\n« Odgovor #18 poslato: Mart 28, 2013, 08:55:55 pre podne »\nZapremina X brzina je protok. Ima nekoliko nacina improvizacija da se vidi okvirni protok... 1) Da vodu koja ide u jaz sprovedes u bure plasticno, mereci vreme a onda izmeris kolicinu vode. 2) Da izmeris presek dovoda vode, dok prilazi prema jazu. Baciti komade stiropora i videti kojom se brzinim krecu. Presek X brzina jeste protok.\n« Odgovor #19 poslato: Mart 28, 2013, 02:33:25 posle podne »\npo mojoj nekoj proceni brzina vode je 12 sekundi za 1m toka ili 0,083m/s onda presek vode je orijentaciono 0,3 visina x 1,5 širina kanala što mu dođe 0,45m2\nPo pređašnoj šemi to daje 0,04m3/s protok vode e sad visina pada je 5m ugao 45stepeni, moguće da je oko 6-7metara dužina bukve.\ngde je p - snaga u kilovatima, q protok vode u m3/sec, h - visina pada vode a f - efikasnost -dodje mu oko 0.8 za neku jednostavnu varijantu,,\nili P=0,04m3/s x 5m x 0,8 = 0,14kw ali protok je na mirnom delu toka, nije taj protok na kraju bukve kao ni taj presek. Verovatno bi nekom jednačinom trebalo izračunati koliko vode izlazi na 68cm2 površine cevi na dnu bukve.\nNego ako bi bila prva jednačina,koliko bi to kilovata bilo na dan i koliko beše plaća Elektrodistribucija po kilovatu koji kupuje od proizvođača?\n« Odgovor #20 poslato: Mart 28, 2013, 04:04:39 posle podne »\nEmisija „Zeleni sat“, RTV Vojvodina\nSlobodna energija za domaćinstvo- u praksi!\nNezavisnost od sistema- 90%, neko je uspeo u tome.\nOd 9. minuta počinje deo emisije o solarnoj energiji za domaćinstvo, nisu spomenuti svi tehnički detalji, ali može da nam posluži kao inspiracija to što je bar jedan čovek uspeo da obezbedi slobodnu i čistu energiju za svoj dom uz godišnji račun EPS-u koji ukupno iznosi 6.000-7.000 din.\nЗелени сат - 20.01.2013. (datum emitovanja emisije)\n« Odgovor #21 poslato: Mart 28, 2013, 07:22:21 posle podne »\nTrenutna cena za solarne panele je oko 1 E po W pa covek moze da racuna. Npr 300W paneli neka rade 7 sati je 2.1 kW ili 2100W. Sad svako moze da racuna - tv npr 100W na sat frizider 500W na sat sijalice obicne 60W na sat pa svako moze da vidi sta moze da pokrene. Treba vam i dobar akumulator i pretvarac sa 12 na 220 V - treba racunati da vam za frizider treba pretvarac od 1KW da bi dao struje za sam start kompresora...\nTo sa drzavom je mozda u Srbiji uradilo 2-3 coveka i na to ne bi racunao - samo za svoje potrebe.\nJa i dalje trvrdim da svako ko ima izvordrveta i to u ne velikim kolicinama moze da napravi agregat na disu-gas i da ga bas briga - agregat od 2 KW i 5 sati rada dosta za sve potrebe domacinstva + alat kad se nesto radi. Normalno ne bojleri i peci na struju...\n« Odgovor #22 poslato: April 02, 2013, 09:52:07 pre podne »\nvodič za izgradnju minihidroelektrane\n« Odgovor #23 poslato: Maj 31, 2013, 08:34:16 posle podne »\nNASSIM HARAMEIN- čovek koji može mnogo da nam pomogne u tome da postanemo "sam svoj majstor". Ovo je samo kratko upoznavanje sa Nassimovim (idealističkim) pristupom nauci (nadam se da će inspirisati još nekoga ) , a njegovi konkretni predlozi i rezultati su, zaista, ohrabrujući!\nP.S. Izvinjavam se za potencijalne greške u prevodu (dok se ne pojavi neko stručan, ovo je moj kratak "izlet" u svet fizike- jer, zahvaljujući ovom čoveku čini mi se da je slobodan i "samoodrživ" čovek vrlo izvesna i bliska budućnost, pa sam poželela da malo "uperim reflektore" na njega.)\nPOVEZANE SILE UNIVERZUMA\nOvaj naučnik posmatra univerzum potpuno drugim očima. Došao je do neverovatnog otkrića. Videvši jabuku koja pada, Njutn je otkrio gravitaciju. Ovaj čovek proučava njeno obrtanje (rotaciju atomskog jezgra).\nShvatanje da se sve u univerzumu okreće moglo bi biti ono ključno što bi nam otvorilo oči kako bismo videli da je u univerzumu sve povezano- od kosmološkog do kvantnog nivoa.\nOTKRIĆE KVANTNE GRAVITACIJE\nOn neprestano uranja u sile rotacije čestica i talasa… i- koristi ovo iskustvo kako bi nadogradio verovanje Ajnštajna da geometrija nudi rešenje kad je reč o jednačini za ujedinjenu teoriju polja u univerzumu.\nNakon više decenija proučavanja i naučnog istraživanja, konačno je tu – JEDNAČINA za prodor u svetu nauke, kojom se pomoću onog najmanjeg dela univerzuma može tačno (iz)meriti ono što je najveće. I ona pokazuje kako sile univerzuma… deluju na naš svet!\nMi osećamo vezu sa životom veoma duboko i pitamo se kako se ona uspostavlja.\nRotirajuća plank čestica je nešto najmanje (plankove jedinice su najmanje čestice u univerzumu). Gravitacija i rotacija, zajedno, otključavaju tajnu kad je u pitanju promena energije na kvantnom nivou, što pokazuje kako univerzum stvara masu.\nNakon dubokog proučavanja prirode radi pronalaženja ideja koje bi ga vodile u fizičkim proračunima, priroda mu konačno otkriva neverovatnu tajnu. Uronivši u velike dubine da bi razumeo holografsku i fraktalnu prirodu univerzuma i odnose koji vladaju između svega što postoji, Nassim Haramein bio je u stanju da iznese veoma hrabro predviđanje o najvažnijoj čestici univerzuma- protonu.\nZa čovečanstvo to je značajan korak napred u otkrivanju novih ideja koje mogu da spoje kvantno i kosmološko u ujedinjenoj teoriji SVEGA (što postoji).\n„POVEZANOST UNIVERZUMA“- premošćuje veliki jaz.\nNijedan postojeći model nije tačno predvideo naelektrisanje radijusa protona- DO SAD!\n« Poslednja izmena: Maj 31, 2013, 08:43:41 posle podne od strane sanja pupin »\n« Odgovor #24 poslato: Jun 02, 2013, 06:38:09 posle podne »\nНиси нимало погрешила.\n« Odgovor #25 poslato: Jun 02, 2013, 07:18:39 posle podne »\nHvala Vam na (pojmovno-fizičkoj) korekturi!\nPetljam se i gde treba i gde ne treba, sve u nadi da će naići neko ko se stvarno razume u fiziku (ali sa širokim vidicima i otvorenog srca), jer ovog puta, stvarno, nemamo taj "luksuz" da nam promakne još jedan "Tesla"!\n« Odgovor #26 poslato: Jun 14, 2013, 10:48:00 posle podne »\nPostoji prica da prilikom proizvodnje komposta u kolicini od 10m3 dolazi do razvijanja konstantne temperature i do 75C u trajanju celog zimskog perioda ( 6 meseci). Navodno je to pogonsko gorivo za sistem centralnog grejanja. Razmisljam ako je to izvodljivo onda ne postoji prostija i ekonomicnija alternativa najvecem trosku - grejanju.\n« Odgovor #27 poslato: Jun 15, 2013, 10:58:49 pre podne »\nCitat: Jован Недељковић Jun 14, 2013, 10:48:00 posle podne\nJeste, evo i video koji govori o tome:\n« Odgovor #28 poslato: Jun 17, 2013, 01:51:18 posle podne »\nHvala Mladene na pravom prilogu. Malo smo iskocili iz teme mada struja ili toplota nije velika razlika, poenta je da se covek greje i vozi kola na zbunje. A kompost mu je nus produkt.\nSad samo da se krene u akciju.\n« Odgovor #29 poslato: Januar 13, 2014, 07:44:16 posle podne »\n« Poslednja izmena: Januar 13, 2014, 07:46:14 posle podne od strane Jован Недељковић »


