subota, 03. jun 2017, 15:30\nŠabačka Mačva ostvarila je višedecenijski san svojih navijača i od naredne godine igraće u Super ligi Srbije. `Srpski Urugvaj`, kako od milošte zovu grad na Savi, zbog sličnosti s južnoameričkim fudbalom, ponovo je na nogama.\nTome je, pored igrača, svakako najviše doprineo čelni čovek `crveno-crnih` Ivica Kralj, proslavljeno ime srpskog fudbala. Uz Kralja, naš gost danas biće i šet struke Šapčana, trener Dragan Aničić, prethodno zapažen po solidnom radu u ekipi BSK-a. S Mačvom su ostvarili ogroman uspeh, uveliko kuju planove za elitnu diviziju, u koju je - sem njih - iz Prve lige Srbije ušla još i ekipa Zemuna.\nU emisiju nam dolazi i Vuk Milutinović, najiskusniji odbojkaš Crvene Zvezde.\nI ovo izdanje porodičnog magazina Radio Beograda 1 zamišljeno je kao kolaž aktuelnosti i informacija iz sveta sporta, javnog, kulturnog i umetničkog života. Učenici Druge ekonomske škole iz Beograda uzeli su učešće na Svetskom školskom prvenstvu u Pragu. Drugi međunarodni rimejking `Tesla` održava se u Centru `Sava`. Četvrti Festival fantastične književnosti danas i sutra je u kafe-galeriji `Polet`. U Domu kulture Studentski grad u toku je Festival muzičkog dokumentarnog filma. Sa nama u studiju je Zoran Kiki Lesendrić, koji sa svojim Pilotima ima koncert 10. juna na beogradskom stadionu Tašmajdan.\nU toku su `Dani Smiljane Mandukić`, povodom 25 godina od smrti ove poznate koreografkinje. Povodom pet decenija rada, uz Narodni orkestar RTS-a, solistički koncert na sceni Kolarčeve zadužbine ima interpretator tradicionalne narodne pesme Raša Pavlović. Idemo u susret festivalu kratkog filma `Bašta fest` u Bajinoj Bašti. U JDP-u sutra je premijera predstave `Tako je, ako vam se tako čini`. Pesnik za sve generacije, Ljubivoje Ršumović, osvojio je još jednu u nizu nagrada, ovoga puta u Sremskim Karlovcima, na petom Festivalu kratkih književnih formi `AVA`.\nOperska pevačica, mecosopran Ljubica Vraneš osvaja publiku svojim izvođenjem opere Karmen. Muzej nauke i tehnike predstavlja izložbu pod nazivom `S.U.T.R.A`. U Kragujevcu jedva čekaju start ovogodišnjeg `Arsenal festa`, jedne od najznačanijih muzičkih smotri u regionu. O sadržaju i detaljima vezanim za ovaj rok-samit, priča nam naša gošća u studiju Maja Cvetković, bas gitaristkinja sastava I plej.\nDržavno prvenstvo u latinoameričkim plesovima održava se sutra u `Belekspo` centru. Projekat vizuelnog mapiranja crvenog kioska, to je izložba o kojoj govori kustos Ana Panić - konačno smo ponovo dobili trouglasti jogurt, od simbola nostalgije fale još te nezaboravne trafike, koje su bile sastavni deo Tašmajdana i drugih kultnih mesta naše bolje prošlosti. U studio dolazi i Goran Skrobonja, s aktuelnom knjigom `Kada kažeš da sam tvoj`, koja govori o ovdašnjoj muzičkoj sceni osamdesetih godina.\nU umetničkom kutku `Tačka susretanja` u Vršcu, rezervisali su prostor za emisiju `Agape` i našeg kolegu sa Studija B Sašu Gajšeka. Izložba `Umetnost na papiru`, autora Biljane Jotić, biće otvorena u ponedeljak u Ustanovi kulture `Parobrod`. Magistar slikarstva i filozofije Teodora Stojanović postiže izuzetne rezultate na umetničkom planu, posebno u inostranstvu. Najavljujemo i sedamnaesti plivački maraton perajama, koji se naredne nedelje održava na Adi Ciganlija. U gostima nam je mladi muzičar Branko Sanader, s pesmama sa upravo objavljenog kantautorskog albuma, sa etiketom PGP RTS-a.\nVladimir Đurić Đura, poznat i kao Đura Heroj ili Đura Mornar, objavio je album s tamburašima, koji ga predstavlja u pravom svetlu, razmahanog, punog derta, vidi se da u ovim aranžmanima i saradnji istinski uživa. Uz ostale pesme, tamburaški orkestar `Vojvođanski san` iz Pančeva pomogao mu je da potpuno novu dimenziju svom prvom hitu u karijeri, pesmi `Zgromiću te ja`.\nI ove subote čućemo predlog jelovnika za nedeljni ručak viteza kulinarstva Milijana Stojanića, podelićemo i besplatne ulaznice za kulturna dešavanja u Domu omladine Beograda i teatru `Kart Blanš. Sve to uz muzičke novitete - poput potpno novih pesama Zdravka Čolića i Zorane Pavić- do hitova iz vremena kada su neki drugi ljudi bili mladi i, naravno, i danas sačuvali duh, što je najbitnije.\n(utorak, 13. jun 2017, 13:19) - Kili [neregistrovani]\nVratila sam se da odslušam još jednom deo sa Kikijem Lesandrićem...nisam mislila da idem na koncert ali posle slušanja emisije sam se predomislila jer me je razgovor oduševio.Gospodin Željko Stefanović vodi tako spontane razgovore mam osećaj kao da i ja znam sve te ljude lično.Subotom im otvaram vrata doma svoga.Hvala svima koji rade ovu emisiju .\n(četvrtak, 08. jun 2017, 21:08) - Eleonora [neregistrovani]\nVrh od emisije, nema tu šta da se priča. Ubedljivo najjača emisija Prvog programa\n(sreda, 07. jun 2017, 11:43) - Bane [neregistrovani]\nSvaka čast za kultnu emisiju koju ponekad slušam uživo, ili ponekad odloženo preko sajta.\nSvaka čast Uredniku. Divan sadržaj aktuelnih događaja iz sveta sporta, ali i kulture. Izbor muzike odličan, kao i voditelj koji pleni bojom glasa i rečitošću.\nSve pohvale jer ovom emisijom održavate da Prvi program Radio Beograda ostane u vrhu slušanosti.\n(utorak, 06. jun 2017, 18:34) - GORDANA MIJALKOVIĆ [neregistrovani]\nŽELJKO, HVALA TI\nDa li vi uopste znate kakvo neprocenjivo blago imate u ovom coveku koji radi ovu emisiju - ako ne znate, poslušajte i uverite se. Uz Novosti dana,to je sadržaj koji se ne propušta. Slušam još jednom ovu emisiju od subote, makar sam je celu odslušala toga dana, to je divno, božanstveno. Fino, odmereno, aktuelno, duhovito tama koliko treba, s lepom muzikom.I nije prvi put da vam pišem na sličnu temu, često ste me bojkotovali i niste objavljivali, kao da pišem o nekom drugom,a ne o vašem čoveku i uredniku. Znate, taj trud mora da se oseti, mora da se pohvali. Ako ima ljubomornih ili onih koji ne razumeju, pa to je njihova mukica.Morate biti otvoreni za nas i naša mišljenja, ovo je ubedljivo najbojlja emisija Prvog programa Radio Beograda, već sedam-osam godina, možda i viiše


petak, 21. avgust 2015. 16:52\npetak, 14. avgust 2015. 08:32\nKonkurs za finansiranje omladinskih volonterskih projekata u cilju podsticanja aktivizma i volontiranja mladih u okviru programa „Mladi su zakon“ otvoren je do 23. avgusta.\nponedeljak, 27. jul 2015. 08:37


Tip: Mini linija\nIzlazna snaga: 4400W\nRadio tjuner: FM, AM\nSC-AKX200 Mini sistem SC-AKX200\nD.Bass Beat pruža snažne zvukove zabave, a DJ Jukebox vam omogućava da tražite pesme koristeći aplikaciju MAX Juke. Bluetooth® kompatibilnost takođe pruža više muzike sa moćnim, jasnim zvukom za više uzbudljivih kućnih zabava.\nProizvodi moćan zvuk\nNiskotonski zvučnik od 16 cm Veliki niskotonac od 16 cm sa izrazito rebrastom membranom producira moćan bas za ples i druge vrste muzike. Rebra su dodana kako bi se sprečilo izobličenje i postigla još veća jasnoća. Niskotonski zvučnik od 16 cm Veliki niskotonac od 16 cm sa izrazito rebrastom membranom producira moćan bas za ples i druge vrste muzike. Rebra su dodana kako bi se sprečilo izobličenje i postigla još veća jasnoća.\nUživajte u muzici uz najbolji zvuk\nLokalni ekvilajzer koji je unapred podešen Uz široku svestranost unapred podešenog lokalnog ekvilajzera, možete da maksimalno uživate u različitim muzičkim žanrovima, kao što su rok, pop i drugi. Možete da odaberete zvuk koji odgovara zvuku koji volite.\nPokrenite zabavu pametnim telefonom\nPanasonic MAX Juke App Panasonic MAX Juke aplikacija vam omogućava da upravljate osnovnim operacijama. Takođe možete tražiti pesme u jednoj zajedničkoj listi za reprodukciju koju delite sa nekoliko prijatelja. Kliknite ovde da biste otišli na Google Play\nDJ Jukebox DJ Jukebox reproducira pesme sa USB uređaja pomoću režima Mix Play. Takođe, možete upravljati popisima pesama i reprodukovati pesme na zahtev putem aplikacije Panasonic MAX Juke App.\nIzlazni kanal: 2 kan.\nPMPO: 4400 W\nRMS: 400 W\nSlot A: Reprodukcija\nSlot B: Reprodukcija\nPRIJEMNIK Postavke opsega / stanice: FM/ 30, AM/ 15\nKompatibilan sa aplikacijom MAX Juke: da *3\nRebrasta membrana: da (niskotonski zvučnik)\nEkvilajzer sa unešenim lokalnim postavkama: da (Dodaj fudbal)\nManuleni ekvilajzer (BASS/ TREBLE): da (Bass/ Mid/ Treble)\nBluetooth® Re-Master: Da\nDJ Jukebox: da (Crossfade)\nBiranje muzike za vreme reprodukcije: Da\nKonfiguracija: Dva dvosmerna zvučnika\nJedinica zvučnika: Niskotonski zvučnik: konusni zvučnik: 16 cm/Visokotonski zvučnik: konusni zvučnik: 6 cm\nTerminal Analogni audio ulaz Utičnica sa iglicama: Da\nNapajanje: AC 220-240V, 50Hz\nNormalna upotreba [približno]: 60 W\nNormalno stanje mirovanja [približno]: 0,5 W*5\nMogućnost programiranja tajmera: REPRODUKCIJA / PROGRAMIRANO ISKLjUČIVANjE\nGlavna jedinica (Š x V x D): 348 x 193 x 53 mm\nPrednji zvučnik (Š x V x D): 200 x 334 x 53 mm\nTežina [približno]: 2,5 kg\nTežina [približno]: 3,3 kg\n*1 Za snimanje i reprodukciju sadržaja na ovom ili bilo kom drugom uređaju možda je potrebna dozvola vlasnika autorskih prava ili nekih drugih prava na taj sadržaj. Kompanija Panasonic nije ovlašćena, te vam ne daje takvo dopuštenje i izričito se odriče bilo kakvog prava, mogućnosti ili namere da dobije takvu dozvolu u vaše ime. Sami ste odgovorni za to da ovaj ili bilo koji drugi uređaj koristite u skladu s važećim propisima o autorskim pravima u svojoj državi. Ako želite da snimate ili reprodukujete neki sadržaj, informišite se o važećim zakonima i propisima ili se obratite vlasniku prava na sadržaj.\n*2 Da biste koristili NFC bez preuzimanja aplikacije, potreban je uređaj sa operacijskim sistemom Android™ verzije 4.1 ili novije. Instalacija aplikacije Panasonic MAX Juke omogućava korišćenje Android\n*3 Preuzmite u prodavnici Google Play™.\n*4 Potrošnja snage na čekanju (sa funkcijom Bluetooth na čekanju) iznosi približno 0,5 W.\n*5 Potrošnja snage na čekanju (sa funkcijom Bluetooth na čekanju) iznosi približno 0,6W.\nSpecifikacije se mogu promeniti bez prethodne najave. Svi brojevi navedeni ovde su približni.


Nemanja Bilbija: U BiH se jedino vidim u Zrinjskom - Nogomet - hercegovina.info\nhercegovina.info » Nogomet » Nemanja Bilbija: U BiH se jedino vidim u Zrinjskom\nNemanja Bilbija: U BiH se jedino vidim u Zrinjskom\nNekadašnji mladi reprezentativac BiH Nemanja Bilbija, smatra kako je poraz Zrinjskog u Bijeljini samo loš dan...\n... te da će ekipa pozitivno odgovoriti predstojećeg vikenda, kada pod Bijeli brijeg stiže Krupa.\n"Krupu moramo dobiti. Kako sam ja iz Banjaluke, dosta im dobro poznajem sastav i znam koliko mogu, a vjerujem da će u Mostar doći i nadigravati se. Na koji način ćemo mi odgovoriti, hoće li biti promjena u ekipi, to je već pitanje za trenera. Moramo pobijediti", rekao je Bilbija za Dnevni list.\nOn je prokomentirao i dosadašnji tijek prvenstva, gdje je Mladost DK jedina stoprocentna sa tri pobjede.\n"Tek je početak, ali jasno je da je Mladost sa tri pobjede iznenađenje. Sada ih čeka utakmica sa Sarajevom pa ćemo vidjeti. Rano je za neke posebne zaključke, ali već sada je jasno da svako svakog može pobijediti", smatra Bilbija.\nBilbija je nedavno produžio ugovor sa Zrinjskim do 2019. godine, a ovaj napadač ističe kako nije zainteresovan za odlazak u neki drugi bh. klub.\n"Dogovor je bio da ako ostanem, da ću produžiti ugovor. Tako smo i napravili. U BiH se jedino vidim u Zrinjskom", dodao je Bilbija.\n11.08.2017 u 11:47


