Faktu mast je lek koji sadrži dva aktivna sastojka, polikrezulen i cinhokain. Polikrezulen je topikalni hemostatik i antiseptik. On se koristi za uobičajene analne poremećaje kao što su hemoroidi, kao i za ginekološke infekcije. Cinhokain, drugi aktivni sastojak ovog leka je aminoamidni lokalni anestetik.\nOvaj lek se koristi za lečenje hemoroida, posebno u slučajevima kada su hemoroidi u kombinaciji sa upalom (inflamacijom) i krvarenjem, potom za lečenje analne rupture, analne fisure (male povrede površinskog sloja debelog creva), svraba i ekcema uzrokovanih anorektalnim stanjima i u lečenju postoperativnih rana u proktologiji.\nFaktu mast ne mora da odgovara svakom pacijentu. Nemojte koristiti Faktu mast ako ste recimo alergični na polikrezulen, cinhokain ili na bilo koji drugi dodatni sastojak ovog leka.\nPosebno naglašavamo da morate saopštiti svom lekaru ako ste trudni ili dojite bebu.\nFaktu mast reaguje sa drugim lekovima. Najvažnije je obavestiti lekara o svim lekovima i biljnim suplementima koje trenutno uzimate.\nObratite pažnju na sve detalje koji su napisani u odštampanom letku koji dolazi uz lek u pakovanju.\nFaktu je, inače, dostupan u obliku masti i supozitorija.\nTrebalo bi da uzmete Faktu tačno onako kako vam je lekar ili farmaceut prepisao.\nMast bi trebalo da aplicirate na pogođenu regiju 2 do 3 puta dnevno.\nSupozitorije bi trebalo da aplicirate u rektum 2 do 3 puta dnevno, a nakon poboljšanja stanja, lečenje se nastavlja sa 1 supozitorijom dnevno.\nNemojte koristiti veću količinu leka nego što je potrebno i nemojte produžavati korišćenje leka duže nego što je lekar preporučio. Gledajte da ne propuštate doziranje i da uzimate medikaciju uvek u isto vreme. Ako propustite dozu, nemojte duplirati sledeću.\nPročitajte informacije koje su vam date na odšampanom uputstvu uz lek i razgovarajte sa lekarom ako imate bilo kakvih dodatnih pitanja.\nKao i svi lekovi, Faktu može izazvati neželjene efekte, među kojima su:\nuobičajeni: osećaj nelagodnosti, peckanje ili svrab;\nveoma retki: alergijska hipersenzitivna rekacija, inflamatorno kožno crvenilo (eritema) i konstantan svrab (pruritus).\nKonsultujte lekara ako su neželjeni efekti teški.\nŠta je Faktu mast?\nKao što je rečeno, Faktu mast se koristi za lečenje hemoroida, posebno kad su praćeni upalnim simptomima i krvarenjem. Ova mast je poznata i u lečenju analnih pukotina, analnog svraba, analnog ekcema i svih drugih stanja izazvanih anorektalnim uslovima. Uz pomoć Faktu masti, leče se i ranice posle proktološke hirurške operacije.\nLekari savetuju da se Faktu mast ne uzima kada je osoba alergična na cinhokain ili polikrezulen. Ipak, interakcije sa drugim lekovima nisu poznate.\nTrudnoća i dojenje i Faktu mast\nTokom trudnoće, polikrezulen može da se koristi samo kada je to strogo naznačeno, uz odgovarajuću procenu rizika za majku i dete. Studije na životinjama nisu dale nikakve dokaze o malformacijama. Još uvek nema dostupnih studija koje prikazuju rizik od upotrebe tokom trudnoće. Nije poznato da li aktivni sastojak prolazi u mleko.\nKako da uzimate Faktu mast?\nFaktu mast morate uzimati tačno onako kako je rekao lekar. Kada niste sigurni, bolje je da proverite i porazgovarate sa doktorom ili farmaceutom. Ako lekar nije drugačije propisao, onda treba da primenjujete šemu doziranja koja je naznačena u uputstvu odšampanom uz lek.\nTrebalo bi nanositi mast na pogođeno područje 2 do 3 puta dnevno.\nKada i kako treba koristiti mast?\nAko je moguće mast treba utrljati. Za rektalnu upotrebu, mast se nanosi nakon crevnog pražnjenja i tuširanja. Za upotrebu u rektumu koristi se aplikator. Aplikator se umetne u anus, nežno se istisne tubica tako da mast ravnomerno prolazi kroz rupice duž aplikatora. Cevčicu aplikatora možete nežno rotirati kako biste olakšali distribuciju masti.\nKoliko dugo se koristi Faktu mast?\nDužinu lečenja bi trebalo da odredi lekar. Ako ste uzeli više Faktu masti nego što vam je potrebno, morate da obavestite lekara. Ako propustite dozu, primenite sledeću dozu uobičajeno, bez dupliranja.\nHemoroidi i lečenje hemoroida Faktu mašću\nHemoroidi su u stvari krvni sudovi koji se nalaze u glatkim mišićima i to na zidovima anusa i rektuma. Naravno, ovi krvni sudovi su normalan deo ljudske anatomije i locirani su na tačkama gde se male arterije spajaju u vene. Oni su zaštićeni glatkim mišićima i vezivnim tkivom i klasifikuju se po tome gde se nalaze u vezi sa grebenastom linijom, mestom razdvajanja između gornje dve trećine i donje trećine anusa. Ova anatomska distinkcija je važna zbog tipa ćelija koje oblažu hemoroide, kao i nerava koji pružaju senzaciju.\nUnutrašnji hemoroidi se nalaze iznad grebenaste linije i pokriveni su ćelijama koje su iste kao i one koje oblažu ostatak creva. Spoljašnji hemoroidi se pojavljuju ispod linije i prekriveni su ćelijama koje podsećaju na kožu.\nHemoroidi predstavljaju problem samo kada počnu da otiču, da izazivaju svrab, bol i/ili krvarenje.\nŠta je to što dovodi do problema sa hemoroidima?\nIako je prisustvo hemoroida potpuno normalno u ljudskoj anatomiji, većina ljudi i zdravstvenih radnika govori o hemoroidima kao o abnormalnim pojavama jer su oni prisutni i vidljivi samo kada oteknu i izazivaju probleme.\nHemoroidi otiču kada postoji povećan pritisak na malim krvnim sudovima koji dovede do toga da hemoroidi nateknu i da se napune krvlju. Na taj način se oni uvećavaju, pa to vodi do simptoma. Povećan pritisak može biti izazvan različitim faktorima:\nishrana sa malo vlakana i sitna stolica dovode do toga da se osoba napreže dok se prazni, a to povećava pritisak unutar krvnih sudova;\ntrudnoća je takođe povezana sa oticanjem hemoroida, a to se verovatno dešava zbog povećanog pritiska uvećane materice na rektum i anus; pored toga, hormonalne promene koje dolaze sa trudnoćom mogu da oslabe mišiće koji podržavaju rektum i anus;\ndugotrajno sedenje na wc šolji može da uveća pritisak unutar hemoroidnih krvnih sudova;\ndijareja (akutna i hronična);\nprethodna rektalna operacija;\npovreda kičmene moždine i nemogućnost uspravnog držanja;\nKako izgledaju znaci pojave hemoroida i koji su simptomi koje pacijent primećuje?\nHemoroidi su najčešći uzrok rektalnih i analnih tegoba. Najčešći simptomi su:\noticanje i osećaj grudvica u anusu.\nVeoma je važno zapamtiti da rektalno krvarenje ili krv u stolici nikada ne može biti normalna pojava. Naravno, to se može dogoditi zbog relativno benignih uzroka kao što su hemoroidi, ali mnogo ozbiljniji uzroci mogu biti opasni po život. Ovi opasniji uzroci mogu uključivati krvarenje zbog ulceracija, divertikulitisa, inflamatorne bolesti creva i tumora. Ako se dogodi rektalno krvarenje, vrlo je važno odmah otići lekaru. Ovo je naročito bitno za ljude koji uzimaju lekove za razređivanje krvi.\nKada se unutrašnji hemoroid upali, on može izazvati otok. To samo po sebi ne izaziva bol jer ne postoje nervna vlakna povezana sa venama iznad grebenaste linije. Prolazak tvrde stolice može ogrebati istanjen sloj hemoroida uzrokujući bezbolno krvarenje.\nMeđutim, otečen hemoroid može izazvati spazam mišića koji okružuju rektum i anus, pa to izaziva bol, naročito ako je hemoroid prošao kroz anus (prolapsa hemoroida). Izbočina se može osetiti na analnom otvoru. Unutrašnji hemoroidi mogu biti pod trombozom (ugrušak), pa i to dovodi do jakog bola.\nUpaljeni hemoroidi mogu ispuštati sluz koja će izazvati inflamaciju dela kože oko anusa, a to dovodi do peckanja koji je poznat pod nazivom pruritus ani. Međutim, drugi uzroci svraba podrazumevaju gljivične i druge kožne infekcije i parazite. Najvažnije je da se krv u stolici ne ignoriše jer to može biti znak kancera debelog creva. Takođe ni analni svrab ne treba da se ignoriše.\nSpoljašnji hemoroidi se ponašaju drugačije jer su oni pokriveni nervnim vlaknima koji izazivaju bol. Trombozni spoljašnji hemoroid se pojavljuje kada vena koja leži ispod njega bude ispunjena krvnim ugruškom, pa onda to izaziva intenzivan bol zbog prekomernog rastezanja kože koja prekriva hemoroid. Tvrda bolna izraslina se može osetiti u anusu. Spoljašnji hemoroidi mogu rezultirati viškom kože koja se može osetiti na analnom otvoru, a to može dovesti do teškoća u higijeni i čišćenju nakon vršenja nužde, pa to dovodi do sekundarnih infekcija.\nNormalno hemoroidalno tkivo ne može biti viđeno dok ne otekne i postane upaljeno ili se razvije ugrušak koji izaziva simptome. Jedino se mogu videti otečeni spoljašnji hemoroidi ili prolapsa unutrašnjih hemoroida. Trombozni hemoroid će se pojaviti kao grudva na analnom otvoru, viriće i biće tamno plave boje zbog krvnog ugruška koji se nalazi unutar otečenog krvnog suda.\nNa koji način se dolazi do dijagnoze?\nUobičajeni simptomi hemoroida podrazumevaju svrab, bol, rektalnu grudvicu i krvarenje. Dijagnoza se dobija uzimanjem istorije bolesti i fizičkim pregledom. Istorija se može fokusirati na povezane simptome kao što su konstipacija, čvrsta stolica i naprezanje tokom vršenja nužde.\nFizički pregled se vrši da bi se potvrdila dijagnoza i on uključuje rektalni pregled gde lekar koristi prst da bi napipao abnormalnu grudvu ili masu. Interesantno je da se unutrašnji hemoroidi obično ne mogu osetiti.\nRektalni pregled se može odložiti ako postoji intenzivni bol ili otečenost. Pored toga, hemoroidi i konstipacija mogu biti povezani sa analnim fisurama ili pukotinama na koži koja okružuje anus. Povezan bol i spazam čine rektalni pregled veoma neprijatnim.\nAko je zdravstveni radnik zabrinut da se simptomi, naročito rektalno krvarenje, ne mogu objasniti hemoroidima, anoskopija može biti uzeta u obzir. Anoskopija je ordinacijska procedura u kojoj se osvetljena cev ubacuje u anus kako bi se pregledao. Sigmoidoskopija ili kolonoskopija može biti zatražena ako postoji zabrinutost da krvarenje dolazi sa nekog drugog mesta (nekog drugog dela debelog creva). Ove procedure obično izvodi gastroenterolog ili hirurg.\nU zavisnosti od veličine i stepena oticanja hemoroida, lečenje nije neophodno ako ne postoje simptomi.\nPrevencija je naravno najbolji lek. Ishrana i pravilna hidratacija su veoma važni u održavanju normalne i redovne stolice. Simptomi hemoroida se mogu pojaviti kada tvrda stolica prolazi kroz anus ili kada pacijent ima konstipaciju, kao i dijareju. Za pacijente sa konstipacijom se preporučuje ishrana sa puno dijetalnih vlakana, dosta tečnosti, kao i razređivači stolice.\nZa one sa dijarejom ili čestom stolicom, potrebni su lekovi protiv proliva i podešavanje ishrane. Ove preventivne mere smanjuju količinu naprezanja prilikom vršenja nužde, čime se smanjuje pritisak unutar krvnih sudova i sprečava oticanje.\nKada se simptomi hemoroida razviju, različiti načini lečenja su dostupni, u zavisnosti od situacije i težine hemoroida.\nUnutrašnji hemoroidi su rangirani po stepenu prolapse ispod grebenaste linije u analni kanal.\nHemoroidi prvog stepena su unutrašnji hemoroidi u kanalu koji ne ispadaju. Oni mogu krvariti.\nHemoroidi drugog stepena prolaze pored analnog otvora kada se osoba napreže, ali se spontano vraćaju u njihovu originalnu internu poziciju kada prestane naprezanje.\nHemoroidi trećeg stepena mogu ispasti kroz analni otvor bez naprezanja i pacijent ih mora vratiti ručno.\nHemoroidi četvrtog stepena su interni hemoroidi koji uvek stoje spolja i koji su pod rizikom za trombozu.\nHemoroidi prvog stepena se leče simptomatski. Preporučuju se tople kupke, sedenje u kadi oko 20 minuta, dva-tri puta dnevno. Treba izbegavati začinjenu hranu. Takođe se preporučuju i lekovi koji se mogu kupiti bez recepta. Omekšivači stolice povećavaju sadržaj vode i masnoća unutar stolice, pa ona zbog toga lakše prolazi.\nUpale se mogu kontrolisati uz pomoć krema, masti i supozitorija.\nJedna od takvih masti je Faktu mast.\nU njoj se nalazi polikrezulen koji ima kisele osobine pa zbog toga deluje adstringentno, hemostatski i baktericidno. Ovaj aktivni sastojak Faktu masti deluje na nekrotično tkivo, te tamo može da dovede do deskvamacije i koagulacije. Uz pomoć polikrazulena dešava se hemostaza tokom kontrakcije krvnih sudova koji su oštećeni.\nCinhokain hidrohlorid ima dejstvo anestetika lokalnog tipa.\nCena Faktu masti\nFaktu mast ima dobra dejstva i puno zadovoljnih korisnika, a može se naći u većini domaćih apoteka po ceni od 350-400 dinara.