DAN KAD JE TITO VRISNUO: Dogodilo se to 1976. godine, tokom zvanične posjete Švedskoj… VIDEO | Cik Novosti\nDAN KAD JE TITO VRISNUO: Dogodilo se to 1976. godine, tokom zvanične posjete Švedskoj… VIDEO\nTokom zvanične posjete Švedskoj 1976. godine, desio se jedan nesvakidašnji incident, koji je ostao zabilježen okom kamere.\nDok je Josip Broz Tito izlazio iz automobila, njegov ađutant je izašao sa suvozačevog sjedišta i zalupio vrata. Tom prilikom je Titu prikliještio prste ruku, na šta je ovaj viknuo, a ađutant je brzo otvorio vrata i oslobodio prste maršala.\nTito je ađutanta nekoliko sekundi prekorno gledao, a zatim mirno nastavio ka domaćinima, premijeru Švedske Olafu Palmeu i njegovoj supruzi. Na snimku se vidi kako se oni smiju, dok ađutant nijemo i zbunjeno posmatra scenu.\nInače, Titova posjeta Švedskoj 1976. je bila od izuzetne važnosti, poslije terorističkih napada na jugoslavensku ambasadu i ekspanzije rada ustaške emigracije.\nBroz i Palme razgovarali su o Helsinškim aktima, Titovoj posjeti Latinskoj Americi, situaciji u Angoli, dešavanjima na Bliskom istoku i u Pokretu nesvrstanih.\nGovoreći o prijateljstvu koje prožima posjetu, Palme je u jednom trenutku rekao: “Sad sam upravo doznao da reprezentacije Jugoslavije i Švedske igraju u Pragu utakmicu za titulu prvaka Evrope u stolnom tenisu. S obzirom na ovo naše uzajamno razumijevanje, na bliskost i srdačnost koja karakterizira naše odnose, možda bi najbolje bilo da rezultat bude neriješen”.\nJugoslavija je ipak te večeri pobijedila sa 5:2.


Tema: RENAULT Megan I 1.9 dTi 2001. - iskustva sa ovim modelom\n06.03.2008, 20:34 #1\nMolio bih da neko ko ima iskustvo sa ovim modelom nešto kaže ,treba kolegi savet a svi kažu da se kvare,ja ne verujem ali ne znam.\nZahvalan,cenim iskustvo a ne kataloške brojke.\nkoliko sam ja upućen, ne kvare s nešto puno. Pazi sve zavisi koji model zabodeš. Npr, više mojih dugara ih imaju, tj isti motor i svi su ih upili polovne.\nJednom ju zveknuo grejač - a kome se to pa ne dešava, tj kom tipu kola?\nDrugom zveknula letva volana.. pitalj toljagu zašto.... loša sreća\nTrećem dva puta predpumpa za gorivo ali mislim da je on tu najviše sam kriv jer nije smeo da dozvoli da mu stalno gori lampica za rezervu.. jb, povuče talog i aj ćaos..\nInače su francuzi maaalko više osetljviji na gorivo od ostalih brendova ili možda je to što ljudi mnogo voze blizu ili na rezervi i ne treba štedeti i stavljati fuš filter za gorivo već isključivo originalan ma koliko koštao.\nJa vozim ipak italijane i ovo treba uzeti sa rezervom.\n06.03.2008, 22:14 #3\nJa stvarno ne znam ali sam cuo da nema velike razlike u ceni izmedju tog megana I i II tako da bi mu savetovao da uzme megana II, mozda 1.5 ili neki beli van, sad ih ima jako puno u ponudi i stvarno nisu skupi...\n06.03.2008, 22:33 #4\npa da, sve zavisi šta je čovek zamislio.\nVečita dilema, 1.5dci ili 1.9dci u istoj šasiji...\nJa bih pre uvek uzimao 1.9 jer je rasterećeniji u ovom slučaju tj sa više snage nosi istu šasiju i troši normalno tj malo, tok 1.5dci u ovoj šasiji treba dobrano da zategneš da bi išao kako treba a normalno onda malo i srkne pa mu potrošnja skoro dođe na isto.\nRazlika je u registraciji ali nije ni to strašno..~6000 na godinu dana... ali opet mnogo veći konfor. Ali ako je čovek ipak prevazišao sve to i nema tešku nogu kao 99% nas onda je ipak najbolje rešenje 1.5DCI\nizbor je na njemu naravno\nTreba uzeti u obzir i to da na 1.9 ide Bosch-ova pumpa za gorivo koja je mnogo manje osetljiva od one koja ide na 1.5.\nU Meg I nije isao 1.5 dCi.\n07.03.2008, 18:59 #7\nA kakav je 1.9 dti ,jer kolega kaže da može od drugara da ga dobije na ime za 4.500-4.800 evra.to je bez provizije 2001 god.Ovo je cena za dti motor.\n07.03.2008, 19:52 #8\nDTI, ja bar nemam pojma ali što se tiče 1.5 dci i 1.9dci polemike tj issue-a evo još jedne teme na koju sam naišao\n07.03.2008, 20:33 #9\n1.9 dTi je motor sa istim blokom od 1870 ccm, sa dva nivoa snage - 80 i 100 ks. Motor NIJE common-rail, ali ima direktno ubrizgavanje.\n1.9 dCi isti blok, sa common-rail-om, u Meg I dve snage: takodje 80 (uglavnom societe varijante) i 102 ks.\nDiskusija na ovom linku lici na diskusiju grupe gradjana ispred obliznjeg diskonta pica.. Kompresija Normalno da turbo motor ima nizu kompresiju od atmosferskog... "Turbina nastavlja da radi kada se motor ugasi", kako da ne, ne znam samo na sta se rotira. Po meni, gomila poluistina, predrasuda i teskih omasaja, bez ljutnje. Kao da je mala razlika izmedju 1,5 dCi (106 ks) i 1.9 dCi od 100 Nm, citav jedan motor benzinski od 1300 ccm.. Po meni, link beskoristan, ali apsolutno. Nista licno, Majstor BOB, ne odnosi se na tebe..\nHvala ovo mi je sasvim dovoljno!!!\n11.03.2008, 08:29 #11\nUpravu si nema šta ,..... evo tek sam sad pogledao oko čega polemišu na linku, izvinjavam se\n« sta kazete za ovaj pezo 206 | RENAULT motori - 1.5 dCi vs 1.9 dCi - koji odabrati i zasto »\nOd Chubbs u forumu Modeli automobila\nPosl. poruka: 03.01.2014, 13:41\nreno megan 1.6 ,mpi,79kw, 16v 2001.g\nOd mucic2 u forumu Prijemno odeljenje\nPosl. poruka: 18.11.2009, 14:59\nreno megan 1.6 16v 2001\nPosl. poruka: 01.09.2009, 06:44\nima li neko iskustva sa ovim uljem SUNOCO FUTURA\nOd dandy u forumu Lakši tuning\nPosl. poruka: 10.11.2007, 12:00\nPeugeot 307 1.6 16v - Kakva su vasa iskustva sa ovim motorom\nOd dusanns u forumu Opšte diskusije o automobilima\nPosl. poruka: 30.07.2007, 15:38


Aerodrom u Dubaiju i dalje broj jedan za međunarodna putovanja | Novine Toronto\nAerodrom u Dubaiju i dalje broj jedan za međunarodna putovanja\nMeđunarodni aerodrom Dubai saopštio je da je zadržao svoju titulu kao aerodrom sa najvećim brojem putnika u međunarodnom saobraćaju, iako je prošle godine bila zatvorena jedna od njegovih pista za renoviranje i bili su prizemljeni avioni Boing 737 Maks.\nAerodrom, dom dugolinijske aviokompanije Emirejts (Emirates) u vlasništvu vlade Dubaija, je imao 86,4 miliona putnika 2019. godine, šest miliona više nego londonski Hitrou koji je na drugom mestu. To je tri odsto manje nego 2018, kada je bilo 89,1 milion putnika na tom ogromnom aerodromu.\nOvo je šesta godina da je međunarodni aerodrom Dubai na prvom mestu po broju putnika u međunarodnom saobraćaju. Aerodrom sa ukupno najvećim brojem putnika je Aerodrom Hartsfild-Džekson u Atlanti, u SAD.