Stupio na snagu sporazum o viznim olaksicama\nMyCity » IT dešavanja u svetu » CISPA stupa na snagu?\nU američkom kongresu je izglasan zakon poznat pod nazivom CISPA (Cyber Intelligence Sharing and Protection Act), kojeg možemo smatrati idejnim naslednikom ACTA-e. Još više nego ACTA, CISPA će doslovno ukinuti osnovna ljudska prava na privatnost!\nNastavak na -> http://www.linuxzasve.com/kontroverzni-zakon-cispa-prosao-u-americkom-parlamentu\nMalo se govori o ovoj temi, tj. nigde sem na ovom sajtu i sajtu Piratske partije HR nisam video. Zar je toliko nebitno?!\nPoslao: 25 Apr 2013 15:32\nNemo tako prike :\nBtw, kad tad zlo mora doći po svoje.\nPoslao: 25 Apr 2013 15:50\nNisam mislio da se malo govori o pirateriji i CISPI uopšte, nego o ovoj najnovijoj informaciji da je CISPA usvojena.\nMože li nas Tor spasiti?\nPoslao: 03 Maj 2013 23:35\nMali uvid u CISPA i potpisivanje peticija :\nUsput, šta znači ovo za nas koji nismo u USA, može li njihov zakon imati ikakvog efekta na nas ?\nPoslao: 03 Maj 2013 23:50\nSrki94 ::Mali uvid u CISPA i potpisivanje peticija :\nVerovatno ima donekle, serveri sa kojima komuniciramo i koji su lociranu u USA će biti nadzirani tako da smo i mi oštećeni u neku ruku jer su svi veliki servisi većinom locirani u USA.\nPoslao: 04 Maj 2013 00:01\nZnam to, kao i svi servisi koje mogu pratiti i uzimati informacije ali me konkretno interesuje da imaju razlog za tužbu, mogu li njihovi zakoni da dopru do nas ovde i da nas optuže za nešto ?\nUkupno su 603 korisnika na forumu :: 11 registrovanih, 4 sakrivenih i 588 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: babaroga, Botovac, dragoljub11987, Dzoni90, havoc995, ivica976, Mixelotti, Recce, vasa.93, virked, yufighter


Varuflu® - "Iz prirode, za život"\nDecembar 2015 •\nSastav: vodeni ekstrat herbe, korena devesilja (ferula assafoetida)\nNamena proizvoda. Za jačanje odbranbenih sposobnosti organizma\nDoziranje i načlin primene: Jedna supena kašika (10ml proizvoda na svakih 8 sati, pre obroka. Pre upotrebe dobro promućkati.\nPakovanje: Bočica od 200 ml.\nMišljenje Farmaceutskog fakulteta u Beogradu\nU tradicionalnoj medicini centralne azije assafoetida. Se koristi u lečenju različitih oboljenja kao što su astma, epilepsija,bol u stomaku, antidot, intestinalni poremećaji, lose varenje, influence(Grip)\nStudije novijeg datuma:\nFarmakološke studije novijeg datuma su pokazale da assafoetida. Ispoljava nekoliko potencijalno značajnih efekata kao što su: antooksidativni, antivirusni,antidijabetični, antifungalni,spazmolitički I hipotenzivni.\n(P. Maahendra, S,Bisht. Ferula assafoetida. Tradicional uses and farmacological activity, Oharmacogu Rev 2012 jul-dec 2012, 6/12, 141-146)\nPrvog dana se odjednom popije polovina bočice VARUMIN 1 (25 ml) jedan sat pre obroka. Drugog dana se popije druga polovina bočice (25 ml). Trećeg dana se počinje sa uzimanjem sadržaja bočice VARUMIN 2 i to jedna kafena kašičica (5 ml) na svakih 12 sati, najbolje ujutro i uveče, 1 sat pre obroka.\nVARUFLU rastvor je bezbedan I efikasan proizvod ali ga ne uzimati sa antikoagulansima I antitrombocitima\nTokom uzimanja proizvoda, izbegavati direktno izlaganje tela suncu,\nProizvod nije namenjen deci, trudnicama I dojiljama,\nPreporučena dnevna doza se ne sme prekoračiti\nProizvodii: Farmaceutska industrija Interevrogeneks Makedonija\nGeneralni zastupnik I distributer za Srbiju: GROUP INTERNATIONAL, Stari Banovci


SA ELASTINA TURSKA | Srbija | lalafo.rs\nSa elastina turska - Srbija\nMaskirne super model i kvalitet uvoz Turska br S-M sa puno elastina\nNova Turska majica! Veličina xxl, puna elastina!\nPrelepa kosulja univerzalne velicine sa puno elastina nosena jednom\nNova Turska majica puna elastina! Veličina xl ali je veća\nBermude nove sa puno elastina\nNova haljina sa slicevima sa strane, puna elastina\nCrna košulja, turska, ima elastina,divan materijal, broj 36, nikakvih\nPozarevac 2019-12-24 / 10:04\nTurska tunika, novo, sa etiketom.Vel.M\nBeograd 2020-01-13 / 11:59\nKragujevac Juče / 20:40\nPancevo 2020-01-15 / 22:28\nGina haljina,m.Materijal sa puno elastina\nBeograd 2019-12-21 / 14:57\nNova uni haljina sa puno elastina\nBeograd 2019-12-12 / 22:28\nCrna majica sa šljokicama, puna elastina\nPrelepa teksas kosulja sa malo elastina\nCrvenka 2019-12-14 / 9:03\nNova haljina,sa radom sa ružama. Prelepa, puna elastina\nBeograd 2020-01-17 / 17:02\nPamuk sa malo elastina\nPancevo 2019-12-24 / 1:56\nHaljina sa 3/4 rukavima sa dosta elastina, velicina l\nLeskovac 2020-01-13 / 9:36\nBlede farmarice sa uskim nogavicama.vel30.imaju elastina\nKragujevac Juče / 20:45\nMajica sa aplikacijom puna elastina strukiran model\nS. M. sa dosta elastina iz inostranstva\nJagodina 2020-01-11 / 19:40\nPocepane farke sa puno elastina br.32\nDzins nova jakna sa velikim procentom elastina\nMini suknja sa kaisem ima dosta elastina\nBeograd 2020-01-18 / 19:10\nKombine sa bratelama ima elastina velicina m\nBor 2019-11-23 / 0:16\nCrna haljina od trikotaže sa dosta elastina\nFarmerke sa manje elastina+poklon tri cetvrt farmerke sa visokim


Beograd | Palilula Član od: 03.02.2013 Ocenite\nTorba za laptop HP\nPreporuka! Torba lepa kao na fotografijama!\nOdlicna fer , brza I laka saradnja. Sve cestitke 10+\nHP Notebook 15.6 AMD\nHelikopter na daljinski model king\nSve preporuke odlicna komunikacija\nDivna saradnja sa članicom. .. .moje preporuke od srca . .prezadovoljna sam predmetom . .. svaka cast za realizaciju! !!\nStikeez patlidzan zamena\nVelika pozitivna! !!\nRošule podešavajuće 20 do 26cm - rezervisano\nStikeez banana džoni\nBaletanke NIKE 35,5 22,5cm NOVE\nFutrola za Samsung A7 (2018) leđa Magnetic ring clear - Novo\nBaletanke nike br 25\nFisher price puž\nVeliki plišani meda OFY- 85cm\nSve pohvale! !! Dogovor je ispostovan, sve je proteklo kako treba! Vrlo korektna i brza saradnja!\nSmešna lutka iz starijeg doba\nDva kamiona sa raketama igračka\nIspostovan dogovor. Nastavak saradnje sigurno.\nskije salomon 179 cm xscream kao nove\nMiš lik iz diznija- kompas\nBrza realizacija, sve preporuke za člana.\nDva autića bager i kombajn\nNindza kornjača original\nKonstruktor HEROS set\nDivna saradnja, brz i lak dogovor, stvar kao i u opisu. .\nClanica za svaku pohvalu i preporuku 10+++\nZaštitno staklo samsung a7 2018 9D\nSvaka pohvala, brz dogovor i brza realizacija\nJasna i prijatna komunikacija, brz dogovor, vise nego korektna saradnja. ZA SVAKU PREPORUKU! !


GratisDNS protiv InterServer 2021 - Postoji jasan pobjednik\nNalazite se na:: HostAdvice Usporedba hostinga GratisDNS protiv InterServer\nGratisDNS protiv InterServer 2021\nThis company is really easy to work with. They are fast to respond and have everything you need. I have had a few other hosts... Više detalja


Prijepoljci usvojili završni račun budžeta za prošlu godinu – ZoomUe\nPRIJEPOLJE-Odbornici Skupštine opštine Prijepolje usvojili su predlog odluke o završnom računu budžeta opštine za 2014. godinu. Budžet za prošlu godinu imao je ostvaren prihod u iznosu od oko 40 miliona dinara, što je pokazatelj da su\nsve obaveze opštine izmirene u zakonskim rokovima, rečeno je na sednici.\nVišak prihoda budžeta ostvarenog prošle godine prenesen je u 2015. i koristi se za finansiranje ranije započetih, a ne dovršenih investicija. Procenat ostvarenja budžeta iznosi 81 odsto, što je znatno ispod planiranog prihoda za 2014. godinu. Prema rečima rukovodioca odeljenja za budžet i finansije Dragiše Rakonjca, glavni razlog za ostvarenje budžeta ispod plana, jeste to što se nisu ostvarili namenski kapitalni transferi za izradu saobraćajnica od nadležnog Ministarstva saobraćaja i infrastrukture.\nOdbornici lokalnog parlamenta u Prijepolju imenovali su republičkog veterinarskog inspektora Azema Hurića za člana štaba za vanredne situacije.\nNext story Nove dijagnostičke metode u Čigoti\nPrevious story Novo smanjenje cene gasa


Priča o neprolaznoj ženskoj ljepoti: Lazar i Kristina Ilić otkrili dio novih kolekcija [VIDEO]\nNAJAVA PRED FASHION CONNECTION\nLazar i Kristina predstaviće tri kolekcije, a kako je objašnjeno, sve su objedinjene pod imenom „Ilić Atelier“\n9181 pregleda\t2 komentar(a)\nIz promo videa\n02.10.2019. 20:32h Ažurirano: 02.10.2019. 21:24h\nDizajnerski par Lazar i Kristina Ilić, večeras su u okviru konferencije za medije nagovijestili šta će ljubitelji mode moći da vide u okviru ovogodišnjeg, jesenjeg izdanja manifestacije Fashion Connection, 10. oktobra.\nKristina i Lazar Ilić\nOvoga puta, Lazar i Kristina predstaviće tri kolekcije, a kako je objašnjeno, sve su objedinjene pod imenom „Ilić Atelier“.\nPrvu, koja izlazi iz radionice brenda Hunt, uz saradnju sa svojim bratom potpisuje Kristina, dok je za izgled druge bio zadužen Lazar, koji se ovoga puta oprobao i u kreiranju haljina za djevojčice.\n„Ovo nije dječija kolekcija, već su u pitanju haljine za djevojčice koje su rađene po uzoru na one iz kolekcije za odrasle žene, ali prilagođena njihovim godinama. Korišćeni su isti materijali i preovladava ručni rad uz perlice, bisere i cirkone...“, nagovijestio je Lazar.\n„Što se same kolekcije tiče, u pitanju je priča o neprolaznoj ženskoj ljepoti, o ljubavi, romantici koja je sastavni dio svakoga od nas, i koju na trenutke zaboravljamo, a kako je sastavni dio i mode tako je dio i bračne zajednice. Ovo je riznica ideja priče za mlade, odnosno haljinaza vjenčanja“, objasnila je Kristina Ilić dodajući da će ukupno predstaviti 50 modela.\nOna je istakla da kolekcija neće biti sačinjena samo u bijelim, već i drugim, pretežno pastelnim bojama, te da će se na pisti naći i nekoliko haljina u zlatnim i srebrnim nijansama.\nKristina i Lazar predstavili su u okviru promocije i kratki video materijal o kolekciji, ali nisu željeli da otkriju naziv kolekcije kao ni ime žene koja ih je ovoga puta inspirisala, jer taj detalj čuvaju za samu reviju koja će se održati u hotelu Hilton.\nKristina IlićLazar IlićIlić Atelier\n21.01. 22:57 h\t4292\n21.01. 23:40 h\t4176\n21.01. 23:21 h\t23\t3588\n21.01. 22:31 h\t3583


13.12.2018.godine – Uspostava sistema podrške mladima nakon izdržane krivične sankcije i povratka u zajednicu – JU Odgojni centar TK\nMonday , June 27 2022 21:56\nPosjeta Tužilaštvu TK\nRadni sastanak sa gradonacelnikom Grada Tuzla\nRadni sastanak u Centru za socijalni rad Kladanj\nPosjeta Centru za socijalni rad Teočak i Sapna\nHome / Vijesti / 13.12.2018.godine – Uspostava sistema podrške mladima nakon izdržane krivične sankcije i povratka u zajednicu\n13.12.2018.godine – Uspostava sistema podrške mladima nakon izdržane krivične sankcije i povratka u zajednicu\nJU Odgojni centar TK December 13, 2018\tVijesti 968 Views\nAktivnosti su podržane kroz projekat “Podrška mladima u sukobu sa zakonom” a koji finansira “ARYSE (At-Risk Youth Social Empowerment)” zajednički projekat zemalja Zapadnog Balkana podržan od Europske komisije.\nVoditelj projektnih aktivnosti je Danijel Vasilj, a na sastanku su prisustvovali: osoblja fakulteta prof.dr.sc. Melihe Bijedić, doc.dr.sc. Lejle Kuralić-Čišić, prof.dr.sc. Ranka Kovačevića, doc.dr.sc. Edina Muftića i mr.sc. Adele Jahić, prisustvovali tužiteljica Kantonalnog tužilaštva Tuzlanskog kantona, Lejla Gazibegović Begović, direktorica Centra za socijalni rad Tuzla, Lejla Jogunčić Sadiković, direktor Odgojnog centra Tuzlanskog kantona mr. sc. Denis Husić, te predsjednica Centra za pružanje usluga u zajednici PUŽ Melisa Grahić, dipl. soc.radnica.\nDogovoreni su specifični koraci o saradnji između ustanova u narednom periodu, istaknuta je potreba uključivanja zajednice i nevladinog sektora u rad ustanova koje se bave procesuiranjem i zbrinjavanjem maloljetnika, kao i o aktivnostima na razvoju mreže podrške mladima nakon izdržane krivične sankcije i povratka u zajednicu.\nOvo su značajne aktivnosti jačanja sistema zaštite i produžene podrške mladima koji su boravili u institucijama pravosuđa i socijalne zaštite.\nVijest preuzeta sa tuzlarije.net\nPrevious Seminar NTC sistem učenja\nNext 19.12.2018.godine- Potpisivanje sporazuma o saradnji sa udruženjem “PUŽ” Tuzla\nDana 17.06 2022.godine uposlenici JU Odgojnog centra TK posjetili su Tužilaštvo TK. Razgovarano je o ...\nSastanak u Centru za socijalni rad Tuzla\nMarch 26, 2020\t114,956\nMarch 12, 2020\t110,584\nJuly 22, 2020\t76,083\nAugust 4, 2020\t71,613\nMay 20, 2020\t55,640


Festival uličnih svirača poziva novinare, medije i medijske kuće da se akredituju za praćenje Gradić festa, koji će ove godine biti održan od 30. avgusta do 1. septembra u Podgrađu Petrovaradinske tvrđave u Novom Sadu. Prijavljivanje za akreditaciju moguće je isključivo putem sledećeg linka.\nVeliki broj umetnika različitih profila, prvenstveno muzičara, iz Srbije, regiona i čitavog sveta, nastupiće 30. i 31. avgusta i 1. septembra na brojnim punktovima 18. po redu izdanja tradicionalnog okupljanja najboljih predstavnika ulične umetnosti i srodnih izvođačkih disciplina. Gradić fest predstavlja inicijativu za proširenjem ponude umetničkih i kulturnih sadržaja u Podgrađu, sa ciljem njegove krajnje revitalizacije i pretvaranja u pešačku zonu kao zanimljivu i privlačnu turističku destinaciju i prijatnije mesto za život i rad. Festival uličnih svirača će, uz pomoć partnerskih organizacija i njihovih programa, kao što su UGRIP, Suburbium, Fruškać, Gradić bioskop i Reflektor teatar, tokom tri dana festivala obojiti Podgrađe Petrovaradinske tvrđave najkvalitetnijim muzičkim, filmskim, pozorišnim i konceptualno-umetničkim izvedbama. Akreditovani novinari će nesmetano moći da prate sve sadržaje festivala.\nRok za prijavljivanje je 26. avgust 2018. do ponoći. Prijave koje stignu nakon ovog roka, kao i nepotpuni formulari, neće biti uzeti u razmatranje. Svi prijavljeni će dobiti informacije o preuzimanju akreditacije i Gradić festu zaključno sa 29. avgustom 2018.