Izvor: NoviMagazin.rs, 21.Jul.2019, 20:48\nVojska SAD je navela da taj potez Venecuele pokazuje nepromišljeno ponašanje njenog predsednika Nikolasa Madura, čija je vlada optužila američki avion za ulazak u venecuelanski vazdušni prostor. Američke vlasti su navele da je njihov avion EP-3 u petak bio na misiji odobrenoj od više država i da ga je venecuelanski >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << lovac SU-30 pratio na maloj razdaljini i ugrozio njegovu posadu.\nVlasti SAD objavile su na Tviteru video snimak venecuelanskog aviona za koji su navele da je proizveden u Rusiji.\nB92: SAD optužile Venecuelu za agresivno praćenje njihovog aviona\nSAD: optužile Venecuelu za agresivno praćenje američkog aviona\nVlasti SAD saopštile su u nedelju da je venecuelanski borbeni avion agresivno pratio američki izviđački avion u međunarodnom vazdušnom prostoru iznad Kariba. Vojska SAD je navela da taj potez Venecuele pokazuje nepromišljeno ponašanje njenog predsednika Nikolasa Madura, čija je vlada optužila...


Dve obuke: Interna provera prema zahtevima standarda SRPS ISO/IEC 27001:2014 i SRPS EN ISO 22301:2020 - ISS - Portal Kvalitet\nDve obuke: Interna provera prema zahtevima standarda SRPS ISO/IEC 27001:2014 i SRPS EN ISO 22301:2020 - ISS\n• Interna provera sistema menadžmenta bezbednošću informacija (ISMS) u skladu sa zahtevima standarda SRPS ISO/IEC 27001:2014 (praktična obuka)\nDatum: 23. i 24. marta 2020.\nInterne provere predstavljaju alat kojim se potvrđuje primena standarda SRPS ISO/IEC 27001:2014, kao i efektivnost sistema. Ovaj dvodnevni vebinar omogućiće vam bolje razumevanje koncepta upravljanja bezbednošću informacija. Pored toga, naučićete kako da planirate i izvršite proveru vašeg ISMS-a i njegove usaglašenosti sa zahtevima SRPS ISO/IEC 27001:2014, kao i da pripremite izveštaj o tome.\nObuka sadrži praktične vežbe čiji je cilj osposobljavanje polaznika za sprovođenje internih provera. Polaznici će kroz praktične primere i predavanja biti upoznati sa: principima i tehnikama provere prema zahtevima standarda SRPS ISO ISO 19011:2018; zahtevima standarda SRPS ISO/IEC 27001:2014; korišćenjem veština provere; osnovnim konceptima provere, kao što su planiranje, izrada programa provere, načini sprovođenja provere i izveštavanje o nalazima provere.\n• Interna provera sistema menadžmenta kontinuitetom poslovanja (BCMS) u skladu sa zahtevima standarda SRPS EN ISO 22301:2020,\nDatum: 13. i 14. aprila 2021. godine.\nOstvarenje kontinuiteta poslovanja svakako je jedan od prioritetnih ciljeva svih organizacija. Usvajanje i razvoj BCMS-a prema zahtevima standarda SRPS EN ISO 22301:2020 ima za cilj da pomogne organizacijama da ostvare kontinuitet poslovanja i održivost poslovnog sistema i u situacijama izazvanim nepredviđenim događajima. Pohađanjem ove obuke steći ćete znanja i razviti veštine neophodne za sprovođenje internih provera u vašim organizacijama.\nOva obuka razvija potrebne veštine za izveštavanje o primeni i efikasnosti procesa zasnovanih na SRPS EN ISO 22301:2020. Koristeći praktične primere tokom ove obuke naučićete kako da započnete proveru, pripremite i sprovedete aktivnosti provere, sastavite i distribuirate izveštaje o proveri i dovršite sve aktivnosti u okviru razvoja vašeg sistema BCMS.\nPredavač na oba vebinara je Vladimir Simić, ekspert sa dugogodišnjim iskustvom u oblasti sistema menadžmenta, član Komisije CASCO u ISS-u, konsultant, IRCA sertifikovani trener, višegodišnji menadžer za obuke, menadžer sistema kvaliteta, menadžer zaštitom životne sredine, proveravač za QMS, EMS, OHSAS i ISMS.


Putin je rekao da ce dve doze kostati 10 dolara, nemoj da lazes 20 ili 26 dolara.\nVakcina stiže samo treba i dalje da se čuvamo da se virus ne bi širio\nVerujemo našim lekarima da će izabrati vakcinu koja je najbolja...\nVakcine su kroz istoriju iskorenjivale brojne bolesti, pa će tako biti i sa kovidom.\nDržava Srbija brine o zdravlju građana, tako da će biti dovoljno vakcina za sve koji budu želeli da se vakcinišu.\nDržava će bez obzira na visoku cenu vakcine, obezbediti dovoljno za sve građane koji budu želeli da se vakcinišu. Zdravlje naroda je na prvom mestu.\nAko su ljudi zeljni da se zastite primice vakcine.\nDrzava misli na gradjane.\nBitno je da država brine o svojim građanima. To pre osam godina nije bio slučaj.\nNajvaznije je da nam vakcina pomogne u borbi protiv korone\nSrbija ce svom narodu obezbediti vakcinu jer predsednik brine o svima nama\nPredsednik brine o svima nama i njegova izjava je za svako postovanje\nJoš jedan dokaz brige za sve gradjane Srbije.. Hvala Vučicu na tome\nVakcina ime svoje prednost i imane, kao i vreme kada se treba dati... sve to stoji.Izjava predsednika je sasvim na mestu i vredna punog postovanja\nZnamo sta je vakcina i koja je svrha iste. Respekt za stav predsednika\nSrbija ce obezbediti svom narodu lek. Odlican potez.\nČvrsto verujemo da će vakcina biti delotvorna i da će nam pomoći da pobedimo ovaj opaki virus!\nApsolutno je nebitno odakle vakcina dolazi! Najvažnije je da nam pomogne u borbi sa Covidom 19!\nNajbitinje je da nas vakcina zasti i od koronavirusa.\nSamo vakcina koja bude apsolutno bezbedna, biće dostupna građanima Srbije.\nNije bitno da li će vakcina biti iz Rusije, Kine, SAD, samo neka je kvalitetna. Još kada država obezbedi onda je to put ka izlečenju.\nVakcine su jedino rešenje za ovu pandemiju.\nVakcina stiže samo treba i dalje da se čuvamo maskama, redovno peremo ruke i poštujemo preporuke stručnog štaba.\nIdem odmah da se vakcinišem ovom redovnom vakcinom a kada stigne i ova za koronu biću među prvima u redu.\nKakvi smo baksuzi i te besplatne vakcine biće nam skupe pa ćemo i to izbegavati kao što danas izbegavamo i maske da nosimo.\nNarod koji je preziveo Albansku golgotu, prezivece sve\nTe kineske i ruske koje su napravili u rekordnom roku, preskacuci i skracujuci procedure, daj svojoj deci i clanovima stranke.\nNebitna je cena i proizvođač bitno je da se ljudski životi spasu.. Ne sumnjamo da će državni vrh u saradnji sa strukom odabarati najbolju vakcinu..\nVerujem u slobodu izbora, i hvala Vam na tome.\nEto, biće uvezena vakcina istog kvaliteta od različitog proizvođača. Građani će sami moći da naprave izbor. Vakcine služe da bi se sprečilo širenje bolesti.\nNe treba da se plašimo vakcine, jer treba da budemo svesni toga da su zahvaljujući njima iskorenjene najteže bolesti.\nNebirno da li će vakcina biti iz Rusije, Kine, SAD, samo neka je kvalitetna.\nZdravlje je na prvom mestu, tako da treba ulagati samo u kvalitet.\nVakcine ce bit bezbedne i sigurne. Drzava nece kupovati nebezbedne vakcine.\nSrbija ce se potruditi da vakcine budu bezbedne i sigurne, u to sam siguran.\nVakcine ce biti sigurno bezbedne. Predsednik Vucic ce se pobrinuti za to.\nVazno je da budu vakciine bezbedne, i sigurne za gradjane.\nNaj važnije je da je vakcina bezbedna za građane Srbije.\nDržava uz lekare se trudi da nabavi naj bezbedniju vakcinu za građane.\nNaj bitnije je da vakcina za građane Srbije bude bezbedna.\nSiguran sam da će srpski lekari i krizni štab uvek uraditi sve najbolje za nas, kada je u pitanju zdravlje građana Srbije. Nije važno odakle će vakcina doći, već da će ispunjavati uslove kojim se neće narušiti-ugroziti zdravlje građana Srbije, kao i to da struka odobri vakcine.\nVakcine protiv virusa korone moraju biti bezbedne i sigurne po zdravlje svih građana Srbije, tako da sam siguran da će naši zdravstveni stručnjaci izabrati onu koja je najbolja. Stručnost naših lekara ne sme se dovoditi u pitanje, kada je u pitanju odabir vakcine protiv korone.\nNajvaznije da budu bezbedne.\nJa bi pre primio rusku.\nSamo da vakcine stignu sto pre i da se vratimo normalnom zivotu.\nZdravlje, sigurnost-bezbednost svih naših građana je na prvom mestu države Srbije na čelu sa Vučićem, koji neće odobriti nešto neprovereno, nesigurno i o tome se mora voditi računa uz saglasnost naše medicinske struke. Dobre su vesti da među prvima dobijamo vakcinu protiv korone.\nGrađani će dobiti bezbedne i efikasne vakcine.\nDržava će se potruditi da što pre dobijemo vakcinu.