Džonson: Vrlo brzo ću primiti vakcinu Oksford/AstraZeneke\nTanjug 17. marta 2021. 18:56\nLONDON – Britanski premijer Boris Džonson izjavio je danas da će vrlo brzo primiti vakcinu Oksford/AstraZeneke.\nOn je rekao poslanicima u Donjem domu britanskog parlamenta da je to najbolje što može da kaže kao odgovor na pitanje konzervativnog poslanika Stiva Brina o tome šta je dovelo do dezinformacija i očiglednog napuštanja naučnih dokaza u određenim državama članicama EU vezanim za vakcinu Oksford/AstraZeneke, preneo je briselski portal „Politiko“.\n„Mislim da je možda najbolje što mogu da kažem o programu vakcine Oskford/AstraZeneka to što sam konačno dobio vest da ću primiti svoju vakcinu … vrlo brzo, drago mi je što to otkrivam“, rekao je Džonson.\n„Sigurno ću dobiti Oksford/AstraZeneku“, dodao je on.


Da li će Ukrajina postati nova Kina za EU i ostale zemlje?\nUkrajinske plate su niže nego u Evropskoj uniji, što ukrajinskim proizvođačima daje prednost, ali se oni također moraju pridržavati oštrih potrošačkih smjernica Unije.\nSamo nekoliko dana nakon što je Ukrajina potpisala sporazum o pridruživanju sa Evropskom unijom, ukrajinski biznisi su održali izložbu svojih proizvoda kako bi zemlji, ali i ostatku Evrope, pokazali da je Ukrajina otvorena za poslovanje. Novinarka Glasa Amerike Anita Powell je posjetila trgovački sajam u Kijevu i pripremila sljedeći prilog.\nUkrajinski proizvođači kažu da žele svoje proizvode vidjeti na policama evropskih prodavnica. Ukrajinske plate su niže nego u Evropskoj uniji, što ukrajinskim proizvođačima daje prednost, ali se oni također moraju pridržavati oštrih potrošačkih smjernica unije. Neće svi ukrajinski proizvodi biti jeftini. Na primjer, zvučnici proizvedeni u Ukrajini se prodaju i do $650.\nPostoje nove mogućnosti, nova tržišta, načini da se dostigne razvoj bez korupcije, bez poreskih problema. Uzbuđeni smo, jer želimo da se naši proizvodi vide, kupuju, i da se potrošačima dopadnu, kaže Veronica Sinitsa, iz kompanije Potpotskiy Sound Systems.\nAli neki od ukrajinskih proizvoda koji se nude su obične stvari, kao hrana za mačke, sapun i tamponi. I ovi proizvođači imaju velike nade.\nUkrajina bi danas mogla postati druga Kina za EU i ostatak svijeta, jer ovdje možete proizvesti proizvode visokog kvaliteta uz povoljne cijene, kaže Alexander Vorobey iz kompanije Luxus Detergents.\nMnogi proizvođači u Ukrajini kažu da su razvili i testirali svoje proizvode kako bi oni udovoljili evropskim standardima. Kutija od 16 Malva tampona, nazvanih po nacionalnom cvijetu te zemlje, prodaje se za nešto ispod jednog dolara, što je četvrtina cijene tog proizvoda u poređenju sa cijenom u Evropi.\nNaš proizvod je napravljen od čistog pamuka i kada smo raditi testove poređenja sa drugim proizvodima od istog materijala, bili smo jednakog kvaliteta, kaže Oleksandra Salnykova iz kompanije Malva Tampons.\nA tu je i ukrajinska vodka. Ugostitelj Mikhael Romanov kaže da, ako ne popije sve sam, možda će nešto podijeliti i sa inostranstvom.\nMožda je moguće probiti se u Evropu ili Ameriku, zašto ne.\nPotpisivanje važnog trgovinskog ugovora sa EU je rezultat ukrajinskih pobuna u februaru kojima je zbačen pro-ruski predsjednik zbog njegovog odbijanja prošle godine da potpiše trgovinski sporazum. I dok je to dovelo do nasilja na istoku gdje se pro-ruski separatisti bore protiv ukrajinskih vojnika, vlasnici poslovanja kažu da se nadaju da je najgore prošlo.\nNadamo se da će, zbog svih dešavanja u Ukrajini, Evropljani danas nama biti odaniji i nadamo se da ćemo moći predstaviti proizvode visokog kvaliteta na njihovom tržištu, kaže Oleksandra Salnykova.\nTo bi mogao biti prvi korak Ukrajine ka zlatnoj budućnosti.


Datum kreiranja 15. novembar 2013.\nDatum kreiranja 31. oktobar 2013.\nDatum kreiranja 29. oktobar 2013.\nNova najniža mesečna osnovica za plaćanje doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, iznosi 21.210,00 dinara, a primenjivaće se od 01. novembra 2013. do 31. januara 2014. godine.\nNajnižu mesečnu osnovicu doprinosa, prema članu 37. Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, čini iznos od 35% prosečne mesečne zarade u Republici Srbiji, isplaćene u prethodnom kvartalu za koji su objavljeni podaci RZS Srbije. Iznos najniže mesečne osnovice objavljuje Ministar nadležan za poslove finansija, a primenjuje se od prvog u narednom mesecu po objavljivanju.\nDatum kreiranja 16. oktobar 2013.\nDatum kreiranja 11. oktobar 2013.\nPredsednik Saveza samostalnih sindikata grada Novog Sada i opština u tekstu koji sledi, a koji je poslat sredstvima informisanja, osvrnuo se na najavljene nove mere štednje.\n"Svaki novi set mera za oporavak privrede Srbije najviše pogodi najsiromašnije slojeve stanovništva. Genijalno su se stručnjaci setili da podignu gornji iznos PDV-a sa 18% na 20 %, a onda i donji sa 8% na 10%. Sledeća mera je podizanje gornjeg PDV-a ne znamo na koliko. I tako u nedogled gornji, donji, gornji...\nOpširnije: Nove mere\n« StartPrethodna80818283848586878889SledećaKraj »


Plombe za zube više nisu potrebne! - Uspešna žena\nRevolucionarno otkriće napravio je japanski naučnik Kazaue Jamagaši.\nPomoću njegovog pronalaska – paste za zube – mogu se brzo i bezbolno zatvarati rupe i pukotine na zubima, uklanjati kamenac, a takođe, i obnavljati zubna gleđ bez intervencije stomatolaga, prenosi britanski list The Daily Telegraph.\nPo svom sastavu ova pasta slična je zubnoj gleđi, i može se nanositi direktno na pukotinu u zubu. Materijal je dobijen kao rezultat eksperimenata sa hidroksil apatitom – glavnom komponentom zuba.\nSupstanaca, sadržana u pasti, ispočetka blago rastvara površinu napuknute gleđi. Nakon 3 minuta, kristališe se i veštački materijal i čvrsto ugrađuje u strukturu prirodne gleđi.\nOsim toga, to je još i odlično antibakterijsko sredstvo.\nSprovedeni testovi, japanskim stomatolozima pokazuju da se zub, lečen ovom pastom, ničim ne razlikuje od zdravog. Razlika se ne vidi, čak, ni pod mikroskopom.\nrajka 16. марта 2016.\tU\t10:06 pm\nGde se može kupiti ili poručiti japanska pasta za zube za napuknutu gledj “Charcle“,i koja joj je cena?\nbibi 7. јуна 2016.\tU\t4:51 pm\nima je na ebay ,oko 10 dolara,ali ne deluje bas tako kako sto pise,ako je rasipano treba se popraviti.\ndr stom. Slobodan 8. јуна 2016.\tU\t9:00 am\nZamolio bih redakciju sajata da u buduce ne iznosi medicinske clanke koji nisu provereni. Naime ovaj clanak je upotpunosti ne tacan. Ovakvi clanci dovode u zabludu nase stanovnistvo, koje ionako ima izuzetno lose oralno zdravlje. Molim vas da za sve zdravstvene probleme trazite pomoc lekara, u ovom slucaju stomatologa, a ne kojekakvih ne strucnih lica.\nZelim vam lep osmeh 🙂\nceca 8. јуна 2016.\tU\t3:31 pm\nNe strucno, ne tacno? Zar jedan dr stom. ne bi trebalo da, pored lecenja zuba, poznaje bar osnove pravopisa?\nroby 3. јануара 2022.\tU\t12:36 pm\nsvakakvih sam se gluposti naslusao i nacitao al ovo je vrh bez sumnje, a taj japanac je umro jos 1984 a rodio se 1891 i nema nikakve veze sa ovom pastom za cipele heheheh