Ekonomisti: Skuplja struja neće uticati na cene proizvoda | Kamatica\nPočetna > vest > Ekonomisti: Skuplja struja neće uticati na cene proizvoda\nTekst objavljen: 07.12.2018 14:31\nPrivredi od 1. januara energija će poskupeti za petinu. Ekonomisti: neće uticati na cene proizvoda i usluga. Od 1. januara 2019. privreda koja je za dobavljača izabrala "Elektroprivredu Srbije", struju će plaćati za petinu više.\n- Sve će to regulisati tržište, koje će odrediti koliko će se cene struje preliti na naše proizvode - kaže Ninko Tešić, direktor kompanije "Impol Seval".\n- Činjenica je, ipak, da će novi troškovi sigurno loše uticati na naše poslovanje. Od oktobra izdvajamo više za gas, a od januara ćemo imati i dodatni trošak za struju. Imali smo više ponuda za snabdevanje strujom, ali smo izabrali EPS, jer je, ipak, povoljniji.\n- Ako znamo da je poskupljenje nužno, kao što jeste, sada je bio najbolji trenutak da se to uradi, jer ostalih pritisaka nema - kaže Nikolić.\n- Inflacija je niska, cene nafte su mirne, čak su sada u padu, pa drugih rizika nema. S druge strane, većina proizvođača zna da cene struje koje nudi EPS su i sa povećanjem najniže. Ne samo u Srbiji, nego u čitavom regionu.\nUgovori sa snabdevačima struje potpisuju se na najmanje godinu dana. EPS je jedan od malobrojnih snabdevača koji se obavezao da cene neće menjati dok traje ugovorna obaveza. Ministar energetike Aleksandar Antić kaže da poskupljenje važi za one kupce koji sada potpisuju ugovor sa EPS. On ističe da cenu električne energije diriguju berzanske cene.\nstruja ekonomija privreda


Audio-Technica AT4047MP Multi Pattern Condenser Microphone, cena:890.00 Evra, EAN code: , Roland Planet prodavnica muzickih instrumenata i opreme Beograd, Srbija - Roland Električni - Digitalni klaviri, keyboards, klavijature, sintesajzeri, električne, elektronske, virtualne, harmonike, accordions, Boss, Edirol, Audio-Technica, Wharfedale Cene cenovnik 28.10.2021. 01:57:46 Roland Planet Beograd, prodavnica muzickih instrumenata i opreme, Beograd, Tržni Centar Inter Aman, Tošin bunar 172\nKondenzatorski Multi-pattern mikrofon sa frekventnim opsegom 20-18,000Hz, atenuator 80Hz, 12 dB/okt, osetljivost -42dB, impedansa 100Ohma, max nivo ulaznog zvuka 155dB, odnos signal-šum 80dB, fantom nap. 48V DC, 3.4 mA, dobija se i torba i AT8449SV shock mount, zaštitna navlaka i torbica\nAT4047MP Multi-šablonski kondenzatorski mikrofon\nAudio-Technica AT4047MP donosi vintage zvuk u multi-šablonskom dizajnu sa selektivnim omnidirekcionim, kardioidnim i osmo-elementnim polarnim obrascem. Njegov trafo- izlaz i posebno podešen element obezbeđuju zvučne karakteristike nalik ranim F.E.T. dizajnima studijskih mikrofona. Sa širokim dinamičkim opsegom, neverovatno niskim šumom i visokom SPL sposobnošću, ovaj svestran mikrofon briljira u radu sa vokalima, gudačkim instrumentima, akustičnim gitarama, malim vokalnim grupama i glasovnim sinhronizacijama.\nelement eksterno polarizovan (DC bias) kondenzator\npolarni obrazac kardiodni, omnidirekcioni, osmo-elementni\nfrekventni odziv 20-18,000 Hz\natenuator niskih frekvencija 80 Hz, 12 dB/oktava\nosetljivost otvorenog kola – 42 dB (7.9 mV), re 1V na 1 Pa\notpor 100 ohms\nmaks. nivo ulaznog zvuka 155 dB SPL, 1 kHz na 1% T.H.D.; 165 dB SPL, sa 10 dB podmetačem (nominalan)\nšum 14 dB\ndinamički opseg (tipičan) 141 dB, 1 kHz na maksimalni SPL\nsignal-šum odnos 80 dB, 1 kHz na 1 Pa\nfantom napajanje 48V DC, 3.4 mA tipično\nprekidači polarna selekcija; neutral, atenuator; 10 dB podmetač (nominalan)\ntežina 524 g\ndimenzije 188.0 mm dug, 53.4 mm maksimalni prečnik tela\nizlazni konektori integralan tro-pinski XLRM-tip\nprateća oprema AT8449/SV shock držač za 5/8”-27 navojne stalke; zaštitna navlaka; zaštitna torba\nShock Mount za AT4033a/AT...


Stanković pred Kolubaru: Dovoljna je pobeda od 1:0 - SPORTSKI ŽURNAL\n15 oktobar, 2021 14\nCrvena zvezda će u subotu od 15,55 časova gostovati Kolubari u Lazarevcu\n„Prijala nam je pauza donekle, jer smo imali dosta momaka koji zbog korone i povreda nisu mogli da budu u punom trenažnom procesu, pa nisu mogli da isprate program za to vreme. Imali smo Kangu, Erakovića i Gordića u reprezentaciji, ali mene najviše zabrinjava povratak posle korone”, izjavio je trener fudbalera Crvene zvezde Dejan Savić.\n„Pričao sam sa Dejanom Savićem, ko zna kakvi ćemo se vratiti fudbalu posle toga. Lično sam se vakcinisao skoro trećom dozom, moja familija takođe i ne znam kako možemo drugačije da „završimo” koronu, ako ne budemo odgovorni sami prema sebi. To je nešto s čim se borim, jer se svakog dana pojavi sa problem i tome treba stati na put”, rekao je Stanković za klupski sajt.\nZvezda sutra od 15.55 gostuje Kolubari u Lazarevcu.\n„Nemamo roster za odmaranje, znate i sami da Katai ne trenira, krenuo je „lagano” posle korone, a pre toga je takođe imao zdravstvene probleme. Videćemo ko je zdrav, recimo i Kanga je kasno stigao, Eraković nije igrao poslednju utakmicu za reprezentaciju, na moje veliko iznenađenje, ali on je odmoran. Sigurno ćemo izaći u najjačem sastavu, nema kalkulisanja, u takmičarskom smo ritmu”.\nPosle Lazarevca sledi nastavak Lige Evrope i utakmica protiv Mitjilanda u Danskoj, ali Stanković tvrdi da je fokus samo na „narednoj utakmici”.\n„Potpuno smo usmereni na Kolubaru. Svaki povratak sa pauze nosi dozu rizika, jer je prirodno da se čovek opusti na odmoru, ali smo dobro radili u prethodnih sedam dana. Razmišljam o ovom mini ciklusu gde imamo tri utakmice u sedam dana, prvo Kolubara, pa Midtjiland, pa Radnički. Želimo da budemo pozitivni. Dovoljna je i pobeda od 1:0, pa da se odmorimo i spremimo za Dansku, ne razmišljam ni o čemu drugom. Što se tiče uslova i terena, to su sve izgovori, a toga kod nas nema. Ne postoji”, poručio je Stanković.\nPeki · 15 oktobar, 2021 22:12\nslobo · 16 oktobar, 2021 09:42\nРиста · 15 oktobar, 2021 23:49\n@Риста · 16 oktobar, 2021 15:20\nMiša Saveljić · 15 oktobar, 2021 23:56\nO tome se i radi · 16 oktobar, 2021 09:14\nvoli · 16 oktobar, 2021 06:15\nMARKO · 16 oktobar, 2021 08:54\nMILE · 16 oktobar, 2021 09:08\nTako će i biti · 16 oktobar, 2021 09:15\nsudije · 16 oktobar, 2021 11:16\nGojko · 16 oktobar, 2021 12:54\nljubo · 16 oktobar, 2021 14:58\nSUDIJA · 16 oktobar, 2021 15:19