Srpska delegacija predstavila „Predlog za rešenje statusa Kosova“\nBeogradski pregovarački tim predstavio amandmane koje je u Beču srpska strana podnela na dokument specijalnog izaslanika UN za Kosovo Martija Ahtisarija.\nSrpska delegacija predstavila je „Sveobuhvatni predlog za rešenje statusa Kosova“ u kome se ono tretira kao autonomna pokrajina u sastavu Srbije, nadležna za sprovođenje zakonodavne, izvršne i sudske vlasti, a za Srbiju su rezervisani spoljni poslovi, kontrola granica, monetarna i carinska politika, inspekcijska kontoa i zaštita verskog i kulturnog blaga i ljudskih prava u poslednjoj instanci.\nMeđunarodno vojno prisustvo na Kosovu biće, prema ovom dokumentu, uspostavljeno na osnovu sporazuma Srbije i Ujedinjenih nacija, a na osnovu posebnog sporazuma Srbije i UN trebalo bi da se formira Međunarodna rukovodeća grupa koju će činiti ključne međunarodno zainteresovane strane i civilni predstavnik čije bi imenovanje potvrdio i Savet bezbednosti UN.\nPregovarački tim Srbije predlaže da jednoj osobi bude poveren mandat međunarodnog civilnog i specijalnog predstavnika Evropske unije koga bi imenovala Unija koja bi bila bi vrhovni autoritet na Kosovu. Srpski dokument predviđa da Kosovski zaštitni korpus bude raspušten šest meseci posle potpisivanja sporazuma i da Kosovo postane demilitarizovano, sa izuzetkom međunarodnog vojnog prisustva.