LIGA EVROPE: Grizman doneo treći trofej Atletiku iz Madrida (VIDEO) - Evrokupovi, Fudbal, Top News\nRedakcija 16.05.2018., 22:42\nU velikom finalu Lige Evrope Atletiko Madrid je u Lionu sa 3:0 (1:0) savladao Marsej i stigao do svog trećeg trofeja u ovom takmičenju.\nBez suspendovanog Dijega Simeonea, ali sa superraspoloženim Antoanom Grizmanom, Atletiko Madrid je stigao do svog trećeg trofeja u Ligi Evrope. ‘Jorgandžije’ su do pobede stigle iskustvom, ali i zahvaljujući lošoj igri Marseja, koji se razigrao tek u poslednjih deset minuta utakmice. Na kraju velikih 3:0 uz dva pogotka već pomenutog Grizmana.\nPrvi je zapretio francuski tim, ali je šut Žermena završio preko gola. U nastavku je Atletiko kontrolisao utakmicu, pokušavali su Grizman i Dijego Košta, ali je do promene rezultata došlo u 21. minutu. Luis Gustavo je vratio loptu do Madande, ovaj je dodao do Zambe koji je pogrešio, Gabi je uposlio Grizmana, a ovaj u situaciji jedan na jedan nije mogao da pogreši 1:0. Veliki maler je Marsej pogodio u 32. minutu kada se Paje povredio i morao da napusti igru.\nDrugi deo utakmice počeo je golom. Koke je uposlio Grizmana, a Francuz u 49. minutu majstorski prevario Madandu za 2:0. Samo četiri minuta kasnije Atletiko je mogao do trećeg gola, ali je posle centaršuta Grizmana iz kornera Godin bio neprecizan. U 71. minutu nova prilika za Špance, Koke je šutirao, a Madanda odbranio. Marsej se probudio u poslednjih deset minuta, prvo je u 81. minutu Mitroglu pogodio stativu, nedugo zatim je pokušao N’Žije, da bi iz kontranapada Atletiko u 89. minutu postavio konačnih 3:0 preko Gabija.\nAtletiko Madridu je ovo bio treći pehar Lige Evrope, prva dva osvojio je 2010. i 2012 godine. Sada će se na Vandi Metropolitanu pamtiti i 2018. godina.\nMARSEJ-ATLETIKO MADRID 0:3 (0:1)\nStrelci: Grizman 21, 49, Gabi 89\nStadion u Lionu.\nMARSEJ: Madanda – Sar, Rami, Gustavo, Amavi – Zambo, Sanson, Paje (Lopez), Okampos (N’Žije), Tovan – Žermen (Mitroglu).\nATLETIKO MADRID: Oblak – Vrsaljko (Huanfran), Himenez, Godin, Ernandez – Saul, Gabi, Koke, Korea (Parti) – Košta i Grizman (Tores).\nAtletiko MadridLiga EvropeMarsej\nPrethodna vest ATLETIKO SVE BLIŽI TROFEJU: Grizman, pred odlazak u Barselonu, donosi pehar u Madrid (VIDEO)\nSledeća vest UDARNE VESTI DANA: Atletiku Liga Evrope, štoper napušta Zvezdu, Tošić kod Piksija\nUDARNE VESTI DANA: Atletiku Liga Evrope, štoper napušta Zvezdu, Tošić kod Piksija


Vesić: 3 festivala, 3 nedelje, milion posetilaca, 1 Beograd - IndeksOnline.rs\nNaslovna srbija Beograd Vesić: 3 festivala, 3 nedelje, milion posetilaca, 1 Beograd\nBEOGRAD – Zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je večeras da Belgade Music Week festival, koji će biti održan na Ušću od 23. do 25. avgusta, pokazuje da je Beograd, ne samo poslovni, već i kulturni centar Balkana i dodao da veruje da će ta minifestacija postati tradicionalna.\n“Posle Bir festa na kojem je nastupilo više od 120 izvođača i koji je zaista bio uspešan, ovog vikenda ćemo imati 17 velikih zvezda u tri dana i to će zaista biti spektakl. Vikend posle toga nas čeka klasika, a posle toga i Ivan Tasovac sa filharmonijom na otvorenom”, rekao je Vesić novinarima u jednom od lokala na Savskom keju, gde je večeras organoizovano druženje učesnika i prijatelja festivala sa medijima.\n“To je važno i dobro, jer ako želimo da imamo više turista, moramo da kreiramo događaje na koje će oni dolaziti, a ovo su događaji na koje turisti dolaze”, rekao je on i dodao da je Grad Beograd aktivno podržao sve ove manifestacije.\n“Nama osim sportskih događaja trebaju koncerti, i ovakvi i pojedinačni, jer je to razlog zbog kojeg turisti dolaze u Beograd”, rekao je Vesić i istakao da srpska prestonioca živi od turizma i da je prošle godine od turizma zarađeno 800 miliona evra.\n“Nemamo više samo tradicionalne kulturne manifestacije, kao što su Fest, Bemus, Džes festival…već i ovakve kao što je Belgrade Music Week, za koju verujem da će, takođe, polako postati tradicionalna i da će ljudi znati da u Beogradu tokom leta tri i ili čeriri nedelje svakog vikenda imaju sjajne muzičke događaje”, dodao je.\nPrethodni tekstVučić: Ne dolazi u obzir da Albanci dobiju sve, a mi ništa\nSledeći tekstHrvatica osvojila titulu najzgodnije provalnice na svetu


ProCredit Bank tim u akciji očuvanja Hutovog Blata bh. prirodnog dragulja – ProCredit Bank Bosna i Hercegovina\n17. Juna 2022.18. Juna 2022.\nU sklopu eko akcije koju je danas u Prirodnom parku Hutovo blato, jednom od rijetkih zaštićenih dragulja Bosne i Hercegovine, organizovao tim ProCredit Bank, nije se radilo samo o čišćenju staništa već i o podizanje ekološke svijesti sugrađana da je očuvanje prirode imperativ i da zajedno možemo da napravimo mnogo.\nHutovo blato je ptičji rezervat i park prirode na jugu Bosne i Hercegovine, nedaleko od Čapljine, koje čini jednu cjelinu zajedno sa ostatkom delte Neretve u Republici Hrvatskoj. Cijeli prostor delte Neretve koji drenira rijeka Neretva nalazi se na oko 20 hiljada hektara, od kojih je 8 hiljada u Bosni i Hercegovini, a od toga močvara Hutova blata zauzima oko 4 hiljade hektara.\nProCredit Bank nije slučajno izabrala Prirodni park Hutovo blato za prvu eko akciju u ovoj godini. „Smatramo da je važno očuvati ovaj prirodni rezervat koji je stanište za mnogobrojne vrste biljnog i životinjskog svijeta, od kojih su mnoge endemske vrste. U sklopu eko akcije, naš tim je očistio divlje manje deponije nastale nepropisnim odlaganjem otpada unutar Prirodnog parka. Također, izvršili smo poribljavanje rijeke Krupe sa ribom šaran koja je stanovnik ovih voda.“, zaključio je Amir Salkanović, predsjednik Uprave ProCredit Bank i naglasio da se ovom akcijom željelo potaknuti jačanje biodiverziteta rijeke Krupe i generalno cijelog Parka prirode Hutovo blato.\nFokus na društvenu odgovornost simbolizira priznanje da se prosperitet najbolje postiže u inkluzivnom društvu. Sa tom idejom ProCredit Bank BiH je 2012. godine osmislila i implementirala program aktivnosti orijentiranih prema društvenim ciljevima, odnosno zaštiti okoliša. Kreiranje uspješnog poslovanja i izgradnja boljeg okruženja su kompatibilni ciljevi jer su suštinski recept za dugoročan uspjeh. Shvatanjem da je priroda naš dom, ProCredit Bank je posvećena transformaciji i podizanju svijesti o zaštiti okoliša, kako uposlenika i klijenata, tako i šire zajednice.\nProCredit Bank će nastaviti da radi na nizu sličnih eko akcija zajedno sa svojim timom i svi građanima koji su zainteresovani da se pridruže aktivnostima očuvanja životne sredine i prirodnih bogatstava za buduće generacije. Cilj banke je da zajednice osnaži, informiše i podrži u shvatanju da su resursi Bosne i Hercegovine i planete Zemlje naši i da ih moramo zaštiti.