„Замрзнути конфликт” – најбоље тренутно решење за статус Косова? - Нови Стандард\n„Zamrznuti konflikt” – najbolje trenutno rešenje za status Kosova?\n06.12.2019. 17:40 06.12.2019.\nŠta je rečeno na petom po redu okruglom stolu iz ciklusa „Reintegracija ili razgraničenje – razgovori o budućnosti Kosova i Metohije”\nKosovsko-metohijski problem, za razliku od toga kako ga jednoglasno razume arbanaški činilac, u Srbiji nije stvar konsenzusa već podele na one koji zagovaraju ideju razgraničenja, i one koji smatraju da je srpska južna pokrajina neupitan deo Srbije. Kakve su posledice prve, a kakve druge opcije, koji su geopolitički aspekti brzog rešenja i zamrznutog konflikta, te, budući da se na globalnom planu odnosi menjaju u našu korist, da li bi Srbija eventualnim gubitkom Kosova i Metohije postala višedimenzionalno oštećena, invalidna država, na petom po redu okruglom stolu iz ciklusa „Reintegracija ili razgraničenje – razgovori o budućnosti Kosova i Metohije“ govorili su Miloš Knežević, dr Milomir Stepić, dr Dušan Proroković i dr Slobodan Janković.\nUkazujući na činjenicu da se godinama relativizuje teritorijalni integritet zemlje, iako je to nesumnjivo u suprotnosti sa Ustavom Republike Srbije i Rezolucijom 1244 SB UN kao najvažnijim, obavezujućim domaćim i međunarodnim dokumentima, dr Milomir Stepić, naučni savetnik u Institutu za političke studije, na početku svog izlaganja istakao je da se, shodno takvom opredeljenju, pojavilo i zalaganja za „brzo rešenje“ koje podrazumeva eksplicitno priznavanje nezavisnosti cele Pokrajine ili njenog najvećeg dela, te saglasnost da ona kao država Kosovo postane član UN. A kosovsko-metohijski deo Srbije, ocenjuje, ima vanredno važan geopolitički i geostrategijski položaj.\n„Ta oblast predstavlja ’srce Balkana’, a Balkan, kao evropsko-azijska karika, jedan je od najvažnijih regiona na globalnom planu. Još je J. Cvijić svojom ’Centralnom oblašću Poluostrva’, koja se nalazi unutar četvorougla Niš – Sofija – Skoplje – Kosovska Mitrovica, obuhvatio najveći deo Kosova i Metohije. Unutar pokrajinskog prostora i u njegovom neposrednom okruženju uvek se ukrštalo najviše vektora ’Balkanskog geopolitičkog čvora’. Zahvaljujući fizičkogeografskim predispozicijama, istorijskoj ulozi i kontinuiranom značaju u nadmetanjima za regionalnu prevlast, oblast Kosova i Metohije predstavlja teško osvojivu geopolitičku ’makrotvrđavu’. Njene ’bedeme’ predstavljaju visoki planinski venci koji je opasuju, ’dvorište’ dve velike i nekoliko manjih kotlina i župa, a ’kapije’ lako branjive klisuraste rečne doline i prevoji.\nU njoj je bilo središte srpske srednjovekovne države, ona je bila njeno kulturno i ekonomsko središte, tu se odigrala odlučujuća bitka, a ona i danas predstavlja ne samo srpski identitetski i državotvorni temelj već ispoljava i snažan ’geopolitički magnetizam’ za interese velikih sila. Među njima prednjače SAD, kojima kosovsko-metohijski prostor služi kao uporište za transbalkanski prodor od jonsko-jadranske ka crnomorskoj akvatoriji, te za baražiranje ’malignog uticaja’ Rusije i Kine na Balkanu.“\nShodno tome, kao logično, Stepić postavlja pitanje zašto bi Srbija svojim pristankom na „brzo (konačno) rešenje“ izgubila prostor takvog kvaliteta? Kako i kuda povući liniju podele i razgraničenja kroz taj Heartland Balkana, a da se tako ne izazove njegov smrtonosni „infarkt“?\nKAKO SMO DOŠLI DO RASPRAVE?\nKada je reč o spoljašnjim faktorima koji su doprineli okupaciji KiM i statusu Pokrajine danas, Slobodan Janković iz Instituta za međunarodnu politiku i privredu kaže da NATO više ne traži dežurnog neprijatelja – ima ga u Rusiji.\n„Nije potrebno tražiti novi razlog za postojanje NATO-a, on je u krizi nezavisno od Balkana i uprkos njegovom angažmanu na Balkanu. Obojene revolucije su postale uobičajena praksa. EU i NATO su u velikim unutrašnjim preispitivanjima, tj. zapadni svet je u krizi. Rusija je danas pouzdaniji partner nego 1999, s jasnom voljom da brani interese i izvan sfere nekadašnjeg Sovjetskog Saveza. Svi ovi faktori zajedno govore da su spoljašnji faktori glede budućnosti KiM na geopolitičkoj ravni danas bolji nego pre 20 godina.“\nSuprotno ovoj tvrdnji, dr Dušan Proroković iz Instituta za međunarodnu politiku i privredu upozorava da NATO svoj stav neće promeniti, ali će učiniti sve da mi zaboravimo da su nas mučki napali i surovo pretukli bez razloga.\n„Korak koji nedostaje NATO-u da bi se proces nastavio jeste da Srbija prizna jednostrano proglašenu državoliku tvorevinu kosovsko-metohijskih Albanaca. Posle toga se može dalje, ne samo na Kosovu i Metohiji već i kada govorimo o problematizaciji srpskog pitanja u Crnoj Gori, statusu Republike Srpske, kao i daljoj rekonfiguraciji prostora unutar onoga što od Srbije ostane, pretpostavljamo novim ustavnim rešenjima i konfederalizacijom. Tako ćemo mi ’sve brzo zaboraviti’, uklopiti se u konstruisanu sliku, prihvatiti kao neupitno sve što je o nama i protiv nas izgovoreno. Tako se odričemo istorije, negiramo tradiciju, proglašavamo koncept ’izokretanja’ jedinim teorijskim okvirom. I to tuđeg ’izokretanja’, na sopstvenu štetu.“\nDa bi se do toga došlo, kaže Proroković, neophodno je katatonizovati srpsku politiku, preko sistemskog širenja melanholije, paralizovanja svakog pokušaja otpora i proglašavanja svake halucinacije i sumanute ideje racionalnim rešenjem i konstruktivnim stavom.\n„U tu svrhu su upregnuti mediji, finansirane brojne nevladine organizacije, protežirani probrani kadrovi u političkim strankama, pisani zakoni i uspostavljani novi instituti u našem legislativnom poretku. Tako smo došli i do rasprave na temu: da li treba priznati odluku kosovsko-metohijskih Albanaca? Nenormalno je nametnuto kao normalno, sumanutost objašnjena kao racionalnost, halucinacija kao realnost. Medijskim prostorom ili kroz državne institucije defiluju likovi s neverovatnim predlozima. Najfrekventniji je bio stav o „prihvatanju realnosti“, jer samo tako možemo u Evropsku uniju. Iako istovremeno postoje članice Evropske unije koje ’ne prihvataju realnost’, mi ćemo se odreći teritorije, i to ne bilo kakve teritorije već prostora koji ima veliki simbolički značaj – i ’sve brzo zaboraviti’ – zarad hipotetičkog članstva u jednom, u suštini ipak i samo trgovinskom savezu. Ponavljalo se i da ’drugog rešenja i nemamo’, te da se treba ’povući dostojanstveno’. Iako je takvo povlačenje po svemu nedostojanstveno.“\nRazmatrajući nesagledive posledice eventualnog pristanka na razgraničenje i secesiju kosovsko-metohijskog dela teritorije, Stepić je ukazao da je budući da je lišavanjem pristupa moru Srbija ranije već pretvorena u tzv. hendikepiranu zemlju (landlocked country), dodatno bi postala i invalidna država. Ali to je tek jedna od posledica negativnog rešenja. On upozorava da bi nesumnjivo došlo do seobe srpskog stanovništva, prepuštanja ogromne kulturne baštine onima koji su već pokazali kako bi se o toj baštini starali, dok bi naša identitetska vertikala, odnosno kosovski zavet bio potpuno obesmišljen, a naš međunarodni ugled pao na najniže grane.\nTakođe, secesionistički „efekat domina“ postao bi realna opasnost jer bi i ostale nacionalne manjine bile podstaknute na otcepljenje onih oblasti gde čine većinsko stanovništvo.\n„Pored toga, tzv. Republika e Kosovës postala bi islamistička država, ’izvoznik’ terorizma, poligon za obuku raznih militantnih grupa i rasadnik džihadističkih ratnika za ’muslimansku stvar’ širom sveta. Nema sumnje da bi stvarnim sticanjem nezavisnosti arbanaška kosovska tvorevina ekspresno postala članica NATO-a s kojim je u savezničkom (tačnije: vazalnom) odnosu još od rata 1999. godine. Tako bi se obruč oko ostatka Srbije i Republike Srpske još više stegao, a pritisak da i one, uprkos proglašenoj vojnoj neutralnosti i suprotno volji većine stanovništva, budu ’uvučene’ u sastav Alijanse postao bi neizdrživ. Tako bi srpsko popuštanje i saglašavanje sa tzv. kosovskom nezavisnošću potpuno kompromitovalo i ponizilo Rusiju i Kinu, koje posle 2008. čuvaju celovitost Srbije u SB UN. Zemlje koje su povukle priznanje uprkos pritiscima SAD i najmoćnijih evropskih zemalja, osećale bi se prevareno i poniženo a herojska odbrana zemlje 1999. godine protiv više stotina puta moćnijeg agresora postala bi obesmišljena. Sam politički život u (ostatku) Srbije bio bi dugoročno ’kontaminiran’ raspravama o kosovskoj kletvi, izdaji i prekršenom zavetu.“\nIshod eventualnog pristanka na secesiju teritorije bili bi nemiri, masovno nasilje, sukobi, građanski rat i potpuni kolaps zemlje. Otuda, u prvorazrednom nacionalnom interesu je, zaključak je ovog okruglog stola, da se „zamrznutim konfliktom“ do povoljnije prilike zadrži kosovsko-metohijski adut Srbije kao regionalnog geopolitičkog stožera.\nMIT ILI RAZVOJNA OSNOVA?\nDa li je, dokle god je prirodno bogatstvo na KiM u posedu Srbije pa i statusom „zamrznutog konflikta“, naša zemlja u strateškoj prednosti u odnosu na okruženje?\n— Raznovrsna prirodna i druga bogatstva su ogromna, a „zamrznuti konflikt“ je trenutno najadekvatniji način da ona, uprkos lešinarskim atacima, ne budu otuđena i zadrže se u sastavu Srbije. U vremenu koje dolazi i sve izraženijoj evropskoj resursnoj oskudici, biće u porastu značaj širom Kosova i Metohije raspoređenih ležišta olova i cinka, nikla i kobalta, hroma, boksita, bakra, gvožđa i nikla, magnezita…\nSamo rezerve lignita su na petom mestu u svetu. Prostiru se na 60 odsto teritorije Pokrajine, a „kompromisom“ i „korekcijom granice“ sve bi ostale sa njene arbanaške strane. Kosovski, Drenički i Metohijski basen raspolažu ukupno sa 10,9 milijardi tona bilansnih, odnosno 12,4 milijardi tona geoloških rezervi. Prema drugim procenama geološke rezerve su čak i veće i iznose 12,5–14 milijardi tona, što je ekvivalentno u nafti 2,37–2,65 milijardi tona. To predstavlja tri četvrtine ukupnih rezervi Srbije, tj. 5-6 puta više od rezervi u Kolubarskom basenu, gde je ostalo još 2,1–2,5 milijardi tona i zahvaljujući kome se proizvodi 53% struje Srbije.\nAko bi se potrošnja uglja u čitavoj Srbiji zadržala na sadašnjem nivou, rezerve uglja na Kosovu i Metohiji pogodne za eksploataciju potrajale bi narednih 180-200 godina! Da li je i ovo „mit“ ili respektabilna razvojna osnova koja bi Srbiju učinila balkanskim elektroenergetskim liderom?\nKoliko smo u ovom trenutku daleko od zaveta „Dogodine na Kosovu“?\n— Značaj Kosova i Metohije je prvenstveno u duhovnom zavetu koji je učvrstio srpski svetosavski identitet. Manastiri, crkve i crkvišta predstavljaju vezanost za nebesko. Geopolitika, međutim, nastaje kao naučno promišljanje najviše vezano za zemlju, za zemaljsko carstvo. Stoga je geopolitičkim merilima teško razumeti značaj te svete zemlje. Na unutrašnjem planu, demografski trendovi, stanje vojske i stabilnost institucija su nepovoljniji po Srbiju nego 1999.\nNameće se da je potrebno izmeniti našu situaciju kako bi kraj okupacije i ostvarenje novog zaveta „Dogodine u Prizrenu“ postao dogledniji. Na duhovnom planu dolazimo do sličnog rešenja, potrebno je da se Srbija, kao bludni sin, vrati Bogu, vrati pravoslavlju i opet vrati Pećaršiju, Dečane, Gračanicu, Ljevišku, Draganac i Arhangele.\nSRBIJA VAN NATO-a?\nKakve su posledice eventualnog pristanka Srbije da prizna „albansko Kosovo“?\n— Prvo, Albancima bi automatski bilo omogućeno članstvo u skoro svim međunarodnim organizacijama i pristup brojnim međunarodnim tribunalima. E onda bismo u tim međunarodnim organizacijama morali još dugo da se branimo od napada, stalno odgovaramo na prozivke i trošimo resurse na nepotrebne stvari, a u međunarodnim sudovima bismo dokazivali kako nismo krivi za genocid, kako ne moramo plaćati ratne odštete i reparacije.\nDrugo, time bi se otvorila mogućnost potpunog institucionalnog zaokruživanja takozvane Republike Kosovo i apsolutne legitimizacije statusa tih institucija, kako na unutrašnjem, tako i na spoljnom planu. Progon srpskog preko preimenovanja u kosovsko manifestovao bi se u svim segmentima, u svakoj pojedinačnoj oblasti. Problem za Srbiju je i što bi se albansko na jugu centralne Srbije nakalemilo na kosovsko, a o njihovim manjinskim pravima ne bi brinula samo Tirana već i Priština. Podrazumeva se, takva Priština, s priznatom vojskom i prepoznatim sistemom odbrane, brzo bi se pridružila NATO-u. Da li bi Srbija tada mogla ostati van NATO-a?\nTreće, u nametnutom zapadnobalkanskom subregionalnom političkom okviru Srbija bi ostala sama, a Albanci bi imali dva i po glasa. Ona polovina dolazi iz Severne Makedonije, u kojoj su im vitalni interesi zaštićeni Okvirnim sporazumom iz Ohrida, a najverovatnije će dobiti još i više kako se bude implementirala Tiranska platforma. Naposletku i četvrto: za takav korak zvaničnog Beograda nema podrške među Srbima.\nAutorka Nataša Jovanović\nNaslovna fotografija: Radomir Jovanović/Centar za međunarodnu javnu politiku\nPreporučujemoDušan Prorokovićzamrznuti konfliktMilomir StepićNataša Jovanovićokrugli stoPečatrešenje za KosovoSlobodan Janković


Carl Bildt Archives - BHDijaspora.net\nCarl Bildt zagrmio: “Bosna pripada Bosancima!”\nKatastrofa u najavi: Bivši Visoki predstavnik poslao stravičnu poruku BiH!\nBivši Visoki predstavnik za Bosnu i Hercegovinu i bivši premijer Švedske Carl Bildt izjavio je da se protivi promjeni postojećih granica na Kosovu ocjenjujući da bi to moglo da ugrozi bezbjednost na Balkanu. Bildt je u autorskom tekstu objavljenom u Washington postu naveo da bi promjena granice “ponovo otvorila debatu o budućnosti BiH” i dodao […] More\nAko je Carl Bildt u Bosni i provocira, nešto se veliko iza brda valja\nBildt nema što da traži u Bosni i Hercegovini! Delegacija Evropskog savjeta za vanjske odnose, koju je predvodio kopredsjedavajući odbora ovog savjeta Carl Bildt, u posjeti je Bosni i Hercegovini, a Bildt se u Banjaluci susreo s predstavnicima bh. entiteta Republika Srpska. Šokantno: Carl Bildt objavio kartu Republike Srpske, reakcije žestoke Uoči susreta, Bildt je […] More\nŠokantno: Carl Bildt objavio kartu Republike Srpske, reakcije žestoke\nDelegacija Evropskog savjeta za vanjske odnose, koju je predvodio kopredsjedavajući odbora ovog savjeta Carl Bildt, u posjeti je Bosni i Hercegovini, a Bildt se jučer u Banjaluci susreo s predstavnicima bh. entiteta Republika Srpska. Priča Bosanca iz Višegrada: Skupljao limenke u Americi, danas vlasnik firme sa 200 zaposlenih Uoči susreta, Bildt je na svom zvaničnom […] More


Da ovog asa danas neko sretne ne bi ga prepoznao. Ernan Barkos je ocenjen kao veliki promašaj Crvene zvezde, čiji je dres nosio u sezoni 2007/08 (na 18 mečeva postigao tri pogotka) i ubrzo je napustio "Marakanu", a navijači ga nisu zapamtili po naročitom umeću, čak je dobio i nadimak "Varkos".\nNapadač se u međuvremenu vratio u Južnu Ameriku, čak je stigao do dresa reprezentacije Argentine (četiri nastupa u 2012. godini), a mnogi pamte i njegov gol rukom kao daleko slavniji sunarodnik Dijego Maradona.\nPosle svega, Barkos se sprema za novi izazov i povratak u Evropu. Sa punih 36 godina stiže u Mesinu koja se takmiči u Seriji D, dakle četvrtom rangu italijanskog fudbala, a koja nije isti klub koji je pre nekoliko godina bio u Seriji A.\nU Italiju Barkos stiže iz redova Bašhundar Kingsa iz Bangladeša, a ovu azijsku zemlju je morao da napusti zbog pandemije korona virusa.


KAD SRBIN IDE NA SUD Ovo su NAJBIZARNIJI slučajevi zbog kojih su i advokati i sudije OSTALI U ČUDU\n- Ipak je srpsko prokletstvo imovina. Nekada su braća, rođaci, ali i komšije godine provodili na sudu zbog međe. Da li je granična linija levo ili desno, i da li ovaj ili onaj brat treba da ima metar-dva širu njivu ili dvorište - kaže za "Blic" advokat Nebojša Milosavljević.\nOn navodi primer iz njegove prakse koji u suštini oslikava celo naše društvo i srpsku narav.\n- Otac je još za života napisao ugovor da će sve ostati sinu. Ćerka i zet su godinama bili ljuti zbog toga, pa nisu ni dolazili kod njega. Ipak, malo su omekšali pa su došli u posetu. Čovek se obradovao jer mu je konačno došao zet, sišao u podrum da donese najbolje vino da bi ga počastio. Taj njegov postupak nije se svideo sinu i, čim se vratio, počela je svađa. Nije se znalo ko se sa kim svađa, počele su da sevaju i pesnice i starčeva snaha uzme makaze i gađa zeta. Tačnije, šurnjaja pogodi zeta u čelo i povredi ga - priseća se advokat Milosavljević samo jednog od bizarnih slučajeva. Zetu je ostao ožiljak, protiv šurnjaje je pokrenut krivični postupak, ali starac je odlučio da raskine ugovor sa sinom, da bi sve ostavio ćerki i njenom suprugu.\nAdvokat Milosavljević ukazuje na to da su naročito mučni sudski postupci posle razvoda zbog neviđanja dece.\nAdvokati sa kojima je "Blic" razgovarao napominju jednu stvar svojstvenu strankama u parnici.\n- Čini se da je u krivičnom postupku manje mržnje nego u parnicama. Jer obe strane zastupnike drugog učesnika, a neretko i sudiju, smatraju neprijateljima - zaključak je advokata, dok Nebojša Milosavljević napominje da je "u Srbiji bolje biti tužen, nego tužilac".\n- Imao sam šlog. Ranije sam sve podnosio kako-tako, ali više ne mogu. Zašto se tako ponaša moja bivša žena, ne znam - rekao je ovaj čovek kada je odlučio da protiv svoje bivše supruge definitivno podnese tužbu.\n"Nećeš tuda izvlačiti seno"\nPosle višegodišnjeg spora, tokom kog su troškovi suđenja izašli na 3.000 evra, okončan je spor dvojice rođaka, začet jedne noći kada su deca jednog od njih ušla na stričevo imanje i krišom ubrala jagode. Zagužvalo je kad je strina te dece pozvala njihovu majku i upozorila je, a ona odgovorila sa: "Koliko treba da ti platim za kilo jagoda". Za inat, vlasnik jagodnjaka je rođaku blokirao ulazak u malinjak, ostavivši na putu koji su zajedno iskopali svoj stari automobil. Usledila je tužba.\nU pitanju su tužbe rezervista protiv države, dok su ostatak klasične parnice i među njima je desetak u kojima vrednost spora prelazi 40.000 dinara, što nije puno predmeta i pokazuje da se za velike novce ljudi više ne sude često.\nViši sud vodi i deset predmeta porodičnih priznanja ili osporavanja očinstva i materinstva i ima 50 priznanja stranih sudskih odluka, iz čega se vidi da je dosta ljudi ovde i u inostranstvu ili su otišli u inostranstvo i traže priznanje odluka stranog suda. Tu se najčešće radi o priznanju razvoda, odnosno, bračni par se razveo u inostranstvu i sada odluku stranog suda treba da sprovedu i u Srbiji.\n- Pojedine velike državne firme izbegavaju da radnicima plate recimo 15.000-20.000 dinara za prekovremeni rad. Onda radnici, naravno, tuže firmu i umesto 20.000 dinara, sa sudskim troškovima, kamatom, preduzeća zaposlenom moraju da isplate deset puta veću sumu. Tako se opare i radnik, i advokat, i sud, a jedino je budžet države oštećen jer isplata je odatle - kaže sagovornik „Blica“ blizak pravosuđu, koji je insistirao na anonimnosti i dodaje da su angažmani u takvim parnicama od pojedinih lokalnih advokata napravili milionere.\nIako po zakonu posle pravosnažne presude u krivičnom postupku oštećena strana u parnici od osuđenog može da naplati odštetu, to se u praksi veoma retko dešava.\nU sudovima u Srbiji bilo je tužbi pacijenata nezadovljnih rezultatima rada estetskog hirurga. To nisu tužbe zbog lekarske greške, nego jednostavno, ne sviđaju im se nove usne, grudi... I dok je tužbi nezadovoljnih novim izgledom bilo, nije bilo parnica, recimo, onih sa prekomernom težinom zbog diskriminacije, jer su sedišta u autobusima manja i uža nego što je njima potrebno da bi se udobno smestili.