Samoubice | Forum Krstarice\n14.02.2011. u 19:43 - Samoubice\nKažu da kad pomisliš da se ubiješ, to znači da si zaista došao do ivice.\nNeko pak kaže da je to samo sredstvo da privučeš pažnju na sebe (implikacija - čovek popije veliku dozu tableta, a znamo da će želudac sam da mu izbaci tu preveliku količinu).\nKako onda objasniti samoubistva koja su se zaista dogodila?\nKod hrišćana samoubica neće dobiti opelo, dakle naša vera ne podržava ovaj čin. To je najveći greh, i tada je čovek sebe lišio prava na pokajanje.\nSa druge strane planete, istočni svet samoubistvo smatra begom protiv nečasti, i podržava isto.\nKoliko čovek mora daleko da ode da bi razmišljao o tome? Šta sve može da bude uzrok za to?\n14.02.2011. u 20:16 - Samoubice\nNe mora se daleko otici da bi se razmisljalo o tome...cak se i nehotice katkad izjavi "Joj, ubicu se!"...naravno da se istinski ne misli bas tako...\nPoznavala sam nekoliko ljudi koji su izvrsili samoubistvo... (mada vise povrsno)\n...zacudila sam se kad sam cula...mislim da to urade osobe od kojih se najmanje ocekuje...tj. postoji ta prikrivena tuga/depresija ili sta vec (uzrok koji natjera), i ona jasno vidljiva...kad je jasno vidljiva, valjda se moze i reagovati, pomoci, uputiti na razgovor/lijecenje...\nZa jednu osobu, kad se to desilo sam se bas potresla, rastuzila, zacudila...ona se ubila, popivsi kiselinu zavrsila u bolnici, pokajala se pred smrt...svestenik nije bio na sahrani, ali na 40 dana jeste, i odrzao iskren, realan, govor koji bi svakog natjerao na razmisljanje i oprost...\nTo su valjda sekunde nepromisljenosti...(drugo su samoubistva u sklopu samoubilackih napada, vjerskog fanatizma itd.)\n15.02.2011. u 01:31 - Samoubice\nNa temu me je inače asocirala ona tema o pozitivnim stavovima.\nČini mi se da su ovo osobe koje nisu kadre da ni u čemu pronađu svetlu tačku. Da ne bih ovo postavljala previše bezdušno, onda ću to ublažiti i pretpostavkom da se ljudi često jako napate u životu, i šta onda sledi kad izgubiš duh? Možda ono najgore?\nČovek bude samo bezvoljna mrcina, koja više nema svoj cilj, da li je to onda kad neko postane imun na nešto što ga je dotad činilo srećnim, a ne može da nađe novi izvor sreće? Ili što je još gore... NE ŽELI!\nKad usamljenost uzme maha, i još osećaj pojača hiljadu puta jačom mukom, da li je to trenutak da skončaš? Kad potrebna samoća putem depresije postane neizlečiva usamljenost?\n15.02.2011. u 08:24 - Samoubice\nkontam sad nesto kakva je razlika izmedju kamikaze i samoubice\nverovatno u pogresnom ciliju i bescilju\n15.02.2011. u 10:31 - Samoubice\nNe znam čoveka koji jednog trenutka u životu nije pomislio: ubiću se.\nVelika je razlika pomisliti i planirati...\nU većini slučajeva samo traže pažnju, kada vide dokle du dogurali, pričam o onima koji imaju vremena da potraže pomoć, to uglavnom i urade.\nZavisi... možda je bila loša procena, ako su pilule u pitanju.\nOnaj koji zaista hoće da se ubije, taj će se i ubiti. Pištolj u čelo. Sve ostalo je čista patetika.\nTo važi za vernike...\nKako ko... nekoga ostavi dečko, pa hoće da se ubije, nekome strada dete, pa mu na pamet ne padne da sebi oduzme život.\nNije poenta u uzroku... lako ga je naći... ako hoćeš da ga nađeš. Pitanje bi trebalo da glasi: ko su samoubice?\n15.02.2011. u 10:44 - Samoubice\nNemoj da ublažavaš, pobeći će ti suština. Oni koji se napate i nauče da se izbore sa nekim stvarima u životu, znaće da cene taj život.\nNije ti palo na pamet da većina potencijalnih samoubica ima neki psihički poremećaj (depresija sama po sebi je retko okidač)?\n15.02.2011. u 12:52 - Samoubice\nDa bi covek zaista i izvrsio samoubistvo za to u njegovoj licnosti mora da postoji patlogija. Zdrav covek, koji cak i bude na ivici (nema para, bez posla, stana ili cega vec) nece tek tako skociti sa Brankovog mosta. Najverovatnije ce razmislajti o tome, ali se na krajnji cin nece odluciti. Moze i da se desi da ode do mosta, ali nece skociti. Cak ni klinicka depresija (a pogotovo ne "tmurno raspolozenje" koje smo skloni da nazivamo depresijom) nije dovoljan okidac za samoubistvo.\nNa "pokusaj" samoubistva se odlucuju emotivno nezrele osobe koje su isle kroz zivot prezasticene od strane roditelja/prijatelj/partnera, pa kada osonac nestane (roditelji umru, partner ih ostavi), a one nemaju potrebnu zrelost da se nose sa stvarnim svetom "pokusajem" privlace paznju na sebe i na taj nacin podsvesno traze novog zatitnika. Pokusaj stavljam pod navodnike jer nije pokusaj u pravom smislu reci, vec ocajnicka potreba za privlacenjem paznje. Takve osobe znaju tacnu kolicinu tableta koju treba da popiju da bi digle uzbunu, ali da ostanu zive, na koji nacin da preseku vene, a da ne iskrvare i slicno.\nInace, onaj ko zaista hoce da se ubije secenjem vena na zglobovima, sece ih uzduz, a ne popreko jer je iz tako presecene vene teze zaustaviti krvarenje.\nNa samoubistvo ce se odluciti osoba koja tim cinom stavlja tacku na neki period svog zivota i koja smatra da je svaki dalji njen korak besmislen i/ili bez vidljivog resenja. U pitanju su uvek neke zaokruzene celine - tipa brine se o roditeljima ceo zivot i od toga je sebi napravila smisao zivota, pa kada roditelji umru ni ta osoba vise ne smatra da ima zbog cega da zivi. One smisao svog zivota ne vide u zivotu kao takvom, nego su do te mere patoloski neigurne u sebe da kada smisao zbog koga su zivele nestane, one okoncavaju i svoj zivot. Najcesce odlaze bez velike dramatike, tiho i uredno, cak znam za slucajeve gde su ostavljale otvorena vrata stana da ne bi morala da se razvaljuju.\n16.02.2011. u 12:51 - Samoubice\nDa, naravno, mislim da sam to zaboravila da napišem u uvodnom postu.\nDepresija kao psihički poremećaj je samo prolazna faza, a ako se previše raširi, onda prerasta u neki vid manijačne depresije, i tad može da postane vrlo opasna, zar ne?\nHajde da napravimo disktinkciju između psihičkih poremećaja, i psihičkih oboljenja.\nMeđu ovim prvim može se naći i recimo afektivno stanje. Smatram da je dovoljno da se čovek oseti neprijatno, i da napakosti samom sebi, ali da tada nije spreman da ide toliko daleko.\nKad neko "planira naglas", čini mi se da je to čisto privlačenje pažnje, i da verovatno to ni ne želi da uradi, nego želi da postigne neki cilj, koji ne može da dobije na drugi način. Poprilično neinteligentno, ali u isto vreme manipulativno. I da li dobiju ono što su hteli da dobiju? U većini slučajeva da, a to je zato što mi ne znamo kako da se postavimo u slučajevima kad je "potencijalni samoubica" naš sagovornik. Možda smo previše mekani?\n16.02.2011. u 14:42 - Samoubice\nKad neko "planira naglas", čini mi se da je to čisto privlačenje pažnje, i da verovatno to ni ne želi da uradi, nego želi da postigne neki cilj, koji ne može da dobije na drugi način.\nMeni se ipak čini da je ovo poslednji vapaj potencijalnog samoubice koji niko oko njega ne čuje. Ono što mi u našem društvu smeta je doživljavanje samoubistva kao velike sramote za jednu porodicu, tabu tema o kojoj se samo šapuće i nikada ne spominje pred osobom koja je u svom okruženju imala takvu priču.\n19.02.2011. u 16:42 - Samoubice\nUvek pre čina samoubistva postoje naznake da će osoba to učiniti, ili da postoji rizik da će učiniti nešto sebi. Drugačije se ponaša, sređuje stvari, možda je zaboravnija, ili se ponaša dobro i fino prema svima (nešto nalik opraštanju), depresivnija, je, tugaljivija, ili živi kao da joj je svaki dan poslednji. Oblik ponašanja zavisi od same ličnosti osobe.\nNikada nisam dozvoljavala da ljudi svoj stav o samoubistvu baziraju na izjavama tipa: To rade kukavice! ili: to je čin hrabrosti.\nDakle, samoubistvo je ODLUKA osobe da prekine svoj život. I ona ima prava na to.\nSuicidne osobe uglavno u sebi gaje osećanje samomržnje ili samo prezira, i njihovi faktori rizika mogu biti različiti. Dakle, neki od faktora su: prethodni pokušaj suicida, suicid nekog bližnjeg, bolest zavisnosti, usamljenost, finansijski problem, bračna ili emotivna kriza, duševno oboljenje, želja da nekog kazne ili se osvete, fizički nedostatak, smrt člana porodice ili bliske osobe , drugi faktori.\nOsobe koje razmišljaju o suicidu uglavnom mogu biti sa osećajem AMBIVALENCIJE (neodlučnosti)- da se u njima bore želja za smrću, a i želja za životom.\nSlažem se, neke osobe to čine da privuku pažnju, ali ima i onih ozbiljnih u toj nameri. Treba ovakve osobe shvatiti ozbiljno. Jedan čin samoubistva utiče na 10ak osoba iz okoline.\nSamoubistvo se nužno ne mora dogoditi. Nije tačno da osoba koja jednom oseti suicidni poriv uvek ga čuva u sebi. To je zabluda koju imamo o samoubistvu.\n19.02.2011. u 16:46 - Samoubice\n[B]U nastavku su navedene najčešće predrasude o samoubistvu:[/B]\n1. Ako je neko jednom bio suicidan, ostaće suicidalan zauvek.\nNetačno. Osobe koje žele da se ubiju su suicidne samo ograničeni vremenski period.\nNetačno. Ambivalencija (neodlučnost u odnosu na život i smrt) je izražena karakteristika suicidalnih pojedinaca. Mnogi od njih ne žele da umru već jednostavno žele da pobegnu iz nepodnošljive situacije iz koje ne vide nijedan drugi izlaz.\n4. Loša je ideja da osobu pitamo da li razmišlja o samoubistvu. Time bismo joj mogli dati ideju da razmišlja u tom pravcu.\n6. Ako se depresivna ili suicidalna osoba bolje oseća, to znači da je problem prošao.\nNetačno. Ako neko ko je bio depresivan ili suicidalan odjednom deluje raspoloženije, ne mora da znači da je opasnost prošla. Osoba koja je čvrsto odlučila („prelomila”) da oduzme sebi život, može imati osećaj olakšanja zbog načinjene odluke. Takođe, ponekad se dešava da nakon prvih poboljšanja od depresije i povratka energije osoba konačno skupi snage i realizuje svoje suicidalne fantazije.\n19.02.2011. u 21:35 - Samoubice\nNegde na forumu smo već pisali o samoubistvu (i na Psihologiji postoji tema, ali prilično stara i dugo neaktivna). Samoubistvo nije uvek čin kojim se prekida patnja; ponekad je to odgovor na ravnodušnost prema životu, na beznađe.\nMislim da je u korenu problema uvek bolest, čak i kada (laički) procenimo samoubicu kao osobu sa izvesnom karakternom slabošću razmaženih i nenaviklih na životne plime i oseke, ili je proglasimo kukavicom. Katkad bolest pušta koren još u detinjstvu, ali je nevidljiva sve dok već izgrađen čovek ne pukne pod tovarom akumuliranih problema koji nekom posmatraču sa strane ne izgleda neizdrživo.\nPoznavala sam nekoliko samoubica, i svi su imali različite motive da sebi oduzmu život. Jedan je živeo sam sa bolesnom majkom, koja je sistematski uništavala sve što je pokušavao da izgradi. Kada je upisao fakultet, u želji da pobegne iz osrednjosti i bede (posle diplome čekao ga je obećani posao), majka ga je ubeđivala da se okane studiranja i počne da radi ... pa je na II godini napustio studije i postao taksista – nezadovoljan i ogorčen. Onda je upoznao devojku, buknula je ljubav, planirali su venčanje ... ali se majka opet umešala, jer joj se buduća snaja nikako nije dopadala. Pravila je drame, glumila srčane napade. No, on nije hteo da odustane od devojke, i u njihovoj poslednjoj svađi, kategorično je odbio majčin ultimatum "ona ili ja", rekavši da će se odseliti i oženiti se. Takođe, majci je kazao da će mu ona uvek biti majka, da je voli itd, ali da on ima prava na svoj život. Situacija se smirila. Rasprava je vođena uveče, a ujutru je zatekao majku obešenu u dvorištu, i njenu poruku da je on "kriv" i "odgovoran" zbog njene odluke. Posle toga sve je krenulo nizbrdicom: ma koliko da se trudio i bio svestan da krivica nije njegova, na njega je majčino oproštajno pismo delovalo kao prokletstvo. Propio se, devojka ga je, nakon uzaludnih pokušaja da ga digne iz crnila, napustila; počeo je da se druži sa propalitetima, fizički se zapustio. Kad god bi se napio, pričao je da će se i sam jednog dana ubiti, jer mu je to "sudbina". Njegove priče uglavnom niko nije uzimao za ozbiljno, smatrajući da su deo pijanog trabunjanja. Samoubistvo nikada nije spominjao u treznom stanju. I onda se, jedne večeri, jednostavno nije pojavio na nekoj dogovorenoj sedeljki. Zvali su ga telefonom, zvonili na vrata, ali je sve postalo sumnjivo tek nakkon nekoliko dana. Došla je policija, provalila u stan, i našla ga obešenog o radijator. Nije ostavio nikakvu poruku.\nDrugi slučaj: mladić sa kojim sam bila u emotivnoj vezi. U detinjstvu predmet prepucavanja između majke i oce, sredstvo njihovih manipulacija, fizički maltretiran – napravio je prekršaj i završio u zatvoru u svojoj osamnaestoj. Ne bi ni otišao u zatvor da otac, prilično uticajan, nije izdejstvovao takvu kaznu – da ga "prevaspitaju". Tamo su mu se desile strašne stvari, koje nisu predmet ove diskusije, ali koje su ga svakako dodatno oštetile (u psihičkom smislu). Kazna mu je produžena, i kada je izašao, nije znao kako da nastavi. Sloboda mu je bila nepoznat pojam. Ispalio je sebi metak u glavu.\nTreći slučaj (četvrti, peti): moje prijateljice, različitih godišta, različitog mentanog sklopa, iz različitih sredina, obolele od bipolarnog poremećaja ili teške depresije. Nijedna nije pravila lažne uzbune gutanjem nedovoljne količine barbiturata; pokušaji i metodi bili su detaljno i dugo planirani. Nijedna nije uspela u pokušaju samoubistva – samo zahvaljujući činjenici što su im porodice bile u stanju pripravnosti, tj upozorene od strane lekara. Nikada nisu pričale o samoubistvu, ali jesu o tuzi ... o tuzi zbog nečeg što im se dogodilo i što su, poput teškog tereta, godinama nosile na srcu, o nagomilanoj tuzi, ili tuzi koju ne mogu da izbace ni lekovi, ni psihoterapija, pa čak ni ljubav i podrška najbližih. To su osobe koje se više ne sećaju kako izgleda sreća, i rukovode se mišlju da je bolje ne osećati ništa, nego nadalje patiti. Mrvica utehe: reč je o fazama bolesti, pa je samoubistvo periodična opcija, a ne stalna.\n19.02.2011. u 21:42 - Samoubice\njel sam bese ja piskarao o tome ??? hmmm\n19.02.2011. u 21:48 - Samoubice\nPardon, našla sam i ovu temu\nA na Filozofiji:\n19.02.2011. u 21:51 - Samoubice\ntakva dusevna stanja su veliko iskusenje\nenivej u samoubistvo coveka ne oteraju stvarne situacije vec njegovo misljenje o tim situacijama\n20.02.2011. u 13:01 - Samoubice\nFaza je u slučajevima kada je izazvana sezonskim promenama, ili trenutnim problemom koji inicira osećaj bespomoćnosti. Klinička slika je malo drugačija... spoljašnji faktor + genetsko nasleđe, obično idu jedno sa drugim... moguće je suzbiti, u nekim slučajevima i izlečiti, ali postoje slučajevi gde spoljašnj faktor ne igre ulogu u pojavi depresije. Može je izazvati bilo šta, takođe se može manifestovati i kroz osećaj potištenosti i kroz osećaj razdražljivosti. I mislim da je velika greška tretirati je kao nešto što se dešava velikoj većini ljudi, ne kao bolest, a to jeste... ako i sasvim zdrav čovek pati od većine simptoma.\nPsihička oboljenja karakterišu promene na mozgu i obično su praćena i psihozama... poremećaj je samo malo blaži oblik oboljenja.\nManijakalna depresija je bipolarni poremećaj... i varira od perioda depresivnog stanja, do periioda maničnog ponašanja. Obična depresija, a ima ih više vrsta, nema veze sa ovom vrstom poremećaja, tačnije, osoba ne mora da pati od obične depresije, jer ona ne matastazira u manijakalnu... za usopostavljanje dijagnoze ove druge, dovoljna je samo jedna epizoda... kroz, recimo, afektivno ponašanje, od stanja euforije, do stanja bezvoljnosti, česte promene raspoloženja, čest prekid sa realnošću... znači, čas smo gore, čas smo dole.\nSkoro sam pročitala negde da je i epolepsija bipolarni poremećaj, koji daje simptome slične manijačnoj depresiji, i lekovi koji regulišu, odnosno suzbijaju napade, istovremeno dovodi do stabilizacije raspoloženja.\nImala sam slučaj u bližoj okolini, gde je posle više pokušaja samoubistava uspostavljena dijagnoza, ne depresija, ne psihoze, već epilepsija... lečenje je doživotno, ali ima efekta.\nNelečenje može da izazove niz drugih psihosomatskih poremećaja, tačnije, ne da može, nego će se to sigurno i desiti, od poremećaja rada hormona, koji opet povlači za sobom one promene raspoloženja, depresiju i ostalo... A ljudi su toliko skloni predrasudama da će radije negirati bolest, nego što će potražiti stručnu pomoć.\nČesto jeste, još češće osoba želi da pobegne od problema, ređe da stvarno umre. zato sam rekla: patetika. I bez obzira na postojanje poremećaja, bez obzira na okidač, i dalje tvrdim da su samoubice kukavice, jer sem onoga što medicina prepozna, tu veliku ulogu igra i karakter.\nRetki su slučajevi gde samoubica na neki način teatralno ne najavi, ili ne nagovesti svoju nameru... odluka je uraditi to sada i odmah, što nije karakteristika samoubica. Oni planiraju, i uvek daju znake, može da se predoseti, u stvari traže pomoć, koja jako često izostane... to je onaj vid manipulacija na koji sam mislila. Ne ono: e, ako ne bude po mome, ubiću se, ili : ubiću se ako me ostaviš, ubiću se ako ne položim ispit... to nije manipulacija, to je debilizam, i šteta što ne postoji dijagnoza za ovakve slučajeve.\nKako god se postavila, dok ne postoji terapija, ne možeš ni da utičeš... depresivne osobe često su svesne svog problema, postoji i psihotična depresija, gde se gubi kontakt sa realnošću... i ako se postaviš pogrešno, možda mu baš ti budeš dželat. A sa tim osećajem treba živeti do kraja života.\n20.02.2011. u 13:17 - Samoubice\nVidiš, moje je iskustvo sasvim drugačije... lažne uzbune je bilo, ovo ide u množini... sve dok se imalo čima manipulisti, dok je postojao cilj, sredstvo su bili pokušaju samoubistva. Kasnije tek ustanovljen i bipolarni poremećaj. Neće ni uspeti sve dok ne odluči da li želi da živi, ili umre... sve ostalo je skretanje pažnje, tačnije vapaj za pomoć. Bila sam gruba, možda nisam trebala da budem... ali ako ne znaš da rešiš problem, to ne znači da želiš da se ubiješ. Velika razlika, samo sam je podvlačila podvlačila... ne umem da osetim empatiju prema pojedinim slučajevima.\nNe ne želim... jer sam sigurna da nedostatak motiva za život zahteva kontantno hranjenje, ako se taj neko prepusti, niko ne može da ga izvuče na silu. Izbor.\nNiko od njih i ne kaže: ubiću se... ali: ne mogu više, dosta mi je svega, ovaj život onakav, ili ovakav... suština je ista, samo se forme razlikuju.\nTo su prvenstveno osobe koje ne prepoznaju sreću, očekuju stanje sreće, intenzivno i dugotrajno, a to ne postoji... i to ne prihvataju. U svakom slučaju je bolje osećati nešto, nego ništa... te osobe su već mrtve, samo što to ne znaju. Ne mogu da dam utehu, u redu ako postoji konkretan problem, ali generalno nezadovoljstvo ne traži utehu, traži okončanje, na bilo koji način. Ne mogu da shvatim, ne mogu da prihvatim, ne nalazim opravdanje... sem da je bolest u pitanju. Samoubistvo jeste periodična opcija, ali taj period može da potraje i godinama... da li si spremna da budeš u stanju pripravnosti? Sebično možda zvuči ovo što sam rekla, ali svako ima svoje granice... depresija je zarazna, odrivcanje os sopstvenog života da bi pomogao nekome ko to ne želi je čisto gubljenje vremena. Znači, ili ga ošamari, ili digni ruke... ne hrani mu apatiju utehom.\n20.02.2011. u 13:32 - Samoubice\nkinezi mudraci kazu da covek mora prvo da poludi pa da pocne da shvata Tao Te\n20.02.2011. u 13:55 - Samoubice\nprosla sam dosta, kao i ljudi oko mene- ne poznajem ni jednog samoubicu ...\nsada cujem za neke slucajeve( nepoznati ljudi)- ljudi koji nisu videli zlo ...\nono sto me muci, bez obzira na socijalnu situaciju- je mnogo veca realna opasnost od suicida u porodicama gde se suicid i odigrao ...\n20.02.2011. u 14:00 - Samoubice\nJeee, jos jedna stvar do koje sam dosao ne znavsi da vec postoji.\n20.02.2011. u 15:01 - Samoubice\nI sama kažeš da si znla te osobe. Kako su njihove smrti uticale na tebe? Kako si se ti tada osećala?\n20.02.2011. u 15:02 - Samoubice\nSamoubistvo nipošto nije nasledna odlika, već isključivo učenje po modelu. Stav osobe koja razmišlja o suicidu o tome da je takav vid smrti nasledan svakako povećava rizik da ona to učini.\n20.02.2011. u 15:05 - Samoubice\njos samo kolo da povedes ...haha\n20.02.2011. u 15:27 - Samoubice\nNeko meni veoma blizak je izvrsio samoubistvo.Iza sebe je ostavio devojcicu koja jos nije napunila godinu dana i suprugu koja se nikada od tog,njegovog cina nece oporaviti.Sta ga je nagnalo?Niko nikada nece saznati.Nisu ni vazni razlozi jer nijedan nije dovoljno dobar da neko odustane od zivota.\n20.02.2011. u 15:31 - Samoubice\nAl', gle, to mu kanda dodje kao neko samoubistvo normalnosti, upravo radi normalnosti (pardon, (ne)prilagodjenosti).\nKad vec spomenu kolce; suvise utrenirane prilagodjenosti je potrebno za taj saborni element.