svedočenje | Web-Tribune.com\nHome / Tag Archives: svedočenje\nBIVŠI KANADSKI MINISTAR ODBRANE: Javnost mora da sazna istinu, više vanzemaljskih vrsta su već dugo prisutni na Zemlji! (VIDEO)\n11. januara 2015.\tSPEKTAR 8\nPol Helijer bivši je kanadski ministar koji je na javnoj tribini o ufologiji odlučio da prizna da vojske sarađuju s vanzemaljcima, kojih ima više vrsta i koji su već dugo prisutni na Zemlji On misli da je pravo javnosti da sazna širu stvarnost, za koju smatra da su ljudi potpuno …


Američki Senat, u kome su većina republikanaci, usvojio je večeras rezoluciju o ukidanju vanrednog stanja na granici SAD i Meksika, koje je predsednik SAD Donald Tramp proglasio u februaru.\nPošto je prošlog meseca istu rezoluciju usvojio i Predstavnički dom američkog Kongresa, gde su demokrate u većini, Tramp je najavio da će iskoristiti pravo veta da bi je blokirao.\nAP konstatuje da američki Kongres verovatno neće imati dovoljno glasova da se izbori protiv predsednikovog veta jer, da bi ga nadjačao, potrebno je da u ponovljenom glasanju za ukidanje vanrednog stanja budu dve trećine kongresmena u oba kongresna doma.\nTRAMPOV VETO Predsednik SAD zabranio rezoluciju Senata o vanrednom stanju\nSUPROTSTAVILI SE TRAMPU Demokrate blokiraju vanredno stanje?


Svjetski mediji: Na francuskim izborima desio se „veliki prasak“ | Zvornik Danas\nSvjetski mediji: Na francuskim izborima desio se „veliki prasak“\non: 24. априла 2017 In: naslovna, Svijet, VIJESTI\nUlazak u drugi krug francuskih predsjedničkih izbora centrista Emanuela Makrona i Nacionalnog fronta Marin Le Pen francuski mediji doživljavaju kao “veliki prasak” koji je oduvao dvije tradicionalno najjače stranke.\nSvjetski mediji uprkos predviđanjima da će Makron pobijediti u drugom krugu, ipak smatraju da Le Pen i dalje predstavlja prijetnju.\nPo još uvijek neslužbenim rezultatima, Makron je dobio 23,82 odsto glasova na predsjedničkim izborima u nedjelju, Le Pen 21,58 , na trećem mjestu je kandidat desnog centra konzervativac Fransoa Filon s 19,96 odsto glasova, a slijedi kandidat ljevice Žan-Luk Melenkon s 19,49 odsto.\n“Veliki prasak“, piše ekonomski dnevni list Les Echos koji smatra da je ovim predsjedničkim izborima okrenuta nova stranica francuskog političkog života, onog koji je postojao od početka Pete Republike.\n“Ovaj rezultat predstavlja potres čije će posljedice biti dugotrajne“, piše katolički list La Croix.\nLiberalni Opinion naglašava da su glasači otvorili novu stranicu istorije Pete Republike, eliminišući iz trke sve predstavnike političkih stranaka koji su vladali posljednjih decenija, dok desni Le Figaro žali što desnica prvi puta u svojoj istoriji neće biti predstavljena u drugom krugu predsjedničkih izbora.\nLijevi Liberation ipak upozorava da je FN realizovao najbolji rezultat u svojoj istoriji na predsjedničkim izborima. Osim toga, za MarineLe Pen glasalo je više od petine francuskih glasača.\n“A ako se borba pretvori u konfrontaciju naroda i elita ko može biti siguran u rezultat. U novom uređenju, sve je moguće. Drugim riječima – oprez“, ističe Liberation.\nNaslovnica komunističkog L’Humanitea apeluje: “okupimo se kako bi joj prepriječili put“, pri čemu se misli na Le Pen.\nBritanski Guardian upozorava kako prijetnja ekstremne desnice nije uklonjena dok Financial Times već vidi pobjednika 7. maja.\nDok njemački Bild piše da Macronova pobjeda donosi Evropi olakšanje, konzervativni Frankfurter Allgemeine Zeitung je oprezan.\n“Više od 40 posto Francuza glasalo je za kandidata čiste desnice ili čiste ljevice. Pobjeda Makrona toliko je tijesna da na prošlim i pretprošlim predsjedničkim izborima uopšte ne bi ušao u drugi krug“.\nZa Der Speigel pobjeda Makrona je “odzvanjajuća pljuska za politički establišment. Njegov ulazak u drugi krug pomeo je, barem privremeno, istorijske političke institucije, gauliste-konzervativce i socijaliste“.\nAmerički New York Times govori o usponu dvoje autsajdera s radikalno različitim vizijama za zemlju.\n“Francuska je na nesigurnom putu, u kritičnom trenutku kada bi francuski izbori mogli biti odlučujući i za budućnost Evropske unije“, stav je NYT-a.\nOznake: francuskapredsjednički izbori