Knjige neće ni za džabe Pogledaj specijal Toggle navigationNaslovna NaslovnaNajnovije vijestiNovo u rubrikamaČitani nasloviKolumneNezavisni stavNovosti NovostiBiHGradoviBanjalukaDruštvoObrazovanjeEx -YuSvijetHronikaIntervjuEkonomija EkonomijaPrivredaTržišteAnalizeSport SportFudbalKošarkaRukometTenisAtletikaZimski sportoviSportovi na vodiOstali sportoviOlimpijske igreIzbor sportisteKultura Kultura MuzikaPozornicaKnjiževnostVizuelna umjetnostFilmŽivot i stil Život i stilZdravljeŽivotLjepotaMuški kutakHrana i pićeKuće i vrtPutovanjeSvijet životinjaRecept danaMagazin MagazinJet setLjubav i seksTVZanimljivostiNN među poznatimaŽuta hronikaAuto-moto Auto-motoNovostiRecenzijeMogućnostiMoto sportNauka i tehnologija Nauka i tehnologijaNaukaSvemirOkolinaInternetHardwareProgramiGadgets Naslovna Kultura MuzikaPozornicaKnjiževnostVizuelna umjetnostFilm Književnost\nKnjige neće ni za džabe\nMirsada Lingo-Demirović 22.04.2012 18:32 Sajam knjiga i učila u Sarajevu, koji je u dvorani "Mirza Delibašić" 24. put okupio veliki broj izdavača i knjižara iz regiona, zatvara se sutra dodjelom nagrada.\nNa danima knjige učestvovalo je više od 200 izlagača, koji su ponudili oko 100.000 naslova autora iz cijelog svijeta i značajne popuste, koji su dostizali do 90 odsto. Tako su "knjiški moljci" djela mogli kupiti po cijenama od jedne do 300 KM. Ovogodišnji sajam odvijao se pod motom "Kuća knjige", a ljubitelji pisane riječi mogli su uživati i u svakodnevnim promocijama novih naslova i susretima s autorima.\nPonovo su najtraženiji bili svjetski bestseleri, koji su na štandovima beogradskih izdavača koštali od pet do 12 KM.\nI na štandovima bh. izdavača moderna literatura mogla se kupiti po povoljnoj cijeni. Izuzetno povoljna djela nudila je knjižara "Buybook", koja je svjetske bestselere, poput "Snijega" Orhana Pamuka te "Lovca na zmajeve" i "Hiljadu zlatnih sunaca" Haleda Hoseinija nudila po cijeni od osam do 10 KM, a neki od domaćih naslova mogli su se kupiti i po cijeni od pet KM.\nPoezija je prodavana po cijeni od jedne KM, a danas smo zatekli prodavača na "Buybookovom" štandu koji je knjige koje toliko koštaju nudio besplatno.\n"Evo vidite kako su jeftine knjige, a opet se toliko ne prodaje. Evo, nudim džabe, pa neće, prođu", kazao prodavač na "Buybookovom" štandu.\nNajtraženija djela na sajmu bila su "Ja sam Zlatan", autobiografija nogometaša Zlatana Ibrahimovića, "U Evropi" Gearta Maka, te knjiga "Kalendar Maja".\nOve godine izdavači su nezadovoljni organizacijom sajma. Žale se na to što je otvoren samo jedan ulaz u dvoranu "Mirza Delibašić" te tvrde da je iznajmljivanje prostora i štanda jako skupo.\n"Loša je organizacija i preskupo je. Ne isplati se više dolaziti", kaže Slobodan Minić, iz Izdavačke kuće "Book" iz Beograda.\nKaže da se najbolje prodaju beletristika i slikovnice, koje su najjeftinije i koštaju od dvije do šest KM.\nOrganizatori kažu da je ove godine sajam posjetio najveći broj ljudi, ali da je prodaja knjiga manja u odnosu na prethodnih nekoliko godina.\n"Svake godine dođem na Sajam knjige. Uvijek nađem nešto za sebe. Međutim, već nekoliko godina izdavači nude iste naslove. Rijetkost je da nađete nešto novo što već prethodnih godina nije bilo na sajmu. Ono što je u svemu tome dobro je da unaprijed možete odlučiti šta ćete to sljedeće godine kupiti na sajmu jer niste imali dovoljno novaca ove godine", kaže Semir Hatić, student iz Sarajeva.


Pojedini pevači su otišli toliko daleko te svoje nastupe nakon korone naplaćuju i 1.500 evra više nego pre, piše "Alo".\n- Nekoliko poznatih pevača povećalo je cene nastupa za 500 pa čak i 1.500 evra samo zato što su prvi nastupi po kafanama nakon korone bili izuzetno posećeni. U tome prednjače mladi pevači koji su tek nekoliko godina na sceni, a ono što je zabrinjavajuće jeste da ih menadžeri podržavaju u tome umesto da im skrenu pažnju i objasne da to tako ne ide - kaže izvor ovog lista i dodaje:\n- Iako je nekima prošlo to što su bahato podigli svoju cenu, to nikako ne može da se održi na duže staze. Možda su sada napunili kafane, ali vlasnici većih klubova to neće tolerisati. Čim splasne interesovanje publike, sami će zatvoriti sebi vrata. Neki pevači, poput Saše Kovačevića, Nataše Bekvalac, Šaka Polumente, uzimaju visoke honorare, ali im ne pada na pamet da ih sada dodatno povećavaju. Zamislite da i te veće zvezde počnu da dižu cene nastupa, na šta bi to ličilo? Baš ti koji najlošije rade odlučili su da zarađuju na grbači naroda.\n- Kada je reč o pevačima sa kojima sarađujem, poput Radiše Trajkovića Đanija, Dare Bubamare, Vuka Moba, mogu da kažem da je njihova cena ostala ista. Sada je situacija takva da su ljudi željni provoda, ali niko sa sigurnošću ne može da tvrdi da će publika zadržati toliko interesovanje i za tri-četiri meseca. Gotovo sam siguran da ćemo sledećih mesec dana odlično raditi, ali to nikako nije dovoljno da se pevačima toliko drastično poveća cena - rekao je on za pomenuti list.\nVIDEO: Pevači dobili veliki bakšiš


Na Fakultetu političkih nauka Univerziteta Crne Gore, 30.11.2020. potpisan je Memorandum o saradnji između Savez slijepih Crne Gore i Fakulteta političkih nauka sa ciljem omogućavanja odrađivanja prakse za studente studijskog programa socijalna politika i socijalni rad u Savezu slijepih Crne Gore.\nBudućim socijalnim radnicima, studentima, biće omogućeno da se kroz praktičan rad upoznaju sa najznačajnijim modelima pristupa invaliditetu, dokumentima koji obrađuju prava OSI, da imaju direktnu komunikaciju sa članovima-osobama oštećenog vida, da se upoznaju sa radom Saveza slijepih, a sve u cilju njihovog daljeg zalaganja i stvaranja društvene zajednice u kojoj će svi biti ravnopravni.\nSavez slijepih će u saradnji sa predstavnicima FPN-a obezbjediti desetodnevni obavezni praktični rad studentima sa smjera Socijalna politika i socijalni rad u Savezu slijepih Crne Gore, kroz predmet Socijalni rad sa licima sa invaliditetom, koji je dio nastavnog programa specijalističkih studija.\nNadamo se da će ova saradnja doprinijeti i uspješnijem studiranju studenata koji svoja akademska dostignuća žele da ostvare kao budući socijalni radnici, a i unapređenju položaja OSI.


03.05.2008., 12:24 #1\nPolitika socijalista zanima gotovo isključivo muškarce, koji ujedno spadaju i u najstariju populaciju koja izlazi na birališta. Za radikale gotovo da ne glasaju nacionalne manjine... Ovi i slični podaci do kojih je u nedavnom istraživanju, rađenom na uzorku od 2.700 građana Srbije, došao CeSID, pokazuju koliko se po životnim stilovima i standardu razlikuju glasači najvećih srpskih stranaka.\nOdgovarajući na više od 350 raznoraznih pitanja, iz Cesidovog upitnika, građani Srbije su istraživačima omogućili uvid u detaljnu socijalnu strukturu birača. Tako da se, na osnovu odgovora, može napraviti model stranačkog simpatizera. I mada bi, verovatno većina i naslepo mogla reći da se najmlađi opredeljuju za LDP, da je od svih stranaka za žene najprivlačnija politika DS, a da penzioneri, poljoprivrednici i slabije obrazovan sloj građana glasa za SPS i SRS, ovo istraživanje po prvi put pruža malo dublji uvid u profil stranačkih glasača.\n03.05.2008., 12:32 #2\n03.05.2008., 12:33 #3\nProcitao sam u danasnjem Blicu, za mene je to skandalozno, da Cesid radi takva istrazivanja, i izvodi zakljucke kako prosecan glasac SRSa ima 60 godina, stan od 40 kvadrata, mena leba da jede i kupuje iskljucivo na buvljaku. A ovo sve doslovno pise. A da ne govorim o glupostima tipa zene glasaju u odnosu 51:49 za DS, dok kod svih ostalih dominiraju muskarci.\nToliko o pristrasnosti Blica i Cesida.\n03.05.2008., 12:36 #4\nŽena u zrelim četrdesetim godinama. Završila je srednju ili višu školu, a zaposlena je u državnom sektoru ili kod privatnika, kao kvalifikovana ili visokokvalifikovana radnica. Udata, po nacionalnosti Srpkinja, ali ne obavezno. Ima vozačku dozvolu. Vrlo retko uzima kredit. U dokolici, na televiziji gleda filmove i serije. Ima kompjuter kod kuće, sluša zabavnu i izvornu narodnu muziku, a povremeno i stare šlagere. Rado ide i u Guču i na „Egzit“. Razmišlja o pokretanju sopstvenog biznisa. Smatra da Srbija treba da se ugleda na Zapadnu Evropu.\nMeđu glasačima DSS najviše je onih koji kažu da mogu da kupe sve što požele, ali većina za sebe tvrdi da živi „srednje podnošljivo“. Simpatizer ove stranke smatra da se najbolje živelo u vreme socijalizma, ali ni poslednjih osam godina mu nije bilo loše. Vozi „audi“, ima stan ili kuću veću od 80 kvadrata i planira da se proširi. To je muškarac, starosti oko pedeset godina. Bira da ide u Guču, jer, naravno, sluša izvornu narodnu i novokomponovanu, turbo-folk muziku. Na televiziji gleda filmove, serije i sport. Po njemu bi Srbija trebalo da se ugleda na neutralne zemlje.\nMuško, nosi naočare i veoma je mlad, dvadesetak-tridesetak godina. Najčešće je zaposlen kao službenik ili stručnjak, a sa glasačem DSS „bori se“ za prvo mesto na rang-listi za stan, jer ga najčešće od svih muče podstanarske muke. Međutim, ne planira kupovinu stana ili kuće. Odmara se na moru. Najčešće se od svih odlučuje na razvod. Voli da vozi automobil marke „ford“. Ideja mu je da pokrene sopstveni biznis, ali o tome ne razmišlja jer misli da nema šansi. Po njemu, Srbija treba da se ugleda na Zapadnu Evropu i skandinavske zemlje.\nSa završenom srednjom školom i preturenih šezdeset godina života, on živi u skučenom stanu od četrdesetak kvadrata. Ako ima automobil, onda je to najčešće „fijat“ ili „ford“, star 20 godina. Među radikalima su sve sami Srbi i poneki Crnogorac. Uz stalan posao, na mestu kvalifikovanog ili visokokvalifikovanog radnika, zarađuje i od poljoprivrede. Ne napušta je čak i ako je već otišao u zasluženu penziju. Opredeljeni za radikale najviše od svih birača kažu da im je period od 1990. do 2000. bio najuspešniji. Smatra da Srbija treba da se ugleda na Rusiju.\n03.05.2008., 12:39 #5\n03.05.2008., 12:44 #6\n03.05.2008., 12:52 #7\n03.05.2008., 12:53 #8\n03.05.2008., 13:11 #9\n03.05.2008., 13:54 #10\n03.05.2008., 13:57 #11\n03.05.2008., 13:58 #12\n03.05.2008., 14:02 #13\nsad si gotov dok to vidi Mita...uf al ćeš da nadrapaš :-D\n03.05.2008., 15:16 #14\n03.05.2008., 15:19 #15\nnezahvalno je to raditi.\n03.05.2008., 15:30 #16\n03.05.2008., 15:31 #17\n03.05.2008., 15:33 #18\nMa ti znas sta dobijaju\n03.05.2008., 15:36 #19\n03.05.2008., 15:38 #20\n03.05.2008., 15:40 #21\nVec 3 dana bez ikakvih argumenata pishesh gluposti nevidjene kada neko kaze neki argument. Bojite se argumenata ko zubara\n03.05.2008., 15:42 #22\n03.05.2008., 15:43 #23\n03.05.2008., 15:45 #24\nŠta je tebi argument?Imaš temu o CeSid-u.Plate onih koji nisu volonteri mogu da se saznaju,proveri.Ako si nepismen zamoli nekog komšiju ili prijatelja da okrene par brojeva telefona.\n03.05.2008., 16:03 #25