Lice otkriva da li ste zdravi - evo kada da se javite lekaru!\nIzgled i promene na licu nisu uvek posledica dešavanja samo na koži i njenog lošeg tretiranja - često kriju i odgovore o celokupnom zdravlju, što oku stručnjaka ne bi trebalo da promakne.\n27.07.2019. - 11:02h\nProblematična kožafoto: Depositphotos/RomarioIen\nMogu da se jave, pogotovo u uglovima usana, zbog nedostatka vitamina iz grupe B. Ako je i jezik sa naslagama, onda je gotovo sigurno da organizmu ovi vitamini nedostaju. Vitamini B kompleksa bore se protiv upala, a njihov nedostatak se najčešće ispoljava kod vegetarijanaca i osoba koje sa jelovnika izostavljaju mleko i mlečne proizvode, jaja i ribu. Za one koji izbegavaju namirnice životinjskog porekla, grašak i spanać su riznice vitamina B grupe.\nŽute mrlje oko usta, očiju i nosa\nMogu da upozoravaju na visok holesterol, što se može proveriti ako se nekoliko dana iz ishrane izostavi masna hrana. Ako se ništa ne promeni, poseta lekaru je neophodna.\nNega kožefoto: Depositphotos/AllaSerebrina\nIspoljavaju se zbog hormonske osetljivosti u danima menstrualnog ciklusa. Međutim, ako su prisutne stalno, treba posetiti ginekologa, jer mogu da ukazuju i na sindrom policističnih jajnika.\nNastaju uglavnom zbog kontinuiranog konzumiranja alkohola. Preterivanje sa cigaretama i ljutom hranom takođe može da izazove ove nepovratne posledice. Da bi se problem rešio, na alkohol i cigarete treba zaboraviti, a ljuto svesti na razumnu meru. Jer, kapilari, kada se jednom pojave, više se ne povlače.\nTamni kolutovi ili fleke po vratu\nObično se javljaju kao posledica preteranog konzumiranja šećera i slatke hrane. Ove fleke mogu da budu i prvi signal povećanog rizika za nastanak dijabetesa tipa 2. Poseta lekaru je obavezna, kao i smanjivanje uživanja u slatkom.


LEGENDA ENGLESKOG FUDBALA ODUŠEVLJENA MITROVIĆEM: Džon Teri poslao poruku Srbinu posle ispisivanja istorije (FOTO)\nAutor: Glas javnosti 03.05.2022. u 12:13\nLegendarni as engleskog fudbala čestitao Mitru na ispisivanju istorije.\nMitrović je bio dvostruki strelac u pobedi Fulama nad Lutonom (7:0) i tako je stigao do rekordna 43 gola u sezone.\nSrbin je ispisao istoriju Čempionšipa, oborio je rekord star 30 godina, koji je držao Gaj Vitingem sa 42 postignuta gola.\nMitrovo ispisivanje istorije pratio je i legendarni as Čelsija Džon Teri. On je na svom Instagram "storiju" objavio snimak Mitrovog gola i čestitao mu na neverovatnom uspehu.\n"Svaka čast", poručio je Teri uz aplauz, piše Kurir.\naleksandar mitrovićfulamčestitkečempionšipdžon teri


Uspostava i pravni položaj Rijaseta Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini 1882. - 1899 - Enes Durmišević: knjiga | KorisnaKnjiga.com\nUspostava i pravni položaj Rijaseta Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini 1882. - 1899\n’’... Ova tema nije u dosadašnjoj historiografskoj literaturi direktno monografski obrađivana. Međutim, u postojećoj bosansko-hercegovačkoj i bivšoj jugoslavenskoj historijskoj literaturi rnogu se o ovom problemu naći mnogi podaci, analize, pa i određeni zaključci. Imajući kompletan uvid u definirano postojeće stanje historiografije, autor je u svom radu posebho naglasio i elaborirao status bosansko-hercegovačkih muslimana nakon okupacije 1878. godine, kada su se oni kao narod, u novim državno-pravnim prilikama, našli na razmeđu dva svijeta — orijentalno-islamskog i zapadno-evropskog.’’\n’’... Posebno je potrebno naglasiti da je autor pitanja pravnog položaja muslimana Bosne i Hercegovine tretirao komparativno tako što je uporedo pratio uspostavljanje pravoslavne i katoličke hijerarhije u Bosni i Hercegovini, odnosno njima podobnih političkih pokreta.\nAutor je također, izvršio normativno-pravno poređenje položaja muslimana Bosne i Hercegovine pod austro-ugarskom vlašću sa položajem muslimana u ostalim balkanskim zemljama koje su se osamostalile odlukama Berlinskog kongresa 1878. godine. Poredeći instituciju Rijaseta Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini sa vjerskom hijerarhijom ostalih balkanskih muslimana u tako osamostaljenim državama (Srbija, Crna Gora, Albanija, Bugarska, Rumunija i Grčka) autor je egzaktno ustanovio da je položaj bosansko-hercegovačkih muslimana u vrijeme austro-ugarske uprave u Bosni i Hercegovini bio povoljniji nego položaj muslimana u navedenim balkanskim zemljama.’’\nPravaštvo u Požeškoj županiji (1895. – 1914.)\nCena: 4.713 din\nCena: 3.222 din\nCroats: The true story\nCena: 7.452 din\nCena: 7.041 din\nHrestomatija srpskog stradanja\nHiler Belok, Sesil Česterton


Majkl Luis - Opklada veka (62183941) - Limundo.com\nMajkl Luis - Opklada veka\nBroj aukcije: 62183941\n(28. maj 2018, 11:07h)\nAktuelna ponuda: 340 din\nLaguna, Beograd, 2016.\n„Ovo je delo našeg najznačajnijeg istraživačkog novinara u oblasti finansija, na vrhuncu umeća, u svom najboljem izdanju. Knjiga koja se mora pročitati.“ Vanity Fair\n„Niko ne piše s više lakoće i stila o novcu i finansijama od gospodina Luisa. On pronicljivo koristi likove da bi pokazao pohlepu, glupost i licemerje sistema kojem vidno nedostaje ozbiljan nadzor... Luis živo i slikovito upoznaje čitaoca sa darvinovskim svetom tržišta obveznica.“ The New York Times


Opština priredila prijem za dobitnike diplome “Luča” | onogošt.me\nOpština priredila prijem za dobitnike diplome “Luča”\nObjavljeno: Ponedjeljak, Jun 19, 2017 - 14:26\nPredsjednik opštine, Veselin Grbović, uručio je knjige svim dobitnicima diplome “Luča” nikšićkih osnovnih i srednjih škola na današnjoj svečanosti u Nikšićkom pozorištu.\nOn je tom prilikom istakao zadovoljstvo što su se danas sreli da podijele radost zbog sjajnih rezultata u toku osnovnog i srednjeg obrazovanja, a ujedno nadu i sigurnost da će u daljem školovanju ostvarivati ovakve rezultate.\n„Nikšićke škole oduvijek su davale sjajno znanje i obrazovanje svojim učenicima, koji su kasnije činili okosnicu intelektualnog života, ne samo našeg grada, nego i Crne Gore i šire. I vas 274, koji ste ove godine zaslužili ovo najsjajnije priznanje crnogorskog školstva, predstavljate onaj glavni oslonac budućeg razvoja Nikšića. Naš grad je ponosan na vas, sigurno ništa manje od vaših roditelja, nastavnika i profesora jer ste još jednom potvrdili da posjedujemo veliku vrijednost i potencijal koji leži upravo u vama“, kazao je Grbović učenicima dodajući da je ovo samo dio njihovog puta ka sticanju znanja i umijeća, te da se nada da će ''lučaši'' i dalje istim elanom i trudom uspjeti da postignu visoko obrazovanje koje će iskoristiti za plodonosan i stvaralački rad, značajan ne samo za njih, već i za cjelokupno društvo.\n„Na vama je da istrajete u tom putu, a na nama da vam stvorimo još bolje uslove za školovanje i rad, kako bi vaši intelektualni potencijali i ambicije dobili punu afirmaciju. Svaki vaš budući uspjeh biće naš, a mi iz lokalne uprave znaćemo da vas podržimo i pomognemo kao i do sada, čemu u prilog ide činjenica da svake godine kroz stipendije i studentske nagrade izdvajamo značajna sredstva u tu svrhu“, naveo je prvi čovjek grada poželjevši dobitnicima diplome „Luča“ da nastave sa ostvarivanjem dobrih rezultata u daljem školovanju, a kasnije i u obavljanju odgovornih poslova, a njihovim nastavnicima i profesorima da i dalje daju svoj maksimum u obrazovanju i vaspitanju mladih ljudi. „Siguran sam, dragi učenici, da ćete kao što danas ponosno nosite ovo priznanje, ubuduće kao prave lučonoše sa ponosom nositi ime nikšićkih škola i našeg grada, a meni preostaje da vam poželim dobro zdravlje, puno radosti i uspjeha u daljem životu“, zaključio je Grbović.\nKsenija Joksović, maturantkinja Gimnazije „Stojan Cerović“, u ime svih dobitnika diplome „Luča“ zahvalila se na priređenoj svečanosti i pažnji koja im je ukazana danas.\n„Iza nas ostaje jedan bezbrižan period, bilo da je to osnovna ili srednja škola. Ono što slijedi je dosta teže, ali znamo da ako slijedimo naše želje i pratimo svoj put, ostvarićemo naš cilj. Vi ste nas danas učinili ponosnim na ono što smo postigli dosad i mi ćemo se i dalje truditi da opravdamo vaše povjerenje, za ponos našeg grada“, istakla je ona.\nU programu su učestvovali učenici Srednje muzičke škole „Dara Čokorilo“ - Jovana Aleksić, Dragan Martinović i Ivana Dendić, koji su na državnim i međunarodnim takmičenjima osvojili nagrade.\n21.5. 8:16 Sutjeska sa Mornarom u pokušaju da izbori majstoricu