Pred nama je mnogo posla, motivisani smo da napravimo dobre rezultate\nSrijeda, 4. avgust 2021. 12:07\nU-17 reprezentativke Bosne i Hercegovine već treći dan borave na pripremama u Trening kampu NS/FS BiH u Zenici.\nSelektor Ilija Lucić o ovom okupljanju kaže:\n„Nažalost, ove godine nismo imali zimski kamp, ali smo sad iskoristili priliku da okupimo reprezentativke što će nam mnogo značiti u pripremi ove ekipe. Ovaj put smo pozvali smo i nekoliko igračica iz dijaspore, da i njih provjerimo i da vidimo ko od njih može biti pojačanje za ovu ekipu. Jedna od njih, Elina Zijnić je obnovila povredu na prvom treningu i na nju nismo mogli računati ovaj put. U toku priprema se povrijedila i Tamara Blagojević, a zbog povrede na kamp nije došla Rajna Tešić. Ostale reprezentativke rade odlično, a dolaskom novih igračica pojačala se i konkurencija u timu.“\nLucić ističe da je ekipa motivisana da napravi uspjeh:\n„Neke igračice su već počele pripreme sa svojim klubovima, dok druge nisu i osjeti se razlika u fizičkoj spremi. Međutim, evidentno je da imamo kvalitet u timu i nastavićemo da spremamo ovu generaciju igračica koja će naredne godine nastupiti na evropskom prvenstvu u našoj zemlji. U ovom mjesecu ćemo odigrati i dvije prijateljske utakmice sa Slovenijom, tako da je dosta posla pred nama, ali svi smo obavezama pristupili sa mnogo motiva i želje da sa ovim timom ostvarimo što bolje rezultate.“\nKapitenka ove selekcije Gloria Slišković je izjavila:\n„Atmosfera u ekipi je super. Tu su i neke nove igračice iz inostranstva, pa se još upoznajemo i radimo u veoma lijepom ambijentu. Pripremamo se za zvanične utakmice koje nam predstoje uoči Evropskog prvenstva na kojem ćemo biti domaćini. Igračice iz vana su pojačale konkurenciju u timu što je dobro. Motivišemo jedna drugu da budemo bolje. Tu su igračice iz Njemačke, Španjolske, Amerike. Komunikacija između nas je odlična i sigurna sam da možemo napraviti mnogo dobrih stvari u dresu sa državnim grbom.“\nSlično razmišlja i reprezentativka Dalal Bratović:\n„Radimo dobro već tri dana i pripremamo se za kvalifikacije i Evropsko prvenstvo koje ćemo igrati u Bosni i Hercegovini sljedeće godine. Sama činjenica da ćemo biti domaćini jednog velikog takmičenja predstavlja veliki iskorak za razvoj ženskog fudbala u našoj zemlji. Nama igračicama mnogo znači što imamo priliku da učestvujemo na takvom događaju, imamo kvalitet i cilj nam je da napredujemo i budemo što spremniji kad dođu zvanične utakmice.“\nIvona Benković sa dosta motiva pristupa obavezama u dresu reprezentacije:\n„Od prvog dana radimo u odličnoj atmosferi. Tu smo jedna za drugu i igračice koje su duže ovdje pomažu nama iz inostranstva da se što bolje uklopimo. Treneri takođe nastoje da nas što bolje uključe u ovu priču i pripremaju nas za kvalifikacije u Portugalu i za Evropsko prvenstvo. Radimo punom parom, ali isto tako slobodno vrijeme iskoristimo da se zabavimo i opustimo. Rad u reprezentaciji je nešto posebno i sigurno da se svi trudimo da se pokažemo u najboljem svjetlu. Ovo su najbolje igračice koje Bosna i Hercegovina ima u ovom uzrastu i u svakom trenutku to moramo opravdati, kako na terenu tako i izvan njega.“\nReprezentativke su do sad na kampu odradile 4 treninga, a sutra će završiti pripreme kontrolnom utakmicom.


RK Š.R. Karlovac –ŽRK Sloga Sv.Nedjelja 22:11 (12:5)\nU sedmom krugu natjecanje u Prvoj Međužupanijskoj rukometnoj ligi za djevojčice B rođene 2008. i 2009.godine u Karlovcu, RK Š.R.Karlovac igrala je sa ŽRK Samoborom i ŽRK Slogom iz Sv.Nedjelje te zasluženo uvjerljivo pobijedili u obje utakmicei ostala ne poražena ekipa u dosadašnjim prvenstvenim utakmicama.\nU prvoj utakmici djevojčice ŽRK Sloge iz Sv. Nedjelje u ovoj utakmici su bile, posebno u prvom poluvremenu, u podređenom polažaju. Utakmica je završila pobjedom karlovčanki 22:11 (12:5). Dobra igra u obrani i motivirane igračice, doprinijeli velikoj pobjedi. Na utakmici se posebno istakla Patricija Rajčić koja je postigla 8 pogodaka, a od ostalih su se istakle: Sara Dolinar (2), Vita Tarabić (5) i Ema Prpić(4). Golmanice su po običaju dale svoj doprinos.\nRK Š.R. Karlovac –ŽRK Samobor 25:17 (16:6)\nU drugoj utakmici više borbe, efikasnije igre, veće borbenosti. Djevojčice iz Karlovca u prvom poluvremenu ponovno su bolje, efikasnije. Utakmica je završila pobjedom karlovčanki 25:17 (16:6). Brza tranzicija, dobra obrana i efiksna igra. Na utakmici se posebno ponovno istakla Patricija Rajčić s 13 postignutih pogodaka. Od ostalih su se istakle: Klaudija Matošević (5) i Vita Tarabić (5).