Urbane strane | Stranica 2 od 10 | Velike priče "malih" ljudi\nVelike priče "malih" ljudi\nZABORAVLJENE ZIDINE (2) – Tragači za blagom ili jedan izveštaj Milana Đ. Milićevića\nMladen Milosavljević 14. mar 2019.\nKao što sam već najavio u prethodnom tekstu, početkom XX-veka u Veliko Orašje dolazi i o njemu piše Milan Đ. Milićević, pisac, etnograf, akademik, jedan od osnivača Srpske književne zadruge i deda čuvenog pesnika Milana Rakića.\nVremenska kapsula – Velikani po kojima nismo nazvali ni ulicu\nMirko Radonjić 27. feb 2019.\nTravnik, opština rođenja Ive Andrića, ostaće u Beogradu bez ulice, čije ime će, kako su obznanile gradske vlasti srpske prestonice, poneti još jedan mislilac iz BiH, Milorad Ekmečić.\nIstorija | Reportaže\nZABORAVLJENE ZIDINE (1) – Priča o nastanku jedne crkve\nMladen Milosavljević 21. feb 2019. 21. feb 2019.\nOvdašnjim drumovima su odvajkada prolazile vojske, stanovništvo je bežalo pred najezdama raznih osvajača a ono što je ostajalo, kuće, crkve i sela, vremenom je bivalo zaboravljeno, zatravljeno i prepušteno zubu vremena.\nBića iz narodnih verovanja i predanja (3) – Uslužni duh\nMladen Milosavljević 13. feb 2019. 13. feb 2019.\nVečita težnja ka raskoši i brojni napori da se što brže, bezbolnije i lakše, po mogućstvu „preko noći“ dođe do imetka, bez ikakve sumnje predstavlja jednu od karakteristika koja je ponajbolje ukorenjena u biće čoveka.\nVremenska kapsula – Zašto se i od kada Srbi ljube tri puta?\nMirko Radonjić 19. jan 2019.\nBili su praznici, svetovni i duhovni, i Srbi su se ponovo, zdraveći se i želeći sve najbolje i potvrđujući svoju veru rečima, međusobno celivali. Niko nije mogao da prebroji ukupan broj poljubaca koji su završili na obrazima, ali ...\nOd mladeža do Putina: in medias – stres!\nMiodrag Stošić 17. jan 2019.\nAnegdota kaže da jedan mladi novinar svojevremeno, pitao svog starijeg kolegu: „Šta mislite, kada je počela prva cenzura?“ „Počela je sa listom...“ – mirno je odgovorio kolega. „Sa nekim dnevnim ili nedeljnim?“ „Sa Adamovim“.\nBeogradom su pre 80 godina harale polne bolesti, svaki stoti građanin bio je inficiran\nSaša Z. Stanković 25. dec 2018. 26. dec 2018.\nBeograd posle Prvog svetskog rata dobio je neke nove izazove sa kojima je trebalo da se izbori kao što je naglo širenje veneričnih obolenja. Nadležni ljudi prestonice su zato...\nVremenska kapsula – Koje smo reči pogrešno upotrebljavali i u 2018.\nMirko Radonjić 19. dec 2018. 19. dec 2018.\nNa Oksfordu su nedavno saopštili cenjeno mišljenje da je "toksično" reč godine u engleskom jeziku. Ne misli se na opaka svojstva iskonskih otrova - poput arsenika, ili brlje - već na osobine...\nVremenska kapsula – Prvi beogradski saobraćajni kolaps\nMirko Radonjić 16. dec 2018.\nDok ovih dana robijaju u svojim automobilima, mnogi Beograđani razmišljaju o smislu života čijih desetak odsto otiče na vozačkom sedištu, a poneki se, verovatno, i zapitaju - kako je sve, dođavola, počelo?\nBeograd za vreme poslednjih izbora u Kraljevini Jugoslaviji\nSaša Z. Stanković 11. dec 2018.\nNa poslednjim parlametarnim izborima u Kraljevini Jugoslaviji 11. decembra 1938. Beograđani su mogli ne samo da ocene rad predsednika vlade Milana Stojadinovića nego i gradonačelnika Vlade Ilića. Po prirodi posla premijer i gradonačelnik prestonice često su upućeni jedan na drugog...\nVremenska kapsula – Beograđanke šezdesetih\nMirko Radonjić 02. dec 2018. 03. dec 2018.\nRazličita su osećanja današnjih Beograđana prema gostima iz daljine koji im, na standardno pitanje kako im se dopada kod nas, odgovore: "Imate prelepe žene". Da, to smo znali.\nPrethodna Page1 Page2 Page3 Page4 Page5 Page6 … Page10 Sledeća\nZašto jeste teško biti fin?\nKonstruktivni paneli za kraj četvrtog ciklusa Nelt edukativnog programa\nZašto je došlo do kraja uspona međuratnog Beograda?\nObrni okreni, sto je tu\nVremenska kapsula – Koliko su nam za 20 godina poskupeli računi\nDarja U. Balšić (1)\nTeksaški Beograd, grad duhova\nprof. Dejan Milić (3)\nRat za otadžbinu u kome su stradali otac i sin\nPutopis jednog profesora - Poljska nekada i sad. A gde smo mi?!\nGoran Stefanović (3)\nPriča o čoveku koji je bio Staljinova noćna mora\nStazom “Crnog barona“, koji je komadovao „belom vojskom“\nHong Kong - od ribarskog sela do grada solitera\nIrena Vuksanović (3)\nPredstava „Pod mlečnom šumom“ po tekstu Dilana Tomasa - petak, 19. april, u 20.30 časova\nPredstava „Istrajnost“ inspirisana dramom „Parobrod Istrajnost” Šarla Vildraka - subota, 16. mart, u 20 časova\nI to je pozorište!\nJelena Mrkaja (2)\nIzbori u Brazilu, država na ivici građanskog rata\nPred epski meč sa Brazilom - priča o ljudima koji žive život Karioka u Beogradu\nMilenko Kovačević (35)\nZašto je uništen Žrnov? Hir masona ili velelepni spomenik srpskim borcima\nKako jeftino i kvalitetno da renovirate kupatilo\nNeuspelo proglašenje nezavisnosti Katalonije, poređenje sa raspadom Jugoslavije\nNekada je narod išao goloruk na naružane teroriste, a danas okrećemo glavu kada manijak napada devojčicu\nKako smo tragajući za Dražinim grobom, pronašli zaboravljenu česmu kralja Aleksandra\nTamna i svetla strana kralja Aleksandra I Karađorđevića, zašto sedam decenija nije imao svoje mesto na mapi Beograda?\nDa bi sačuvale čast, 50 devojaka je izabralo smrt\nPijanista koji je oslikao grad\nBranko Pešić uz pomoć soka od jabuke izgradio najznačajnije objekte u Beogradu\nKreativna snaga i zadovoljni mladi ljudi – najveća impresija izložbe upriličene na tri lokacije u Beogradu\nIma tri fakultetske diplome, a bogatstvo mu donele prepelice\nDan kada je Gedža poterao Švabu\nDa li će migranti preplaviti Evropu i Srbiju?!\nZašto je pivo „dar bogova“?\nFiš fest – carstvo specijaliteta od ribe\nTri veka od Požarevačkog mira i prve “Kraljevine Srbije”\nŽene su bile slabost Josipa Broza - sve Titove ljubavi (1)\nZašto ne mogu da navijam za Hrvatsku?\nJednim klikom do rešenja nedoumice\nDa li će KUD “Cvetković” posle 73 godine, nelegalno biti izbačen iz svojih prostorija?\nDeo Zemunske tvrđave obnoviće se do kraja godine\nZašto u Beogradu najmanje 96.674 dame nemaju partnera\nZašto nestaju nadimci?\nSusret sa idolom\nZbog dece sa praćkom kralj Aleksandar promenio izgled Glavne Pošte\nPomozimo malom Filipu (2013)\nPriča o najčitanijem tekstu na prostoru ex Yu "Ima jedna zemlja"\nHram sagrađen od zlata i mermera\nDeda Ljuba (92) vozi automobile 74 godine\nKako je beogradski advokat branio lopova koji ga je pokrao\nHumani čuvari tradicije\nKako su dođoši uticali na razvoj Beograda\nOd limenog nastao "Zeleni venac"\nMomak sa Banjice uči amerikance džezu\nBlog, prostor za moj gušt\nMarko Stojanović (1)\nGlavna pošta, Skupština i Palata Albanija su plagijati?\nMelanija Pavlović, arhitekta (1)\nKako je jedna žena uticala na arihtekturu i razvoj Beograda\nMiodrag Stošić (8)\nDa li će politička korektnost ubiti komediju?\nSrbi i Bog - Isus Hrist, naš čovek\nInformatička demokratija - zašto neće nikad biti novog Zdravka Čolića?\nHIPSTER IZ LJUBOVIJE: Elita iz našeg sokaka\n"Zadruga" - Trojanski konj mediokriteta\nMirko Radonjić (18)\nVremenska kapsula - Koliko su nam za 20 godina poskupeli računi\nVremenska kapsula - Tržni centar Tranzicija\nVremenska kapsula - Velikani po kojima nismo nazvali ni ulicu\nVremenska kapsula - Zašto se i od kada Srbi ljube tri puta?\nVremenska kapsula - Koje smo reči pogrešno upotrebljavali i u 2018.\nVremenska kapsula - Prvi beogradski saobraćajni kolaps\nVremenska kapsula - Beograđanke šezdesetih\nVremenska kapsula - Rekonstrukcija Bioskopa Balkan i sudbina filma u Beogradu\nVremenska kapsula - Marakana, groblje velikana\nVremenska kapsula - Vicevi, glupi i ostali\nVremenska kapsula - Hamburgeri protiv pljeskavica\nVremenska kapsula - Narodne novine u godini jubileja\nVremenska kapsula - Kako je država odgajala loše vozače\nVremenska kapsula - "Majstori, majstori" i Nova srpska škola\nVremenska kapsula - Nostalgija, plastične kese smo plaćali starim dinarima\nVremenska kapsula - Kako je i zašto u Srbiji nastao strah od železnice, šinofobija\nVremenska kapsula - Talibani u depou Železničkog muzeja\nVremenska kapsula - Otkad Srbi teško plaćaju skupe karte za fudbalsku utakmicu\nMladen Milosavljević (12)\nZABORAVLJENE ZIDINE (2) - Tragači za blagom ili jedan izveštaj Milana Đ. Milićevića\nZABORAVLJENE ZIDINE (1) - Priča o nastanku jedne crkve\nBića iz narodnih verovanja i predanja (3) - Uslužni duh\nDeca kao večita inspiracija\nPriča o rodonačelniku distopije – Dragutinu Iliću (1858-1926)\nBića iz narodnih verovanja i predanja (2) - Talason\nBića iz narodnih verovanja i predanja (1) - Naprata\nPriča o zmajevom stablu\nPriča o kapetanu Čupi\nŠta vezuje cara Dušana i kralja Milana Obrenovića\nTajanstveni saveznik Eugena Savojskog\nLepenski Vir i srpski vampiri u galeriji "Polet"\nNebojša Rašković (43)\nVeritas 14 puta prepoznat kao lider u Gartner-ovom magičnom kvadrantu!\nPodizanje plantaže oraha – Šta je važno znati, prvi koraci i priprema\nElektrični bicikli – zelena karta za zdraviji, lepši i bezbrižniji život\nE prime električni bicikli – ekološki i zabavni!\nVeritas je istestiran i overen za AWS Outpostove\nE prime: Iz hobija do ozbiljnog biznisa!\nDeset godina cloud-a u Srbiji!\nIznajmljivanje električnih bicikala može biti unosan posao\nDolce Principessa – sve slatke tajne na jednom mestu!\nUTrenu.com – Web portal koji rešava sve Vaše probleme!\nElektrični bicikli – vozila sadašnjosti i budućnosti!\nUlična galerija: Ivan Vidović – Weedzor Zoo\nBezbednost danas! Sigurnost sutra, uvek i svuda!\nOvo je posao budućnosti u Srbiji: Uz malo strpljenja stiže lepa zarada!\nUlje od koštica grožđa\nMDS Net@work 2019 konferencija otvara vrata modernog inženjeringa\nvCloud portal – upravljivi data centar u cloud-u!\nOrah – odlična poslovna investicija za budućnost!\nUTrenu.com – rešenje za Vaše probleme!\nDomaći električni bicikli osvojili srca posetilaca sajma automobila!\nIP telefonija krojena po meri!\nHuawei P30 serija – za korak ispred drugih!\nU Trenu - Web portal koji spaja profesionalce i korisnike!\nNajbolji način da svoju penziju investirate u prirodu, a ona ume velikodušno da uzvrati...\nDomaći električni bicikli na sajmu automobila!\n„Shallow“ i „Samo jednu ljubav imam“ uz magiju harfe i vokala\nZucchi maslinovo ulje - više od sastojka!\nŠta kada projektor prestane da radi?\nSajt na klik - 30 minuta i gotovo!\nSpektakl za oči i uši!\nZa zeleni Beograd!\nJaffa dala vetar u leđa najuspešnijem srpskom skijašu Marku Vukićeviću\nZašto i kako se radi SEO optimizacija sajta?\n„Nekoliko susreta“ - novi roman Stevana Daničića\nTrgovi Beograda će zaplesati za Dane Smiljane Mandukić\nSedam dana rođendana u OUR PUB-u\nKad Vaš mobilni telefon zataji…\nJoš jedno sjajno druženje u Bloku 19a na Novom Beogradu\nFestival "Moj lepi park"\nZašto je važna sertifikacija u zdravstvu?\nNikola Mitić (1)\nIznad zida predrasuda – projekat koji daje nadu\nNikola Savić (1)\nReportaža sa Svetskog prvenstva – doživljaj utakmice sa Švajcarskom iz ugla običnog navijača\nRadojko Radovanović (3)\nJadac – kako (ni)je supruga uspela da sakrije neverstvo od muža\nAlojzje Stepinac – jabuka razdora Hrvatske i Vatikana sa Srbijom\nSanja Savić (1)\nPisanje romana je duga i neizvesna avantura\nSaša Z. Stanković (6)\nNajlepši ukras modernog Beograda\nVlada Ilić, nekada najbogatiji Srbin i gradonačelnik Beograda umro je u bedi (3)\nGradonačelnik Vlada Ilić želeo je da se "ford" sklapa u Kraljevini Jugoslaviji (2)\nKako je Vlada Ilić od rodnih Vlasotinaca došao na čelo prestonice (1)\nUglješa Pećanac (5)\nNeću da me političari gurkaju od zdanja koje sam napravio\nJeste Novak najbolji, ali je Momčilo prvi\nMiodrag Živković (90), autor spomenika na Sutjesci - Tito mi se nije mešao u posao (3)\nTripo Vučinić (94), borac Prve proleterske - glad je bila teža od smrti (2)\nSmrt fašizmu - tačno 75 godina od bitke na Sutjesci (1)\nUrbane strane (4)\nUlične umetnice i umetnici sa decom iz „Svratišta“ oslikavaju „Šesnaesticu“\nurbanestrane.rs | 2021\nUnesite pojam za pretragu i pritisnite enter. Pritisnite ESC za izlaz.