Uvrede umesto testa na korona virus - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Uvrede umesto testa na korona virus\nNiški klinički centar i Institut za javno zdravlje iznose oprečne tvrdnje\nSve veći broj građana Niša tvrdi da ne može da se testira na novi korona virus iako su to zahtevali pošto su bili u kontaktu sa zaraženima ili dolaze iz zemalja sa većim brojem obolelih, a pri tom imaju simptome koji bi mogli ukazivati na Kovid- 19.\n10Piše: Zorica Miladinović 13. marta 2020. 12.00 Izmenjeno: 12.01\nOni navode da su ih epidemiolozi ubeđivali da za testiranjem „nema potrebe“, zbog čega sumnjaju da postoji manjak testova.\nDodatnu konfuziju unose oprečne informacije Kliničkog centra Niš i niškog Instituta za javno zdravlje o tome da li su i hospitalizovani pacijenti uopšte testirani na novi korona virus. KC Niš je juče na svom veb sajtu objavio da je na Klinici za infektivne bolesti hospotalizovano četvoro pacijenata „kod kojih je potvrđeno“ da su oboleli od novog korona virusa, dok je Institut u odgovoru Danasu naveo da će ih „Torlak“ testirati tek u toku jučerašnjeg dana.\nNišlijka Mirjana Jovanović je za naš list kazala da od 5. marta traži da bude testirana jer je stigla iz Bazela u Švajcarskoj, koja i po odluci Vlade Srbije spada u krizne zemlje, i pri tom ima hronični bronhitis, a od pre više dana i simptome korona virusa, kao što su povremena temperatura, groznica i „strašan kašalj“. Zvala je niški Institut za javno zdravlje, Kliniku za infektivne bolesti, Klinički centar, ali je umesto testa dobila- uvrede.\nPripravni epidemilog Instituta, koji je tražio da odgovori na neka od pitanja u anketi, a nakon obećanja da će joj se javiti to nije učinio, na kraju joj je rekao: „Vi ne znate koliku navalicu ja imam, ne znam šta ću pre“, pa i „Nemoj da vas nabijem tri dana na Infektivno, sa zaraženima“. Jovanović se nakon toga obratila medijima.\n– Danas mi se taj epidemilog, izvesni Spasić, izvinio, a onda me prosledio „primarijusu“, koji me je 15 minuta obeđivao da nema potrebe da se testiram. Kada sam na tome insistirala, ne samo zbog sebe, već zato što sam sve vreme u kontaktu sa unicima, decom, rođacima i prijateljima, rekao je da će mi poslati Hitnu pomoć, da stavim masku i da će mi na Klinici za infektivne bolesti uzeti bris. Inače, u višednevnim razgovorima sa nekim lekarima iz Instituta i iz KC sam saznala da nijedan pacijent iz Niša nije testiran- rekla je juče Jovanović, čekajuči dolazak vozila Hitne pomoći nakon nedelju dana insistiranja da bude testirana.\nOna je dodala da pacijenti više nemaju mogućnost testiranja ni u privatnim laboratorijama, u kojima im je rečeno da je „stigla državna odluka da tu vrstu testova ne smeju da rade“.\nNi roditelji žene koja živi i radi u Luganu u Švajcarskoj, a za koju se sumnja da je tokom boravka u Nišu, u koji je stigla krajem februara, zarazila neke od hospitalizovanih pacijenata u Nišu i Beogradu, kazali su novinarima da nisu testirani. Epidemiolozi su im objasnili da „nema potrebe da budu testirani“, obrazlažući “nedostatak potrebe” rečima da su „sigurno zaraženi, pošto je njihova ćerka bila deset dana u Nišu“. Oni su sada u kućnoj izolaciji od dve sedmice, koju, kako kažu, poštuju.\nKućnu izolaciju, međutim, ne poštuje suprug radnice Pošta Srbije koja je, po nezvaničnim informacijama, hospitalizovana na Klinici za infektivne bolesti. Prema rečima upravnice zgrade u kojoj porodica živi, suprug se svuda kreće, stanari su uznemireni, a dezinfekciju zgrade i dvorišta su jedva obavili jer postoji nestašica tih sredstava u apotekama.\n– Malopre sam videla komšiju, šetao se zgradom i dvorištem, posle je otišao na autobusku stanicu i ušao u gradski prevoz. Kada sam mu rekla da bi trebalo da bude u izolaciji, odgovorio je da mu to „niko nije rekao“. Na Klinici za infektivne bolesti, koju sam zvala, kazali su mi da bolest naše komšinice „još nije potvrđena“. Stanari zgrade, a nije ih malo, u njoj je 108 stanova, zovu na pet minuta jer su prilično uznemireni, a ja više ne znam kome da se obratim- rekla je upravnica Radica za naš list.\nNa Institutu za javno zdravlje za naš list su juče precizirali da je četvoro hospitalizovanih pacijenata na Klinici za infektivne bolesti KC Niš “uzorkovano” i da će u toku jučerašnjeg dana “biti testirani u referentnoj laboratoriji ‘Torlak’“. Objasnili su da uzorak- bris grla i nosa, uzima epidemiolog na Klinici za infektivne bolesti, a da se on potom poštom šalje „Torlaku“.\nDirekor KC Niš “uveo cenzuru”\nDirektor Kliničkog centra Niš Zoran Radovanović je izdao naredbu o postupanju u vezi sa pojavom korona virusa, koja je dostavljena direktorima klinika, a između ostalog predviđa da je “ zabranjeno davati informacije medijima bez konsultacija sa direkorom Kliničkog centra”.\nOd juče KC Niš o situaciji u vezi sa korona virusom dostavlja informacije ujutru i uveče, preko veb sajta ustanove. Prema informaciji od juče ujutru, samo jedan pacijent “ima blage, odnosno umerene sumtome uzrokovane virusom” i u stabilnom je stanju, dok ostala tri pacijenta “za sada ne pokazuju simptome”.\nanalize, Covid19, Klinički centar Niš, Klinika za infektivne bolesti, Korona virus, zaraženi\n13. marta 2020. u 12.30\n„Kućnu izolaciju, međutim, ne poštuje“\nTakvima samo kazati da ce biti pomracenje sunca. Ima da se nabiju u podrume k’o onomad i da ne mrdaju…\nJa kako vidim iz teksta oni blage veze nemaju šta i kako da rade. Odbijaju potencijalno obolele, kriju informacije, ne daju privatnim laboratorijama da to rade… Izgleda da samo grobari znaju šta će da rade\n13. marta 2020. u 14.56\nOni i te jako dobro znaju sta rade i zato i ne pregledaju ljude. Sutra ce im te cifre, kako oni misle, biti od koristi u izbornoj kampanji.\n13. marta 2020. u 12.46\nisto, kao onaj „pametni’ iz Lazarevca, zvao i napustio mesto stanovanja,\nmira jankovic kaže:\n13. marta 2020. u 13.32\nidenticna situacija u Krusevcu. Kazu nemaju mogucnost da testiraju, jedino da odemo za Beograd do Torlaka, sami naravno.. pretpostavljam prevozom. Hvala i dovidjenja.\nMiron Tihonović kaže:\n13. marta 2020. u 14.54\nI u Beogradu je isti slučaj – odbijaju da testiraju ljude koji su nedavno bili u zaraženim područjima i sad imaju simptome… Ne znam onda koga testiraju – možda samo članove – ali u svakom slučaju je odlična strategija da se smanji broj obolelih 🙂 : ko nije testiran, ne može biti zvanično ni bolestan…\nKospodine test kosta nekoliko hiljada i ne pomriva zdravstveno osiguranje i imamo ih oko hiljadu do hiljadu i petsto cim br za azenih pređe 500 niko se vise ne testira nego se svi koji inaju simtome smatraju boesni. U bolnici idu samo teski bolesnici sa teskom klinickom slikom i koni ne mogu da, disu. U italini ima 15000 zarazenih tj bilo kad samposlednji put slusala a kad je krenula pandemina samo 800 aspiratora oko 3000 mesta u bolnicama sta ti mislis sa sa vojim mozgom da li su svibu bolnici. Ovo je obican grip i 60% ljudi xak bece imati nikakve znacajne simtome. Ako si vec beobrazovan svaki dan i. As upustva na tvu koja daju najveci strucnjaci iz te obkasti a među njima je inas Tiodorovic čovek je u penzini oa opet svaki dan ide u klinicki centar i radi dok takvi kao ti se bave teorijama zavere i nista ne rade. Psihijatrinski bolesnici mogu da potraze pomoc kod psihijatra a be kod infektologa.\n14. marta 2020. u 00.46\nTestiraju se samo ‘sigurni glasovi’. Vidite kako su sad korisni oni spiskovi po zgradama ko je siguran, a ko ne. Sta ce im zivi ovi drugi?\n14. marta 2020. u 07.35\nŠta se menja testiranjem? Jedino samo saznanje i ništa više. Lek NE POSTOJI. Antipiretici, tečnost i eventualno nešto za bolove. Teške kliničke slike se hospitalizuju a lakše u kućnu izolaciju. Kao i za vreme epidemije gripa. Van svake logike je da neko sa lakšom kliničkom slikom „zauzima“ mesto u bolnici nekome kome treba respirator, ili ko ima težu upalu pluća ili je oboleo a pripada rizičnoj grupi. To se desilo u Italiji, po izjavama njihovih lekara.\n„Komšija se šetao ispred zgrade, pa posle ušao u prevoz“ jer mu „niko nije rekao“ da bude u izolaciji. Pa valjda je toliko obrazovan i normalan da sačeka par sati zvaničnu potvrdu (pozitivnu ili negativnu svejedno). I kada (daleko bilo) krene po zlu, onda je uvek kriv neko drugi a ne magarac koji nije mogao da se strpi par sati.\nKolko znam testraju samo oni sa klinickom skikom. Tastova nema milion ima recimo hiljadu kad br zarzenih pređe neznan tacno pricao dr na tv recimo 500 vise se ne testiraju vec se smatra da svi koji imaju simtome boluju od korone. Gospodo test kosta nekoliko hiljada, i to sto nasi razmazeni i nesvesni građani rade i traze nije stvar zravstva. Ne ocekujete valjda da doktori koji se spremaju za ozbiljni pakao cuvaju i hospitalizuju nekog ko nema nikakav simtom.U Italiji se građani lece kuc bolnice imaju po 800 aspiratora a zarazeno je 15000 hiljada bilo. Kazite mi vi gde to mogu da, se smeste tolki poacijenti. Da ne pominjem da se kod njih kao i kod vecini zemalja plaća lecenje . Prvo bezobrzluk nasih ljudi je velik, pa ne odgovornost ko sumnja treba da sedi kuci i povecava imunitet da stiti svoje bliznje. Svaki dan strucne osobe daju izjave i savete na televiziji, novinama ininternetu. Osoba koja se javlja na telefon je dr infektolog, sta mislite da li je njegov poso da svakodnevno razgovara sa sto poremecenih ljudi koji nemaju pametnija posla nego da gledaju sta komsije rade ili da jure komsije na koje oni sumnjaju. Ova gospođa je verovatno procenjena kao nestabilna u gkavi kako je uopste bolesna sa teskom klinickon slikom dala interviju. Daj molim vas novinari bar vi se uozbiljite kad pisete gluposti. Leka nema stvar je imunitete ko ima malu temperaturu i nema problema sa plucima i ozbiljnim bolestima pije lekove protiv temperature sedi kuci i stiti svoje bliznje i komsiluk, Osnovno je da svako od nas sad narocito dize imunitet, viaminom C, vocem, povrcem, ishrana treba da bude umerena i ne teska da se organizam ne opterecuje varenjem hrane nego dizanjem imuniteta, setanje na ulici kad je suunce se takođe preporucuje. Bolesnim u glavu i neobrazovanim ljudima ne treba davati sansu da uzbunjuju takve ko sto su oni. Oni i noviari neka svaki dan slusaju uputstva onih kojima je to posao da ne pocnemo mi da se mesamo u njihov posao.


Foto: metropolitan police / screenshot\nPorota je na početku suđenja u Londonu čula da je Kalida Safija (18), inače tražioca azila iz Avganistana, ubio Raza Kan (19) izbovši ga nožem u decembru 2016. godine. Umesto da pozove hitnu pomoć, Fatima Kan je snimala njenog dečka kako krvav leži na ulici.\nOna je zatim, objavila video na "Snepčet" uz naslov "Evo šta se desi kada se zaje**vaš sa mnom".\nFatima, koja je sebe nazivala "Snepčet kraljicom" često je objavljivala svoje slike na kojima se hvalila luksuznim putovanjima. Njeni prijatelji kažu da je nekoliko dana pre Kalidove smrti ona njega nazvala "propalicom", navodi "Dejli mejl".\nMeđutim, sud je presudio da je ona organizovala ubistvo. Nekoliko dana pre ubistva, ona se redovno dopisivala sa Razom Kan i da mu je rekla gde može da nađe nju i Kalida. Na dan ubistva su ona i Kalid sedeli u kafiću, a onda je automobilom došao Raza Kan i šrafcigerom izbo Kalida Safija.\nRazu Kana policija i dalje traži.