10-15-2017, 10:22 PM (This post was last modified: 10-15-2017, 10:37 PM by Jevrem.)\n(10-15-2017, 10:07 PM)vojinilic Wrote: Ja uvek stavljam plane-ove, pa se zbog toga nisam susretao sa ovakvim pristupom.\nPokusajte da izbegnete stavljanje ground plane i da sve elemente kacite bilo gde na povrsini. Time stvarate veliku gresku. Vodovima treba usmeriti putanju struje i odrediti koju tacku da posmatra kao referencu. kao primer mogu da navedem proizvod jedne firme gde su na phono preamp stavili ground plane i preamp je uvek imao brum. Dovoljno je bilo zaseci bakar tako da se od elektrolita uzmeri masa do mase stabilizatora a dalje na ostatak elektronike i sve se smirilo.\nCesto ponovim pricu o vaznosti rutiranja vodova pa smo jedno prilikom na 2000A praznjacu koji ima sent od 60mV imali curenje struje od 150mA na izlazu. Problem je bio samo pozicioniranje otpornika na ulazu operacionog koji je sluzio kao pojacavac greske, tako sto je otpornik bio na masi 1cm ispred operacionog i potrosnja D/A konvertera je na tih 1cm pravila pad napona od 4,5 mikro volta. Zato se uvek pazi ko ide iza kog elementa na stampi da bi dobio pravu informaciju o signalu koji se obradjuje\n(10-15-2017, 03:03 PM)Vlajko Wrote:\nNe, nema suštinske razlike.\nAko su jim performanse podjednake (POS i NEG regulatora) biramo koji je cijenovno ugodniji,\nPSRR jim je podjednak (inače klasična shema 317/337 nemaju podjednak PSRR) zbog AC servoa, Load i Line regulacija skoro iste...\nMože se odabrati i samo jedna topologija i takva dva odvojena i sasvim podjednaka regulatora spajati na izlazu u +/-PSU.\nJedino opamp zatreba +/- napajanje da bi ACservo uopšte/pravilno radio, nemože samo jednim napajanjem,\nkako da onda korigira pozitivne amplitude greške šuma ili errorja na izlazu,\nkad imamo inverting error amp i negativnim odzivom popravlja grešku u ref.tački.\nDragane, vezano sa korištenje dva regulatora u seriju ili baš POZ i NEG. Ja sam to već negdje pitao isto pitanje ovdje na forumu i Macola mi je odgovorio. Nisam 100% siguran ali je kao rekao da je bolje koristiti POZ i NEG nego spojiti dva su seriju, ja mislim da je bilo nešto vezano za putanje struja ali nisam u ništa siguran jer sam zaboravio što je točno odgovorio.\n10-16-2017, 08:06 AM (This post was last modified: 10-16-2017, 08:10 AM by Dragan100.)\n(10-15-2017, 11:33 PM)Khadgar2007 Wrote: Dragane, vezano sa korištenje dva regulatora u seriju ili baš POZ i NEG. Ja sam to već negdje pitao isto pitanje ovdje na forumu i Macola mi je odgovorio. Nisam 100% siguran ali je kao rekao da je bolje koristiti POZ i NEG nego spojiti dva su seriju, ja mislim da je bilo nešto vezano za putanje struja ali nisam u ništa siguran jer sam zaboravio što je točno odgovorio.\nNeznam o čemu tačno je bila reč, tako da neku upotrebnu repliku nemogu dat.\nAko imamo regulator poznatih parametra Vout, Zout, PSRR, line i load regulaciju, temp stab.... nazovimo ga onda PSU četveropol.\nMožemo dva takva četveropola sasvim odvojena na kraju spojiti u +/- PSU.\nOba četveropola če na svojim izlazima do max svojih mogučnosti interne regulacije ispoštovati one gornje pomenute parametre.\nNazovimo ga "Pozitivni" četveropol pak ima za internu referencu svoj negativan pol,\nzakačen je taj negativni pol četveropola za externu ref.tačku GND,\nkako če da pliva ta externi GND, tako če plivati i taj POS terminal.\n"Negativni" četveropol pak ima za internu referencu takodjer svoj negativan pol,\nzakačen je positivni pol četveropola za externu ref.tačku GND,\ntakodjer če NEG terminal plivati skupa sa GND.\n10-16-2017, 08:18 AM (This post was last modified: 10-16-2017, 08:23 AM by Bocko.)\nRekao bih, da je Khadar pitao, koja je razlika koristiti dva odvojena, recimo 7815 regulatora i u pozitivnoj i u negativnoj grani napajanja i na kraju ih povezati poput baterija i imati +-15V,\nkorištenje 7815 i 7915 i na kraju ih povezati za +-15V...\nMalko sam update-ovao post.\n(10-16-2017, 08:18 AM)Bocko Wrote: Rekao bih, da je Khadar pitao, koja je razlika koristiti dva odvojena, recimo 7815 regulatora i u pozitivnoj i u negativnoj grani napajanja i na kraju ih povezati poput baterija i imati +-15V,\nrazumeo sam ja Khadarja i zapravo je odgovor isti.\nOsim kad več zateknemo neko napajanje +/-PSU i iz toga želimo manji reg.napon takodjer simetrični +/- ,\nrecimo baš +/-15VDC (kao u tvom primeru),\ntada nemožemo razdvojiti GND referencu i potrebni su nam POS i NEG regulatori.\nAko sam dobro shvatio, treba da budu skroz odvojeni sekundari da bi se koristila 2 POS regulatora i onda spoj gornjeg - i donjeg + da glumi GND? Inače ako imamo zajednički srednji izlaz sa trafoa ovo ne može da radi?\n(10-16-2017, 10:07 AM)euronymous Wrote: Ako sam dobro shvatio, treba da budu skroz odvojeni sekundari da bi se koristila 2 POS regulatora i onda spoj gornjeg - i donjeg + da glumi GND? Inače ako imamo zajednički srednji izlaz sa trafoa ovo ne može da radi?\ntaj srednji zajednički izlaz sekundara kratkospojio bi nam ulaz donjeg POS regulatora (u ulozi NEG regulatora) sa njegovim izlazom,\nnegativna grana napajanja bi nam onda bila izlaz pravo sa bulk elkosa poslije gretza neg grane, znači sasvim neregulirana!\n10-18-2017, 03:25 PM (This post was last modified: 10-18-2017, 03:26 PM by Dragan100.)\n(10-16-2017, 01:36 PM)Dragan100 Wrote:\nMožda nije jasno, pa može slika pomoči:\nOvako bi bilo sa odvojenim sekundarima\nI ovako sa zajedničkim centralnim vodom trafoa (Central Taped CT Trafo)\nKa bih samo da dodam na Draganovu pricu da je arhitektura sa dva odvojena selundara i sa zajednickim izvodom razlicita. Jos jedna stvar. Neko je spomenuo da zeli da koristi ovu konfiguraciju samo za pozitvno ili samo za negativno napajanje. Moguce je pod uslovom da se obezbedi napajanje dvostruko za napajanje operacionog pojacavaca.\n(10-18-2017, 03:36 PM)vojinilic Wrote: Ka bih samo da dodam na Draganovu pricu da je arhitektura sa dva odvojena selundara i sa zajednickim izvodom razlicita. Jos jedna stvar. Neko je spomenuo da zeli da koristi ovu konfiguraciju samo za pozitvno ili samo za negativno napajanje. Moguce je pod uslovom da se obezbedi napajanje dvostruko za napajanje operacionog pojacavaca.\nIsti problem nastaje i u ovom slucaju kada zse koriste nezavisni sekundari a pozitivni regulatori i za plus i za minus:\nProblem nastaje kod napajanja Opampa u negativnoj grani jer je tada njegov + ulaz spojen sa minusom napajanja.\n(10-18-2017, 07:48 PM)Gosha Wrote:\nNisi me dobro shvatio ili ja nisam dobro objasnio. Tvoj graficki prikaz na odlican nacin prikazuje problem sa napajanjem u negativnoj grani. Nisam na to mislio, ali svaka cast na prikazu. Mislio sam da ako neko zeli da radi samo npr. LM317 active servo, mora da ovezbedi pozitivno i negativno napajanje za upotrebljeni operacioni pojacavac. Pod ovim ne podrazumevam igranje sa jednostrukim naponom napajanja operacionog pojacavaca.\n(10-18-2017, 08:05 PM)vojinilic Wrote: Nisi me dobro shvatio ili ja nisam dobro objasnio. Tvoj graficki prikaz na odlican nacin prikazuje problem sa napajanjem u negativnoj grani. Nisam na to mislio, ali svaka cast na prikazu. Mislio sam da ako neko zeli da radi samo npr. LM317 active servo, mora da ovezbedi pozitivno i negativno napajanje za upotrebljeni operacioni pojacavac. Pod ovim ne podrazumevam igranje sa jednostrukim naponom napajanja operacionog pojacavaca.\nVojine, shvatio sam ja tebe odlicno. Znam na sta si mislio samo sam hteo da dodam da je problem i u ovom drugom slucaju,\n(mada to nije nikakav poseban slucaj vec se svodi na ovo sto si ti napisao) kada hocemo da koristimo pozitivne regulatore (LM317) i za pozitivnu i za negativnu granu.\nMedjutim problem je moguce resiti u nekim slucajevima kada potrosnja u negadivnoj grani dozvoljava jednostrano ispravljanje. Tada koristimo klasicnu dublersku tehniku:\nNesporazum u komunikaciji. Inace, sve ovo sto si ilustrovao na izuzetno jasan nacin prikazuje problem i resenje problema. Mislim da je to od izuzetne vaznosti za razumevanje rada napajanja kod mladjih kolega.\n(10-18-2017, 08:27 PM)vojinilic Wrote: Nesporazum u komunikaciji. Inace, sve ovo sto si ilustrovao na izuzetno jasan nacin prikazuje problem i resenje problema. Mislim da je to od izuzetne vaznosti za razumevanje rada napajanja kod mladjih kolega.\nZa matore vukove ovo su trivijalne stvari\n10-19-2017, 07:56 AM (This post was last modified: 10-19-2017, 08:01 AM by Jevrem.)\nIzvinjavam se sto remetim temu ali mi nije jasno kako radi ovaj sklop. Na osnovu cega sklop regulise jednosmerni napon. Vidim samo elemente za korekciju bruma na izlazu ali ne kontam kako napravi jednosmerni izlaz sem preko razdele R6, R4, R8 pri cemu je invertujuci ulaz operacionog vezan za masu. Ili se msatra da ce kond C17 biti los pa ce imati svoje curenje i tako definisati radnu tacku na izlazu\n(10-19-2017, 07:56 AM)Jevrem Wrote: Izvinjavam se sto remetim temu ali mi nije jasno kako radi ovaj sklop. Na osnovu cega sklop regulise jednosmerni napon. Vidim samo elemente za korekciju bruma na izlazu ali ne kontam kako napravi jednosmerni izlaz sem preko razdele R6, R4, R8 pri cemu je invertujuci ulaz operacionog vezan za masu. Ili se msatra da ce kond C17 biti los pa ce imati svoje curenje i tako definisati radnu tacku na izlazu\nOpamp radi kao jedinicni pojacavac za jednosmerni napon dok za naizmenicni, pojacanje mu je 220.\nPosto mu je + ulaz vezan na masu to ce i izlaz biti na istom potencijalu, dakle izlaz opampa glumi masu.\nZa naizmenicni signal radi kao invertujuci pojacavac sa pojacanjem od 220 puta.\nok. sad skontao, nema struje kroz 220k u jednosmernom rezimu. To znaci da od kvaliteta konda c17 zavisi kolik ce jednosmerna tacka biti stabilna\n10-19-2017, 12:21 PM (This post was last modified: 10-19-2017, 12:25 PM by Dragan100.)\n(10-19-2017, 09:12 AM)Jevrem Wrote: ok. sad skontao, nema struje kroz 220k u jednosmernom rezimu. To znaci da od kvaliteta konda c17 zavisi kolik ce jednosmerna tacka biti stabilna\nDa, nešto imaš napisano oko toga i u prvih nekoliko postova, pogledaj TU\nPotrebno je da ima i opamp što manji ulazni offset i njegov temp drift, da bi nam ta greška bila što manja (Line regulation)\nCurrent time: 04-01-2020, 04:54 AM Powered By MyBB, © 2002-2020 MyBB Group.