[es] - Cene telofona u Telenoru\n06.10.2010. Visina plata u Telenoru, Vipu i SBB-u\n22.01.2009. Da li se ovo svuda desava? - Canon cene :(\n27.01.2009. Interna Memorija telefona\n[es] :: Mreže i novosti :: Telenor - korisnički servis :: Cene telofona u Telenoru\nČlan broj: 2196\nCene telofona u Telenoru 30.12.2012. u 13:12 - pre 102 meseci\nZna li neko da li padaju cene starijih modela telefona?Moj sin je pre skoro 18 meseci kupio Samsung Galaxy SII.Uzeo je uz odredjen paket , na otplatu na 6 rata.Taj telefon i dalje ima istu cenu na isti paket.To je inace pravilo kod svih operatera?Cini mi se da recimo,Iphone, kada izbaci novi model, skine cenu starijeg uredjaja.Ima li neko prave informacije?Mozda je ovo sto radi Telenor pravilo.\nRe: Cene telofona u Telenoru 31.12.2012. u 19:10 - pre 102 meseci\nIphone nemoj da poredis sa drugim aparatima. Oni imaju svoju poslovnu politiku koja po korisnike nije losa. Al njih kod nas nema, tako da...:) A nsi provajderi em sto deru sa cenama iste ne skidaju sve dok aparat skroz ne postane prevazidjen. Moj savet je ne uzimati telefone preko provajdera, osim ako je to jedini nacin doci do telefona. Tipa zbog placanja na rate i tako to.\nRe: Cene telofona u Telenoru 09.01.2013. u 21:57 - pre 102 meseci\nNaravno da deru, čak i od Comtrade... eto primera, kod Telenora u Outlet shop-u, Sony Xperia Sola bez ugovorne obaveze košta 40.000 din, a u CT-u je 36.999 din bez ikakve obaveze... a onda još, HTC Desire X košta bez ugovorne obaveze isto kao i Sola 40.000 din, ali, uz paket Prenesi i Surfuj 500, HTC Desire X je 18.600 din, a Sola koja je Outlet ponuda 25.800... zašto je tako, to samo Telenor zna... pre dve godine sam na ugovor uzeo HTC Wildfire i on je tada u slobodnoj prodaji bio oko 300e, a ja sam ga uz gore pomenuti paket dobio za 150e na 6 rata i to je za mene bilo ok jer nikad ne bih dao 300e za telefon. Neko je pomenuo da se ne uzima uz paket, ali za neke je to možda jedina varijanta da se dođe do telefona. Ali, zašto se ne spušta cena telefona to samo Telenor zna...\nRe: Cene telofona u Telenoru 09.01.2013. u 23:18 - pre 102 meseci\nTako je zato sto su Telenor i Comtrade,i ostali takvi,prodavci koji prodaju 100% regularne telefone. Ovi koji su jeftiniji prodaju telefone koji su skidani sa mreze.\nNpr telefon koji u CT kosta 150e,u Nisu u podzemlju mozes nabaviti za ispod 100e. Ali CT daje 2 god garancije,a ovi u podzemlju 6 meseci,mozda najvise 1 godinu\nInace,ko nema drugi nacin da se domogne telefona,tj nema para da kupi skuplji telefon,bolje da ne kupuje neki skuplji telefon uz paket. Npr ako ima da plati racun od 1500 din,onda neka uzme na kredit telefon negde,i neka uzme paket kod operatera u zavisnosti od potrebe i dubine dzepa.\nPonuda kod operatera koja ukljucuje telefon sluzi da neko ko mesecno trosi bar 1000 din bude nagradjen od strane operatera za "vernost" Naravno taj neko dobije za dinar telefon koji je max 100e. Taj telefon je operatera kostao max 35e na veliko,i tako su za 35e dobili 24000 din\nNaravno nije bas uvek telefon nagrada za vernost,ukapirali operateri da mogu da zarade bolje pa je zato ovakva ponuda sto se tice telefona\nAli napominjem,opet,ko nema 400e da kupi telefon,njemu ce izgledati kao mnogo dati pocetnih recimo 10000 din za telefon i potpisati ugovor 24 meseca sa min racunom od 2000 din. Takav ugovor ce potpisati neko ko stvarno koristi telefon i ima para da placa racune,i taj telefon ce posle dve godine prodati za pocetnih 100e i onda opet izpocetka\n09.07.2010. Korišćenje Interneta kao turista u CG\n20.03.2012. Otključavanje telefonskih aparata kupljenih u Te..\n10.08.2011. Kupila sam u Telenoru Htc telefon,ali je kodiran...\n11.10.2011. Da li je moguće uzeti 064 broj u Telenoru?\n05.11.2011. posao u Telenoru\n13.06.2012. Nove cene pripejd saobraćaja u Telenoru\n25.07.2012. Stari dug u telenoru od par hiljada?\nRegistrovani: 24 ( nebek, ziki_the, nesa986, gilopile, član, boban779, BuzzLightyear, X Files, niikoolaa, vjova, Dragan, dlalic, bojanum, cardakzoki, dcabro, Stefan27, pzec, Shadowed, zivanicd, ACC_76, Dragan Le, kajgo, Nebojsa Milanovic, eloiza )


ЛУКАШЕНКО ИСПРЕПАДАО ЗАПАД: Председник Белорусије запретио као нико никада! (ВИДЕО)\nLUKAŠENKO ISPREPADAO ZAPAD: Predsednik Belorusije zapretio kao niko nikada! (VIDEO)\n„Moskva će Belorusiji dati svako oružje“, rekao je beloruski predsednik Aleksandar Lukašenko u replici poljskom kolegi Andžeju Dudi.\nRusija je izrazila spremnost da Belorusiji isporuči bilo koje oružje u slučaju da joj je to potrebno, rekao je Lukašenko.\nZa to vreme, poljski predsednik Andžej Duda je za vreme konferencije za štampu izjavio da je njegova zemlja spremna da razmesti američku vojnu bazu na svojoj teritoriji. On je američkom predsedniku Donaldu Trampu rekao da će se ta baza zvati „Fort Tramp“ u njegovu čast.\nDuda je zaobišao činjenicu da će takvim potezom njegova zemlja postati legitimna meta ruskih raketa u slučaju oružane konfrontacije između Rusije i NATO pakta.\nOvakav nastup poljskog predsednika nije naišao samo na kritike ruskih zvaničnika, već i predsednika susedne Belorusije Aleksandra Lukašenka, koji je rekao da NATO može da zaigra polonezu uz zvuke Iskandera.\nOn je ocenio da je njegova zemlja teritorijalno najbliža NATO bazama, i u slučaju da opasnost postane više nego realna, zajednička rusko-beloruska vojska će biti spremna da da adekvatan odgovor na dejstva NATO pakta.\n„Nama ne trebaju nikakve baze. Avioni neće ohladiti natovske glave, ali rakete zato hoće“, kazao je Lukašenko.


Vulić: Ne bojimo se Dinama - Sport - Index.hr\nVulić: Ne bojimo se Dinama\n32. kolo HNL-a:\nSplit - Dinamo 19:00\npetak, 1.5.2015. 13:00\nSPLIT se priprema za prvi od dva dvoboja s Dinamom koja ga čekaju u mjesecu svibnju. Crveni u subotu na svom Parku mladeži dočekuju Mamićevu momčad, koja bi eventualnom pobjedom potvrdila deseti uzastopni naslov prvaka.\n"Tradicije su tu da se ruše"\nDinamo još uvijek ne zna za poraz u domaćem prvenstvu, a Vulić se nada da će to promijeniti.\n"Oni su naša najbolja momčad tako da nisu bez razloga neporaženi. Opet, ne postoji zakon veliki brojeva u nogometu. Tradicije su tu da se ruše. Sjetite se samo koliko utakmica nisam izgubio u Rijeci, sve do prošlog kola", rekao je Vulić.\n"Mi nemamo rotaciju poput Dinama ili Rijeke pa nam je malo nezgodno što nam dolaze u periodu kada imamo šest utakmica u dva tjedna. Bez obzira, Dinamo respektiramo, ali ih se ne bojimo", nadodao je Vulić.\n"Velika nam je čast boriti se za trofej Kupa"\nTrener Splita osvrnuo se kratko i na finale Kupa, koje se igra 20. svibnja na Maksimiru.\n"Finale je uvijek posebna, veličanstvena utakmica, bez obzira o kojem je natjecanju riječ. Velika nam je čast boriti se za trofej Kupa i želja nam je da dođemo do povijesnog uspjeha", zaključio je Vulić.


Niska cena maline neće proći – ZoomUe\nNiska cena maline neće proći\nby Zoran Đurović · Published 14 јуна, 2017 · Updated 14 јуна, 2017\nIVANJICA – U organizaciji asocijacija poljoprivrednih proizvođača Mačvanskog i Kolubarskog okruga, u Prnjavoru je održan sastanak, kome su pored oko 1.500 malinara prisustvovali pomoćnik i savetnik ministra poljoprivrede i predstavnici Asocijacije malinara Srbije, koje je predvodio Dobrivoje Radović iz Ivanjice.\nJedina tema skupa bio je otkup maline ovogodišnjeg roda koji je počeo u Mačvi i na jugu Srbije. Akontna cena kreće se oko 120 – 130 dinara za kilogram što je razbesnelo proizvođače, pogotovo kada se u obzir uzme prepolovljen rod u odnosu na prošlu godinu koji takođe nije bio na zavidnom nivou. Posebno ih brine činjenica da je za dosadašnji otkup u Mačvi, od gotovo 30 odsto roda, obračun završen i malina isplaćena na 130 dinara.\nTokom iscrpne diskusije, doneti su zaključci kroz koje se pruža maksimalna podrška ministru Nedimoviću da nastavi razgovore sa svim relevantnim učesnicima u rešavanju problema proizvodnje i plasmana ovog veoma važnog poljoprivrednog proizvoda.\nTakođe smo zatražili da se u dijalog sa Asocijacijom i Ministarstvom poljoprivrede uključe i ministarstva trgovine, finansija i privrede, carina i četiri najveća izvoznika maline, kako bismo pokušali rešiti ovaj veliki problem, kaže za Info LIGU Dobrivoje Radović.\nPrema njegovim rečima, pre par dana protestni skupovi su održani u Leskovcu i Bojniku, dok će ih je večeras bilo i u pojedinim gradovima Mačvanskog i Kolubarskog okruga. Malinari su nadležnima dali rok da se problem ponižavajuće niske otkupne cene reši do utorka 13. juna. Ako do kompromisa ne dođe, Asocijacija malinara Srbije koja okuplja preko 50 udruženja iz svih delova zemlje, doneće konkretnije odluke koje se tiču blokada svih otkupnih mesta i prilaza hladnjačama.\nZaprepašćujuće niska otkupna cena maline ove godine, najniža je u proteklih 30 godina. Ovakvo potcenjivanje i poniženje proizvođača jednostavno ne može proći. Zvanične informacije kojima raspolažemo a koje stižu od Svetske asocijacije proizvođača govore da je ovogodišnji rod podbacio u većini svetskih malinogorja. Na američkom kontinentu je to 20, a u Poljskoj i Srbiji oko 50 odsto. Na gotovo duplo manju ponudu ove godine cene u otkupu su niže 50 odsto i to je jednostavno neodrživo. Ako ne dođe do korkcije, idemo u proteste –, kaže Radović.\nU Arilju je kako saznajemo, bio zakazan sastanak Poljoprivrednog odbora ove opštine, na kome se trebalo raspravljati o ceni i otkupu maline u novonastaloj situaciji, ali se na njemu niko osim predsednika nije pojavio.\nTags: ariljeAsocijacije poljoprivrednih proizvođača “Malinari Srbije”Ivanjicamalina\nSedmi Sajam preduzetništva održan u Užicu (video)\nJuniorke Dobrovoljnog vatrogasnog društva Užice najbolje u Srbiji\nby branko · Published 8 јула, 2014\nNext story Prijem za dobrovoljne davaoce krvi (video)\nPrevious story Sedam pripremnih utakmica


Osnovna škola za obrazovanje odraslih u Čačku pomaže polaznicima da se opismene i prevaziđu brojne socijalne probleme Osnovna škola za obrazovanje odraslih u Čačku pomaže polaznicima da se opismene i prevaziđu brojne socijalne probleme – Info Press\n,,Puno je zanimljivo. Posebno srpski i matematika. Značilo nam je mnogo, jer živimo ovde i treba da znamo da se sporazumemo,” rekao je četrdesetrogodišnji Ramiz Isenaj.\n,,Baš teško žive. Mi smo imali prilike da ulazimo u njihove domove i verujte da su to uslovi ispod svakog dostojanstva. Porodice sa puno dece u kojima je retko kada jedan član zaposlen… Naša uloga je da im zaista pomognemo da bolje žive, a primarni cilj je da se obrazuju i da tako pokušaju da dođu do posla,” istakla je andragoški asistent u Osnovoj školi za obrazovanje odraslih u Čačku, Snežana Marušić.\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Osnovna škola za obrazovanje odraslih u Čačku pomaže polaznicima da se opismene i prevaziđu brojne socijalne probleme".\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Osnovna škola za obrazovanje odraslih u Čačku pomaže polaznicima da se opismene i prevaziđu brojne socijalne probleme". Podelite vaše mišljenje sa nama. Pošaljite komentar klikom na dugme - napišite komentar.


Moda i lepota, Šminka, frizura i telo — By taty on January 11, 2013 1:59 pm\nČinjenica je da različitim krvim grupama odgovara različita ishrana, pa nije ni čudno da postoje veze sa kožom, njenim zdravljem i lepotom. Za lepotu kože u velikoj meri odgovorna je krvna grupa, koja određuje tip vaše kože, i način njene nege.\nZa razliku od vrlo “zahvalne” kože osoba koje u sebi nose krvnu grupu A, krvna grupa B je, može se slobodno reći, gotovo potpuna suprotnost. Naime, te osobe imaju vrlo osetljivu kožu, koja je sklona vrlo čestim promenama, zbog spoljašnjih i unutrašnjih uticaja.\nIzbjegavajte sapune s mirisima! Piling lica definitivno se preporučuje, ali neka bude blag. Kada radite piling vrata učinite to s pokretima gore dole, jer ćete time podstaći prirodni tonus kože.\nTags: koža, Lepota, lepota kože, lice, nega, nega kože, Nega kože prema krvnim grupama, nega lica, nega tela, negovano lice, telo\nGrupa "Destiny’s Child" ponovo se okupila kako bi radila na novoj numeri "Nuclear". Članice R’n’B grupe saopštile su juče...