Ambulanta za rehabilitaciju Polo Med: Ako niste u mogućnosti da dođete, dolazimo mi kod Vas! - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nNaslovna Saopštenja i oglasi Promocije Ambulanta za rehabilitaciju Polo Med: Ako niste u mogućnosti da dođete, dolazimo...\nFoto: North System\nAmbulanta za rehabilitaciju Polo Med se nalazi u ulici Braće Tice 23/a u Bečeju i nudi niz pregleda i terapija. Iza nas stoji višegodišnje iskustvo i praksa u oblasi rehabilitacije. Sarađujemo sa stručnjacima iz nekoliko oblasti.\nNaši saradnici su lekari specijalisti:\nlekar sportske medicine\nSpecijalistički pregledi: Fizijatra, Specijaliste sportske medicine, ortopeda. Vršimo ultrazvučno snimanje mekih tkiva i snimanje kukova kod dece.\nFizikalna terapija: Elektroterapija, ultrazvučna terapija, laser, tekar, magneto terapija, terapija udarnim talasom, kineziterapija, hidroterapija.\nNeke od usluga koje naša ambulanta pokriva su:\nTECAR terapija ili terapija dubokom toplotom predstavlja lokalizovanu upotrebu visokofrekventnih radiotalasa koji omogućavaju direktno povećanje temperature odabranih dubokih tkiva. Radio talasi utiču na ubrzanje molekulskog kretanja unutar tkiva, ubrzava se metabolizam i eliminicaja nataloženih štetnih produkata. Tekar terapija dejstvom radiofrekvencija prebacuje energiju kroz površinska, a i dubinska tkiva.\nOvo je idealna terapija za bolna stanja u vratu, leđima, kolenu… Smanjuje otok i upalne procese, tako da pacijent već posle prvog tretmana oseća blago poboljšanje. Tekar terapija predstavlja jednu od najsavremenijih metoda lečenja kod povreda zglobova, mišića, ligamnata, tetiva. Pored rehabilitujućih efekata Tekar terapija deluje krajnje opuštajuće i umirujuće na pacijanta, čineći je veoma prijatnom i relaksirajućom rehabilitacionom metodom. TECAR terapijom pojačava se funkcija faktora rasta pa je ovom tehnikom moguće stimulistai i lokalne regenerativne procese. Tokom aplikacije TECAR terapije pacijent oseća prijatnu toplotu u regiji delovanja agensa a posle tretmana oseća smanjenje ukupnih tegoba, olakšanu poretljivost tretiranog telesnog segmenta, poboljšanu funkciju retiranih zglobova.\nPacijenti sa oštećenom perifernom cirkulacijom čiji su ekstremiteti inače hladni tokom terapije osećaju prijatnu toplotu, koja se posle tretmana zadržava, često i nekoliko dana. Pacijenti osećaju olakšanje pri kretanju, produžava se hodna pruga i povećava se i ukupna radna sposobnost.Tekar terapiju koristimo kao integrativnu metodu u tretmanimakao što su: bol u ramenu, gonartroze, koksartroze, vratne i lumbalne spondiloze, hroničnih stanja, hronična lumboišijalgija, hronična cervikobrahijalgija, lumbalnog sindroma, cervikalnog sindroma, problemima sa perifrnom cirkulacijom, kao uvod u kineziterapiju i manuelnu terapiju.\nKontraindikacije za primenu TECAR terapije odnose se na prisustvo aktivnih zapaljenskih i malignih procesa, trudnoću, lokalne metalne implante ili strana tela. Osobe sa ugrađenim PACE – MAKEROM ne smeju biti tretirane TECAR terapijom. Osobe obolele od Multiple skleroze i Parkinsomizma treba da izbegavaju upotrebu ovog agensa osim u slučajevima kada im lekar odobri\nPredstavlja korišćenje brojnih modaliteta električne struje koji se dobijaju pomoću modernih lektronskih uredjaja u terapijske svrhe. Elektroterapija izaziva dilataciju (širenje) krvnih sudova i pojačava cirkulaciju krvi i limfe, pri čemu se povećava trofika tkiva i pospešuje reapsorpcija edema i smanjenje otoka, pospešuje se regeneracija perifernih živaca i zarastanje kod preloma kostiju. Na taj način smanjuje se zapaljenski proces i pomaže da se odstrane faktori koji dovode do bola. Elektroterapija na bol deluje analgetički što znači da veoma dobro smanjuje bolnost, draženjem receptora u koži i oslobadjanjem endogenih opoida kao i poboljšanjem cirkulacije krvi i limfe. Pospešuje regeneraciju perifernih zivaca i osteogenezu (zarastanje) kod preloma kostiju.\nNajčešće se koristi u lečenju: spotrtskih povreda, artroza i artritisa, uganuća i izvrtanja zglobova, povreda ligamenata I mišića, problema sa nervima, bolova u lumbalnom i vratnom delu kičme, bolnog ramena I lakta.Najveći efekat postižemo u kombinaciji sa ostalim modalitetima fizikalne terapije, a na prvom mestu sa terapijom: laserom, magnetnoterapijom i krioterapijom. Fizioterapeut postavlja terapijske elektrode na bolna i povredjena mesta. U zavisnosti od veličine bolne regije postavljaju se uglavnom od dve do četiri elektroda. Zatim se uključuje elektro aparat i podešava odgovarajuća i tačna terapijska frekvencija i amplituda. Pacijent oseti prijatne senzacije i mravinjanje a nikako neprijatnost i bol.Već posle samo nekoliko tretmana dolazi do poboljšanja, smanjenja bola i otoka.\nPod magnetoterapijom se podrazumeva primena konstantnog i promenljivog magnetskog polja niske frenkvencije radi lečenja. Konstantno magnetno polje obično se primenjuje pomoću stalnih magneta razne veličine i oblika koji se aplikuju na telo u toku dužeg vremenskog perioda. Promenljivo magnetno polje dobija se pomoću zavojnice(solenoida) kroz koju teče struja. Ako zavojnica sadrži jezgro od gvožđa reč je o elektromagnetu. U fizikalnoj terapiji se koristi impulsno magnetno polje niske frenkvencije od 1 do 50Hz, najviše do 100Hz. Kriterijumi za doziranje su neujednačeni , jer je i konstrukcija uređaja neujednačena. Kada je u pitanju cilindrični solenoid obično se primenjuje doza od 10mT, a kada se koriste parni i ravni solenoid 20mT po jednom solenoidu. Aplikacija obično traje 30 minuta.\nMagnetno polje niske frenkvencije stimuliše osteogenezu i zarastanje preloma kostiju kada je ono usporeno, izaziva vazodilataciju, povećava protok arterijske i venske krvi, poboljšava oksigenaciju i metabolizam tkiva i ublažava simptom bola. Indikacije za primenu magnetnog polja: postraumatska stanja od lake distorzije do teške frakture, usporeno zarastanje kostiju, koštani graftovi, osteoporoza, kompleksni regionalni bolni sindrom, artritis i artroze, zapaljenska, degenerativna i vanzglobna reumatička oboljenja, akutna i hronična zapaljenja ženskih polnih organa, trofičke lezije arterijskog i venskog porekla, psorijaze i ekcemi, torpidni ulkusi i razne geneze. Kontraindikacije su: ugrađeni srčani pejsmejker, trudnoća, krvarenje i sklonost ka krvarenju, akutna tromboza, deca u period rasta i razvoja, metalni implantanti od nerđajućeg čelika koji se mogu za stalno namagnetisati.\nU našoj ordinaciji koristimo savremene lasere velike snage čime obezbeđujemo veliki regenerativni efekat. Karakteristično za terapiju laserom jeste što je ona potpuno bezbolna. Nakon serije terapija laserom iskustva pacijenata potvrđuju dejstvo laseroterapije kako subjektivnim osećajem, tako i objektivno lekarskim pregledom jer dolazi do smanjenja bola, otok se smanjuje, povrede i prelomi se brže regenerišu, brža redukcija tj smanjenje zapaljenskih procesa\nRadi se o TERAPIJSKOM ULTRAZVUKU koji deluje na organizam dvostruko: mehanički – vršeći mikromasažu tkiva i termički – ultrazvučna energija se pretvara u toplotnu i zagreva površinska tkiva do 2 cm dubine. Ultrazvuk utiče na povećanje cirkulacije, smanjenje otoka, pomaže kod bolnih stanja, smanjuje mišićni spazam. Pomoću ultrazvuka se može vršiti unošenje leka u organizam, lokalno, na bolno mesto.Najvažniji efekti UZ su antiimflamatorno (protiv zapaljenja), analgeticko (protiv bola), smanjuje grč mišića, povećava lokalnu cirkulaciju i dovodi do posebne vrste mikromasaže tkiva, pospešuje zarastanje tetiva posle povrede. Kao posledica toplotnog dejstva javlja se vazodilatacija i ubrzavanje protoka limfe.\nKineziterapija je terapija pokretom. Kineziterapija (grčke reči kinein – kretati se, kinezis – pokret) je oblast fizikalne terapije koja se bavi primenom pokreta u svrhe lečenja, a u cilju uspostavljanja optimalnog funkcionisanja delova i organizma u celini. Kineziterapija kao deo fizikalne terapije predstavlja jedan od najvažnijh aspekata medicinske rehabilitacije. Ona se bavi primenom sistematizovanih pokreta pojedinih delova tela ili celog tela u vidu vežbi radi očuvanja, uspostavljanja, razvijanja i zamene funkcija lokomotornog aparata, kao i organa i sistema koji su u funkcionalnoj vezi sa lokomocijom. Cilj kineziterapije je maksimalno iskorišćavanje svih potencijala tretiranog pacijenta sa akcentom na optimalni mogoći oporavak oštećene funkcije lokomotornog aparata.\nHidroterapija je terapijska metoda koja se zasniva na kontrolisanim pokretima, temperaturi i pritisku vode. Ova vrsta fizikalne terapije daje odlične rezultate kod različitih povreda koštano zglobnog i mišićnog sistema, kao i kod različitih oboljenja (prelom, cirkulacija, neurološke manifestacije i drugo). Hidroterapija se odvija u kadama specijalno namenjenim za tu svrhu, pod kontrolom fizio-terapeuta.\nShockwave terapija koriste se u različitim oblastima: ortopediji, fizioterapiji, sportskoj medicini, urologiji. Glavne prednosti su brzo ublažavanje bola i povratak pokretljivosti. Budući da se radi o nehirurškoj vrsti terapije u kojoj nisu potrebna sredstva za ublažavanje bolova, to je idealna terapija za ubrzavanje oporavka i lečenje različitih indikacija koje uzrokuju akutnu i hroničnu bol.\nBol u kuku – shockwave terapija niske energije kao tretman sindroma bolnog trohantera. Hrskavica se troši i oštećuje godinama i upotrebom. Mišići i tetive kuka postaju prenapregnuti. Sama kost kuka može se slomiti zbog pada ili druge povrede. Sva ta stanja mogu prouzrokovati bol i oštećenje na području kuka. Shockwave terapija poboljšava proces zaceljivanja, sprečava upale, uklanja bol i osetljivost može spriječiti potrebu za operacijom kuka.\nSkakačko koleno – Shockwave terapija za osteoartritis kolena – skakačko koleno je upala ili povreda patelarne tetive usled prenaprezanja koju osećamo kao bol, osjetljivost i smanjenu funkcionalnost. Javlja se najčešće kod velikih opterećenja ekstenzora kolena učestalim skokovima ili dugim trčanjem.Skakačko koleno je najčešća povreda kolena i dešava se češće od povrede meniskusa ili prednjih ukrštenih ligamenata. Shockwave terapija nudi jednostavno i momentalno rešenje. Pacijent oseća olakšanje već posle prvog tretmana, a za nekoliko tretmana nestaje bol i njen uzrok.\nBolno rame – Shockwave terapija kod skapulohumeralnog periartritisa s kalcificirajućim tendinitisom ramena – bol u ramenu koji se javlja je čest razlog dolaska naših pacijenata na fizikalnu terapiju.Uzrok bola u ramenu može biti iz različitih razloga s toga je dobra dijagnostika veoma važna kako bi se i pristuilo efikasnom izlecenju. PAHS –bolno rame je najčešća dijagnoza i predstavlja zapaljenje vanzglobnog tkiva ramena.Kako je zglob ramena najsloženiji zglob u nasem organizmu potrebno je odrediti tačno koji tetivni pripoji, tetivne ovojnice, burze su zahvaćene upalnim procesom. Najčešće je to promene na tetivi m. supraspinatusa. Najčešće je skup više udruženih simptoma. Sve ove indikacije uzrokuju tup ili ozbiljan bol i ograničavaju svakodnevni život pacijenata. Kod tretiranja kalcificirajućeg tendinitisa ramena shockwave terapijom, kalcifikati potpuno nestaju u više od 85% slučajeva. Znatno smanjenje bola i poboljšanje funkcije ramena vidljivo je posle 4 nedelje. Velik broj slučajeva rešava se hirurškim putem ili injekcijama, a to se može zameniti shockwave terapijom.\nKalcifikati – Shockwave terapija kod skapulohumeralnog periartritisa s kalcificirajućim tendinitisom ramena – kalcificirajući tendinitis je hronični bolni poremećaj koji karakterisu kalcifikati u tetivama rotatorne manžetne. Takvo stanje uzrokuje bol i ograničenu pokretljivost. Shockwave terapijaj je jedan od najefikasnijih načina tretiranja kalcifikata. Akustični talasi uzrokuju prekidanje kalcificiranih tvorevina i omogućuju njihovu resorpciju i eliminaciju iz tela. Shockwave terapija znatno smanjuje dužinu trajanja terapije i nudi brz oporavak u hroničnim stadijumima.\nMedijalni tibijalni stres sidrom obično se javlja zbog aktivnosti koje preopterećuju prednji mišić potkolenice. Te aktivnosti uključuju brzo hodanje i trčanje (naročito uzbrdo i nizbrdo ili na tvrdim i neravnim površinama) ili sportske aktivnosti ( sportovi koji uključuju udarce). Pacijent se obično u duzem razdoblju ne može baviti takvim aktivnostima . Ako je tretiran shockwave terapijom, to razdoblje odmora je znatno kraće, a razdoblje oporavka je barem upola kraće. Hronična tendinopatija shockwave terapija za tretiranje tendinoze Ahilove tetive – akumulirane mikrotraume zbog čestog preopterećenja mogu uzrokovati hroničnu tendinopatiju (tendinitis ili tendinozu). Tendinopatije različitih delova tela česta su dijagnoza i za aktivne osobe i opstu populaciju. Upala tetive i oštećenje na celiskom nivou uspešno se tretiraju shockwave terapijom. Terapije se obično provode 3-5 puta u razmacima od 5 do 10 dana.\nUpala Ahilove tetive – Shockwave terapija za tretiranje hronične tendinopatije zadnje lože kod profesionalnih sportista – bol na spojevima mišića obično se javlja zbog dugotrajnih aktivnosti ili ponavljanja aktivnosti u kojima se opterećuje određena tetiva. Shockwave terapija podstiče bolju prokrvljenost uz pomoć stvaranja novih krvnih žila zato i brže zacjeljivanje bez potrebe za sredstvima za ublažavanje bola koji uzrokuju zavisnost.\nPetni trn – Shockwave terapija je sigurna i efikasna kod tretiranja hroničnog plantarnog fascitisa – petni trn (calcar calcanei) je izbočenje na petnoj kosti koje se stvara zbog hronicnog mehanicnog preopterecenja. Pacijenti se žale kao da imaju ekser, bol se javlja ujutru ili posle dugotrajnog sedenja kad treba da se stanu na nogu. Nakupljanje kalcijuma ispod petne kosti (petni trn) usko je povezano s ožiljcima ili upalom plantarne fascije (plantarni fascitis). Bilo koje od tih indikacija ili njihova kombinacija ograničavaju svakodnevne aktivnosti pacijenata. Shockwave terapija istovremeno tretira oba problema. Akusticni talasi omogućuju brz oporavak, povratak u svakodnevni ritam i dugotrajne rezultate u 88% slučajeva.\nTeniski lakat – Shockwave terapije (ESWT) u tretiranju lateralnog epikondilitisa kod osoba u uzrastu od 40 do 50 godina. Teniski lakat je čest poremećaj koji nastaje zbog ostecenja tetiva mišića koji opružaju šaku i prste i pogađa do 10% opšte populacije. Spada u grupu bolesti usled prenaprezanja. Može se javiti na spoljnoj ili unutrašnjoj strani lakta (golferski lakat). Donji deo nadlakatne kosti ima koštane izbočine (epikondile) sa spoljne i unutrašnje strane lakta sa kojih polaze tetive mišića podlakta prste i ručni zglob koji savijaju kao i tetive i mišići koji opružaju prste i ručni zglob. Simptomi su smanjena funkcija ruke, osetljivost i bolnost iznad koštanih polazisša a bolnost se pojačava upotrebom ruke. Konzervativni način lečenja epikondilitisa nažalost je dugotrajan (odmor), uključuje lekove (sredstva za ublažavanje bola, steroidne injekcije) i često se mora ponoviti. Shockwave terapija nudi gotovo trenutno ublažavanje bolova i efikasnost iznad 70%.\nTerapija trakcijom je NEINVAZIVNA I BEZBOLNA metoda. Studije pokazuju da je minimalna sila koja je potrebna za vertebralnu separaciju (razvlačenje kičmenih pršljenova) 30%-50% telesne težine pacijenta na površini bez trenja. Adekvatna vertebralna separacija je potrebna da bi se postigao efekat dekompresije. Veoma je efikasna kada pacijent ima bol u leđima.Spinalna trakcija može postići različite efekte. Među njima su odvajanje ili separacija pršljenova, NEHIRURŠKA dekompresija kičmenog stuba, kombinacija odvajanja i klizanja faseta, istezanje ligamentnih struktura kičme, proširenje međupršljenskog otvora, ispravljanje spinalnih krivina i istezanje spinalne muskulature. LUMBALNA TRAKCIJA – Sila koja se koristi da napravi strukturne promene (kretanje) spinalnog segmenta mora biti dovoljno velika i iznosi 30%-50% telesne težine pacijenta. Vreme trajanja terapije se kreće od 20-30 minuta, a broj terapija zavisi od stanja i postavljene dijagnoze i u proseku iznosi 10 procedura. Može se sprovoditi svakodnevno, u kontinuiranom režimu rada, gde vučna sila traje 60 sekundi, a vreme odmora 30 sekundi. Pacijent se nalazi u udobnom položaju, bezbedno fiksiran za trakcioni sto, i ima mogućnost da u svakom trenutku tasterom prekine terapiju ukoliko je iz bilo kog razloga ona nelagodna.\nPozitivan efekat ovakvog tretmana se oseti gotovo odmah nakon terapije. CERVIKALNA TRAKCIJA – Kada je trakcija viših struktura kičmenog stuba u pitanju, koriste se znatno manje doze po pitanju vučne sile, kao i vreme trajanja terapije. Efekat koji postižemo ovakvom primenom, sličan je onom kod lumbalne trakcije, a to je dekompresija pršljenskih struktura kičmenog stuba. Nakon terapije moguća je pojava blagog zamora mišića, slična upali nakon povećanog mišićnog rada. INDIKACIJE: Diskus hernija, protruzija diska, degenerativno izmenjeni diskovi, komresija korena spinalnog nerva, smanjena pokretljivost, bol u zglobovima, diskogeni bol. KONTRAINDIKACIJE: Tumori, akutna istegnuća, osteoporoza, trudnoća, klaustrofobija, pacijenti sa nestabilnim spojevima kičme, srčani ili plućni problemi.\nDeo rehabilitacionog programa je i radna terapija i ona ima za cilj: poboljšanje funkcionalnih, psihičkih i socijalnih sposobnosti bolesnika postizanje određene fizičke funkcija i/ili željenog mentalnog stava. To podrazumeva poboljšanje snage, opsega i izdržljivosti pokreta, vraćanje finih pokreta i koordinacije, resocijalizaciju bolesnika, a putem funkcionalne, rekreacione i okupacione terapije. Radni terapeut obavlja poslove rehabilitacije bolesnika manuelnim, kreativnim, bibliografskim, umetničkim, socijalnim, rekreativnim, edukativnim i drugim tehnikama koje se koriste u terapiji radom. U terapiji radom primenjuju se uvežbavaju aktivnosti dnevnog života, profesionalne, kreativne i intelektualne aktivnosti, primenjuje se pedagoški rad. Okupaciona radna terapija je nespecifična i ona nema za cilj sposobljavanje određenog funkcionalnog ispada, već joj je primarni cilj psihički uticaj – skretanje pažnja bolesnika sa bolesti. Terapija deluje na ličnost i uspostavlja pozivan stav prema sebi, okolini, društvu i radu i rešava pacijenta negativne motivacije. Radna terapija se sprovodi se individualno i grupno. Program radne terapije se prilagođava, u skladu sa promenom stanja bolesnika, po instrukcijama ordinirajućeg lekara.\nKINESIO TAPING je procedura korišćenja specijalnih elastičnih traka koje bez medikamenata koriguju funkciju mišića (olakšavaju pokret) i smanjuju bol imobilizacijom mišićne fascije (opne). Kinezio tejping (kinezi traka) je terapeutska metoda koja je najpre postala popularna među sportistima. Koristi se već duže vreme u svrhu prevencije i lečenja sportskih povreda. Ova metoda se ne koristi isključivo za sportske povrede već i u lečenju drugih povreda. Metodu je razvio dr. Kenzo Kase 1970. godine u Japanu. Njegov glavni cilj je bio da se eliminiše bol i da se ubrza proces oporavka mekog tkiva.\nPostoje brojne koristi ove metode- smanjena osetljivost mišića, smanjena bol u mišićima, smanjena ukočenost mišića koja se javlja posle nekih tretmana, ubrzano lečenje, smanjenje otoka, limfna drenaža i ubrzanje protoka krvi. Kinezio tejping omogućava puno pokretanje mišića. Ne utiče negativno na cirkulaciju što znači da nema nikakvog uticaja na smanjen protok krvi. Koristi se za – balansiranje mišića i dovođenje mišića u stanje kada oni mogu normalno da funkcionišu – mišićni tejping – Mehaničke, prostorne, ligamentne, limfne i cirkulatorne korekcije – korektivni tejping.\nViše informacija u ambulanti\nBraće Tica 23/a, telefon: 021/69-10-288