Jubilarna poštanska marka Beogradskog sajma - MediaSfera\nPovodom izuzetnog jubileja, 80. godišnjice prvog međunarodnog salona automobila – prve samostalne, specijalizovane sajamske manifestacije Beogradskog sajma, održane od 5. do 15. marta 1938. godine, ova kompanija izdala je personalizovanu poštansku marku u ograničenom tiražu.\nKako navode iz Beogradskog sajma, prvi međunarodni sajam automobila bio je jedan od devet zvanično registrovanih salona automobila u tadašnjoj Evropi, samim tim i jedan od centara svetske automobilske industrije. Učestvovalo je 107 izlagača iz Amerike, Nemačke, Francuske, Engleske, Italije, Čehoslovačke, Austrije i Belgije, ali i nekoliko domaćih. Bilo je izloženo 375 vozila, od čega 158 putničkih, 65 teretnih, 10 autobusa, 18 šasija, 105 motocikala i bicikla, deset automobilskih motora, tri traktora i jedan motorni bager. Zbog nedostatka izložbenog prostora, odbijeno je čak 117 izlagača.\nOsamdeset godina kasnije, sajmovi automobila DDOR BG Car Show 06 i motocikala 12. Motopassion, koji se održavaju od 22. do 28. marta, okupiće 306 izlagača auitomobilskih brendova iz dvadesetak zemalja, desetak proizvođača lakih privrednih vozila, kao i 73 izlagača motocikala, ATV i ostalih motornih vozila i bicikala.\nIzdavanje prigodnih poštanskih maraka povodom značajnih datuma i jubileja deo je tradicije Beogradskog sajma.\nTagoviBeogradskog sajma jubilarna marka poštanska sajam automobila


TADIĆ ITALIJANIMA Juventus može da preskoči Atletiko, ne bih žalio novac za De Lihta... - MaxBet Sport\nTADIĆ ITALIJANIMA Juventus može da preskoči Atletiko, ne bih žalio novac za De Lihta…\nJunak velike pobede Ajaksa nad Real Madridom, Dušan Tadić (Foto: Beta/AP)\nI dalje svi pričaju o eliminaciji Real Madrida u osmini finala Lige šampiona. Ni pobeda Mančester junajtedom nad PSŽ nije izazvala toliko pažnje, kao partija srpskog reprezentativca Dušana Tadića i velika pobeda Ajaksa. Zato i ne čudi što su mediji iz celog sveta pokušali da dođu do izjave, intervjua, bar rečenice našeg asa.\nMaxBet nudi kvotu 2,12 na igru “3+” u meču Juventus – Atletiko Madrid.\nU red za priču sa Tadićem stao je i “Tutosport”. Reprezentativac Srbije još jednom se setio najlepše fudbaleske večeri u njegovom životu.\n– Uvek je teško da se zaspi posle utakmice, nevezano za to protiv koga i gde igrate. Te večeri sam pomislio da se Ajaks vraća među najveće klubove na svetu. To pokušavamo i da uradimo, da vratimo klub gde pripada – počeo je priču za “Tutopsort” Dušan Tadić.\nItalijani su “pecnuli” Srbina, pitali da li im je zapečatio vladavinu?\n– Da li jedna era Reala gotova? Ne bih rekao, ovo je bila samo loša sezona i to se dešava svakome. U svakom slučaju, Madriđani su i dalje među najvećim klubovima na svetu. Svakom klubu bi nedostajao Kristijano Ronaldo, oseti se.\nOsim pobede nad Realom, Italijane, razume se, zanima njihov jedini preostali predstavnik u Ligi šampiona. Zato, dva pitanja na temu “Juventus”. Prvo, šta Tadić misli o ineteresovanju “stare dame” za De Lihtom, fudbalerom koga želi pola Evrope?\n– De Liht je neverovatan momak, odličan fudbaler sa sjajnim mentalitetom. Dečak sa glavom čoveka, da sam u bilo koj velikom klubu ne bih žalio novac da ga dovedem. Zadovoljstvo je igrati sa njim.\nDrugo pitanje je bilo, kakve su šanse kluba iz Torina revanšu sa Atletikom?\n– Teško je da se predvidi, ali Juventus ima tim koji može da pobedi svakoga, kada ima “svoje veče”. Može dalje i pored sjajnog rezultata za Atletiko – smatra Tadić, koji odlično zna kako grizu “otpisani”, a Juventus su mnogi već prežalili.\nTagovi:Dušan TadićFK JuventusFudbalTop3\n12.03.2019. at 18:50\nMali, zlatnu loptu da doneses ove sezone u Srbiju\n13.03.2019. at 03:29


Foto vesti | 14761\nEuleks policija ispalila više od 50 suzavaca na Srbe u severnom delu Kosovske Mitrovice da bi sprečila njihov sukob sa Albancima koji su započeli obnovu kuća\nMitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije služio ponoćnu vaskršnju liturgiju u Hramu Svetog Save\nPravni timovi Beograda i Prištine predali Međunarodnom sudu pravde podneske u kojima se iznose stavovi dve strane o legalnosti nezavisnosti Kosova\nŽena moli tajlandske vojnike da ne koriste silu protiv demonstranata koji traže ostavku kabineta i raspisivanje izbora\nPredsednik Bolivije Evo Morales stupio u štrajk glađu kako bi primorao Kongres da usvoji izborni zakon\nDemonstracije opozicije posle pobede Komunističke partije na izborima u Moldaviji\nStari dvor posle bombardovanja Beograda 6. aprila 1941.\nBarak Obama, Silvio Berluskoni i Dmitri Medvedev u Londonu, na samitu Grupe 20 najuticajnijih zemalja: postignut dogovor o merama za spasavanje svetske privrede\nNa promociji fotomonografije "SPOmenar", povodom 18 godina od demonstracija 9. marta 1991. godine\nHašim Tači i Fatmir Sejdiu tokom susreta s potpredsednikom SAD DŽoom Bajdenom\nVlade Divac izabran za predsednika Olimpijskog komiteta Srbije\nSkupština Srbije: Radikal razbio nos naprednjaku\nViše delegata napustilo je konferenciju UN o rasizmu kada je iranski predsednik Mahmud Ahmadinežad izjavio da je "Izrael okupirao palestinsku teritoriju pod izgovorom jevrejskih patnji”\nPredsednik Srbije Boris Tadić na Veliki petak u manastiru Visoki Dečani\nMinistar policije Ivica Dačić izjavio da Uprava za borbu protiv organizovanog kriminala (UBPOK) proverava navode o izgradnji tržnog centra "Ušće"\nGruzijska opozicija traži od predsednika Mihaila Sakašvilija da podnese ostavku i raspiše vanredne izbore\nPosle razgovora sa Moamerom el Gadafijem, Vuk Jeremić izjavio da Libija nema nameru da prizna nezavisnost Kosova\nVlada Srbije najavila milijardu evra vredan plan za ekononomsku stabilnost Srbije\nBarak i Mišel Obama u Pragu\nPoslanik SRS-a Gordana Pop-Lazić za skupštinskom govornicom čestitala rođendan Ratku Mladiću\nNa otvaranju Biznis foruma na Kopaoniku Boris Tadić rekao da Srbija nema budućnost ukoliko se ne raskine sprega kriminala, privrede, pravosuđa i politike\nSudsko veće Haškog tribunala oslobodilo bivšeg predsednika Srbije Milana Milutinovića; Nikola Šainović, Nebojša Pavković i Sreten Lukić osuđeni na po 22, Dragoljub Ojdanić i Vladimir Lazarević na po 15 godina zatvora.\nUoči Dana državnosti i Dana Vojske Srbije: Predsednik Srbije Boris Tadić obilazi počasni bataljon\nU požarima u Australiji stradalo je 128 ljudi\n<< Prva < Prethodna 611 612 613 614 615 616 617 618 619 620 Sledeća > Poslednja >>\nStrana 616 od 623