SRBIJA NIJE IMALA SREĆE U KINI: Ovo je DOKAZ da smo zaslužili MEDALJU | Najnovije vesti - Srbija danas\n13.09.2019. • 17:07 Srbija Danas\nU finalu Svetskog prvenstva u košarci sastaće se Španija i Argentina, a to su jedine dve ekipe koje su uspele ovog leta da poraze Srbiju.\nOrlovi su pripremni period završili kao jedina reprezentacija bez poraza, a i prvu fazu na Mundobasketu su nastavili u istom ritmu, sa tri lagane pobede. U narednoj utakmici je Srbija zabeležila još jedan rutinski trijumf, protiv Portorika, ali je potom od Španije usledio prvi poraz ovog leta.\nZbog neuspeha u meču sa Crvenom furijom Srbija je završila kao drugoplasirana u grupi J i u četvrtfinalu je izabranike Aleksandra Đorđevića očekivao duel sa Argentinom. Gaučosi su u toj utakmici odigrali fenomenalno i naneli su drugi vezani poraz Orlovima.\nPosle toga, Srbija je savladala Sjedinjene Američke Države u doigravanju za plasman od petog do osmog mesta, a u subotu ih očekuje poslednji meč u Kini, u kom će se sa Češkom boriti za petu poziciju na šampionatu.\nDakle, Srbija je ovog leta igrala sa velikim brojem timova, a poražena je samo od finalista Svetskog prvenstva. Prema tome, može se reći da Orlovi nisu imali sreće na žrebu i da bi se možda dokopali medalje da je situacija bila malo drugačija.\nARGENTINSKI SAN ŽIVI: Gaučosi DEMOLIRALI i Francuze, sa Furijom za svetski TRON! Monstruozna partija Luisa Skole (VIDEO)\nMundobasket Kina 2019 Mundobasket 2019 SP KIna 2019 Svetsko prvenstvo u košarci 2019 Svetsko prvenstvo Kina 2019 rts uživo Radio televizija Srbije Košarkaška reprezentacija Srbije


Štaviše, nedvosmisleno rasistički napadi često se karakterišu kao vršnjačko nasilje, huliganski izgredi, uobičajene čarke među susedima, itd. Čak i Nacionalni savet Roma, kao telo koje bi moralo bezrezervno da zastupa interese svoje nacionalne zajednice, suzdržao se da jučerašnji događaj nazove pravim imenom, odlučujući se za neutralni pojam "vandalsko ponašanje". Izbegavajući da ove napade imenujemo pravim imenom, izbegavamo da se suočimo sa suštinom samog problema. Zato još jednom ističemo važnost kodifikovanja zločina iz mržnje i uvođenje primerenih zakonskih kazni za krivična dela čiji je motiv mržnja prema nekoj manjinskoj grupi.


Održan forum građana u MZ Podlugovi-određeni prioritetni projekti\nYou are at:Home»ILIJAŠ»Održan forum građana u MZ Podlugovi-određeni prioritetni projekti\nBy Nermina Durić-Kahvedžić on\t 16/01/2018 0 Comments\nU okviru Projekta ”Jačanje uloge mjesne zajednice u BiH”, koji je zajednička inicijativa Vlada Švicarske i Švedske, a provodi UNDP u BiH u partnerstvu sa Ministarstvom za ljudska prava i izbjeglice BiH, Ministarstvom uprave i lokalne samouprave Republike Srpske, Ministarstvom pravde Federacije BiH, Vladom Brčko Distrikta i oba entitetska saveza općina i gradova, u mjesnim zajednicama općine Ilijaš koje su sastavni dio ovog Projekta održavaju se i ove godine forumi/zborovi građana o temi: “Šta nedostaje vašoj mjesnoj zajednici”?\nProtekle sedmice u MZ Podlugovi, održan je drugi po redu forum građana. Ovom forumu prisustvovali su mnogobrojni građani koji su došli da podrže ovakav vid pristupa samim građanima. U uvodnom dijelu predsjednik MZ Podlugovi Safet Gabeljić upoznao je prisutne sa dnevnim redom koji je jednoglasno usvojen.\n-Ovo je drugi po redu forum građana koji organizuje Savjet MZ Podlugovi, od kako smo uključeni u projekat „Jačanje uloge mjesne zajednice u BIH“, koji provodi UNDP a finasira ga vlada Švedske i Švicarske. Kroz ovaj projkat prošli smo veliki broj obuka seminara i edukacija,stekli dosta korisnog znanja koje se može primjeniti i u praksi kao naprimjer način vođenja foruma građana po Brainstorming metodi koja se pokazala vrlo efikasna jer pruža mogućnost svim građanima da svoje ideje i potrebe MZ predlože svima a na kraju da zajedno bodovanjem izaberu prioritete koji nedostaju mjesnoj zajednici. Mi smo već realizovali jedan projekat sa UNDP-m i Općinom Iijaš kojeg su građani izdvojili kao prioritet na prvom forumu a koji je vrlo važan za MZ Podlugove- „Ograđivanje društvenog doma i asfaltiranje višenamjenske plohe“ relizacija ovog projekta je bila vrlo kompleksna, ali na kraju smo uspjeli da ga završimo zahvaljujući prije svega punoj podršci Općine Ilijaš, Službi za društvene djelatnosti i poslove mjesnih zajdnica i UNDP-u. Što se tiče ovog drugog foruma koji je odžan pisustvovalo je 34 građanina i građanke MZ Podlugvi i on je brojniji za 40% u odnosu na prošli forum, što i jeste cilj ovog projekta“ Jačanja uloge mjesne zajednice u BiH“ da se sto više ljudi uključi u odlučivanju na nivou MZ i JLS. Prijedlog koji bude imao najviše bodova kandidovat ćemo na javni poziv prema UNDP-u a ostale prijedloge dostavit ćemo prema Općini Ilijaš kao prijedlog za operatvni plan načelnika. Koristim priliku da se zahvalim građanima koji su izdvojili vrijeme da prisustvuju ovom forumu, a prije svaga donatorima vladama Švedske i Švicarske i UNDP-u koji provodi ovaj projekat kao i Općini Ilijaš i općinskom načelniku gosp.Akifu Fazliću koji ovaj projekt podržava, kazao je fasilitator programa za MZ Podlugovi Almir Špiodić.\nPrisutni su upoznati da su locirani ključni problemi koji opterećuju zajednicu i da su kroz plan razvoja mjesne zajednice eskalirani prema općini koja je i nosilac razvoja mjesne zajednice.\nInfrastruktura-najviše bodova u ovoj oblasti dobio je projekat Asfaltiranje ulice kroz Borove prema Sovrlama, kao i izgradnja ulične rasvjete u Sovrlama\nSocijalno isključene grupe građana- Izrada socijalne karte na podučju mjesne zajednice Podlugovi\nMladi -Sportsko rekreativni centar igralište za dijecu i obdanište\nOstalo- Izmještanje štala iz urbanog i naseljenog podučja\nPrevious ArticleRealiziran projekat energetske efikasnosti Doma zdravlja Ilijaš u vrijednosti 158.000,00KM\nNext Article Posjeta JU KSC Kakanj -Razgovori o realizaciji mogućih projekata i međusobnoj saradnji


Rok od 30 mjeseci\nNakon svečanosti povodom početka radova na izgradnji mosta preko Save valja zasukati rukave i prihvatiti se posla jer građevinski radovi više ne smiju da čekaju. Priprema terena za izgradnju pristupnog puta kojim će kamioni i mašine do mjesta gdje će da nikne most, prvi je zadatak.\n"Pored pripreme same saobraćajnice i samog pristupa, očekujemo da će to biti betonski radovi, a paralelno sa tim očekujemo aktivnosti u samom pogonu po pitnaju čelika. U samoj rijeci radiće se na fundiranju i betonski radovi, izradi stubova jer samim izlaskom iz vode većina stvari će biti olakšana za samog izvođača. Iskoristili bismo povoljne vremenske uslvoe, odnosno izvođač kako bi završio tu fazu radova i olakšao sebi posao u budućnosti i prešao direktno na montažu samog čelika koji će se direktno montirati i proizvoditi u pogonima", kaže Davor Vučković, inženjer za građenje autoputeva u JP "Autoputevi RS".\nMost će biti dug 462 m, širok 23 metra dok je težina nosive čelične konstrukcije 4.650 tona. Most će imati četiri kolovozne trake, po dvije u svakom smjeru. Na gradilištu, i logističkim centrima u različitim etapama izgradnje, biće angažovano i do 500 radnika. Fundiranje stubova budućeg mosta, u koritu Save, biće jedan od većih građevinskih izazova tokom izgradnje.\n"Radi se o rasponskoj konstrukciji sa tri raspona, ukupna dužina mosta do oporaca je 426 metara sa oporcima je 462 metra. Imamo dva stuba, djelimično obalna djelimično u rijeci", rekao je Vučković.\nMost će izgrađeni autoput Banjaluka - Gradiška povezati sa mrežom evropskih autoputeva.\n"Sad kada je krenula izgradnja, mi ćemo se koncentrisati na izgradnju da to ide sa zadovoljstvom. Ovaj naš most zajednički je takoreći prva faza spajanja autoputa Beograd-Zagreb, a druga faza je čisto hrvatski projekat vezan saobraćajnica 9,5 kilometara od novoizgrađenog mosta do petelje u okučanima. Oni to treba paralelno sa mostom da grade", kaže Dušan Topić, direktor JP "Autoputevi RS".\nProizvodnja čelika za konstrukciju mosta, montaža i građevisnki radovi su u rukama konzorcijuma tri firme Integral Inženjering, "Đuro Đaković Montaža" i Zagreb Montaža. Konzorcijum je za izgradnju mosta ponudio cijenu od 19,5 miliona evra bez PDV-a. Radovi bi trebalo da budu završeni u roku od 30 mjeseci.\nOzvaničen početak radova na mostu preko Save


Janko Radović pobednik petog „Šumadija Opena“ | Kragujevački sport\nJanko Radović pobednik petog „Šumadija Opena“\n1. septembra 2017. | Kategorija: Šah\nMajstorski kandidat Janko Radović pobednik je petog po redu „Šumadija Opena“, koji je u periodu od 21. do 26. avgusta održan u prostorijama ŠK Radnički-Vodovod.\nOsamnaestogodišnji Radović trijumfovao je sa poenom prednosti ispred legendarnog kragujevačkog intermajstora Zorana Novoselskog, dok je treće mesto pripalo majstorskom kandidatu Slavoljubu Markoviću. Radović i Novoselski su očekivano zauzeli prva dva mesta, budući da su imali i najbolji rejting među svim učesnicima turnira.\nPobedniku turnira, pored pehara i medalje, pripala je novčana nagrada u iznosu od 10.000 dinara. Drugoplasirani je nagrađen sa 6.000, a trećeplasirani sa 4.000 dinara. Turnir je po prvi put imao i međunarodni karakter, pošto su na njemu učestovali šahisti iz Grčke i Turske.\nRadović i Novoselski biće deo ekipe Radnički-Vodovoda, koju u periodu od 16. do 24. septembra u Banji Vrujci očekuje učešće na ekipnom prvenstvu Centralne Srbije.\nDobar start Radnički-Vodovoda na Kupu Svetozara Gligorića


Skupština Crne Gore je organ zakonodavne vlasti. Ona je predstavničko tijelo građana, a čine je poslanici i poslanice koje biraju građani neposrednim i tajnim glasanjem, na osnovu opšteg i jednakog biračkog prava.\nMandat Skupštine je četiri godine, poslanik/ca nema obavezujući mandat, opredjeljuje se i glasa po sopstvenom uvjerenju, ne može biti opozvan/a i uživa imunitet.\nPoslanik/ca se bira na šest hiljada birača, u Crnoj Gori kao jedinstvenoj izbornoj jedinici, na osnovu izbornih lista koje podnose: političke partije (stranačka izborna lista), koalicije političkih partija (koaliciona izborna lista) i grupe građana (izborna lista grupe građana). Poslanički mandati dodjeljuju se saglasno proporcionalnom, tzv. Dontovom izbornom principu ili principu najvećih količnika. Skupština radi na redovnim i vanrednim zasijedanjima, a na zasijedanjima radi u śednicama. Redovno zasijedanje održava se dva puta godišnje, i to: prvo počinje prvog radnog dana u martu i traje do kraja jula, a drugo počinje prvog radnog dana u oktobru i traje do kraja decembra. Vanredno zasijedanje održava se na zahtjev najmanje 1/3 ukupnog broja poslanika i poslanica, predśednika države i predśednika Vlade i može se održati od prvog radnog dana u januaru do posljednjeg radnog dana u februaru i od prvog radnog dana u avgustu do posljednjeg radnog dana u septembru.


GRCKA LETO 2014, APARTMANI, HOTELI, PREVOZ LETOVANJE 2014 GRCKA\nGRCKA LETO 2015, APARTMANI, HOTELI, PREVOZ\nGRČKA, Kolevka evropske civilizacije, filozofije, umetnosti...\nJedna od najpoznatijih i najpopularnijih turističkih destinacija na svetu je upravo Grčka, kojoj reklama skoro da i nije potrebna.\nDovoljno je samo pomenuti neko od grčkih ostrva ... gradove Atinu i Solun ili destinacije kao što su Porto Karas, Kalitea, Lutraki, Tolo... arheološki raj Akropolja, Delfa, Mikene ili Epidaurusa, čudesne Meteore i još čudesniju Svetu Goru, a to je samo mali deo svega što se u ovoj predivnoj balkansko mediteranskoj zemlji može doživeti i osetiti.\nUkupna dužina obale Grčke iznosi oko 14.000 km, zauzima i oko 1400 ostrva od kojih je 227 naseljeno.\nGRČKA OSTRVA LETO 2015\nHALKIDIKI LETOVANJE 2015\nNea Kalikratia 2015\nTuristički gradić Nea Kalikratia nalazi se u Solunskom zalivu na ravnoj i plodnoj zapadnoj obali poluostrva Halkidiki. Za turiste iz Srbije to je najbliže letovalište na Egejskom moru. Udaljenost od Soluna je svega 42 km a ukupno od Beograda 663 km.\nHANIOTI (Chaniotis) LETOVANJE 2015\nTurističko mesto Hanioti nalazi se na obali Egejskog mora, na istočnoj obali Kasandre - prvog prsta Halkidikija. Jedno je od čuvena tri letovališta (Hanioti, Polihrono, Pefkohori) omiljena među turistima iz Srbije. Od Beograda je udaljeno 720 km.\nPEFKOHORI 2015 APARTMANI\nPefkohori se nalazi na istočnoj obali prvog prsta poluostrva Halkidikija – Kasandre. Najjužnije je od tri omiljena letovališta srpskih turista – Hanioti, Polihrono, Pefkohori a njegovo ime u prevodu sa grčkog jezika znači. Od Beograda je udaljen 724 km.\nTurističko mesto Polihrono, nalazi se na istočnoj obali Kasandre, prvog prsta Halkidikija. Mesto je malo, sa dugom peščanom plažom duž koje vodi uređeno šetalište. Miljeno je među turistima iz Srbije a od Beograda je udaljeno 716 km.\nMalo turističko mesto Nea Potidea nalazi se na najužem delu poluostrva Kasandra, prvog prsta Halkidikija. Kroz gradić je prokopan kanal koji je povezao Termajski zaliv prema Solunu i zaliv Toroneos ili Kasandras unutar Halkidikija. Udaljenost od Beograda je 688 km.\nNalazio se na zapadnoj obali Sitonije, drugog prsta poluostrva Halkidiki. Gradić je smešten na brdovitom i stenovitom terenu po čemu se razlikuje od uobičajenog izgleda pretežno ravnih egejskih letovališta. Šetalištem je obalom povezan sa poznatom marinom Porto Karas. Od Beograda je udaljen 736 km.\nPORTO KARAS - SITONIJA LETO 2015\nPorto Karas je mondensko letovalište na zapadnoj obali Sitonije, drugog prsta poluostrva Halkidiki. Mesto je izgrađeno po ideji grčkog brodovlasnika Jianisa Karasa i projektima čuvenog arhitekte Valtera Gropijusa kao marina za jahte, hotelski rizort i kazina okruženi stablima maslina i vinogradima. Kopnenim putem je od beograda udaljen 740 km.