Tonik za lice od ZELENOG ČAJA - Prirodne Stvari\nkristinab June 17, 2020\nTonik za lice koji pomaže u regulisanju Ph vrednosti kože. Zeleni čaj ima antiinflamatorne sposobnosti i pomaže u smanjenju crvenila, dok jabukovo sirće eleminiše pojačan sebum, eterično ulje Čajevca uklanja akne.\nSkuvati zeleni čaj po uputsvu, sačekati da se ohladi i pomešati sa ostalim sastojcima. Čuvati u frižideru ne duže od 2 nedelje. Pred spavanje, oprati lice, tuferom naneti tonik, staviti kremu po izboru.\nCategory : LICE, Tonik za lice\tTag : akne, bubuljice, cajevac, jabukovo sirce, lice, mitiseri, protiv bubuljica, tonik, tonik protiv bubuljica, tonik za lice od zelenog caja, zeleni caj\n← Hidratantna kupka od mleka\nKako napraviti prirodno labelo za usne →


NIN / Laki protiv narodnjaka\nIli: univerzalna konstruktivna tenzija izme�u vlade i centralne banke na srpski na�in\nNe�u da u�estvujem u raspravi o tome jer mislim da Dinki� treba da ostane na mestu guvernera�, ka�e saradnik Ekonomskog instituta u Beogradu dr Neboj�a Savi�.�Ne�u vi�e ni re� da ka�em o tome, jer kakvo god da je pitanje na kraju se svodi na personalno�, ka�e srpski ministar finansija Bo�idar �eli�.\nDotle su doveli lepi odnosi izme�u srpskog premijera i srpskog guvernera mada prvi od njih tvrdi da ovog drugog tokom poslednje dve godine nije nazvao ni telefonom.Ulogu institucija u kojima bi ta dvojica po prirodi parlamentarne demokratije trebalo da se sretnu zamenili su, kako je jedan od njih i priznao, mediji. Povodom prvog o�trijeg sukoba oko nadle�nosti nad Po�tanskom �tedionicom, guverner je stekao jo� nenadokna�enu medijsku prednost otpisav�i premijeru kultnom re�enicom Du�ana Kova�evi�a: �Laki je malo nervozan�, a posle kratkog zati�ja kad je premijera �astio ocenom �najbolji ekonomista me�u politi�arima�, sledilo je novo zao�travanje kad ga je pozvao da se bavi filozofijom �to mu je i profesija, a ovaj njega pevanjem �to mu je hobi. �in�i� je nedavno poentirao televizijskom izjavom da se sve �to sa Narodnom bankom pomalo pretvara u estradu, kao kad biste u Hramu Svetog Save organizovali neki narodnja�ki sabor�.\nA onda je do�ao dan D. Dok su zbunjeni savezni organi od utorka( 4.februara) �ekali da im stignu republi�ke instrukcije od srede (5.februara), guverner je pred televizijskim kamerama demonstrirao ve� poznatu efikasnost oka�iv�i na centralnu banku njen dobri stari naziv Privilegovana narodna banka Srbije.\nI to mu je bilo malo, pa je po�urio da parafrazira Nata�u Mi�i� i umesto �prvo ustav, pa predsedni�ki izbori�, poru�i ve� dobrano monetarno edukovanom narodu �prvo ustav, pa zakon o Narodnoj banci Srbije�.Ta vest u redakcijama jo� nije ni redigovana, a Vlada Srbije je po�urila da mediji saznaju kako se zakon o Narodnoj banci ve� priprema i trebalo bi �da se na�e na dnevnom redu parlamenta na redovnom zasedanju, u martu ove godine�. Na mestu guvernera bi�e stru�njak, a ne politi�ar. Bira�e ga Narodna skup�tina, na predlog predsednika Republike, zna�i Nata�e Mi�i�. Ako i bude izabran, Dinki�a �e �ekati novo iznena�enje. Bo�idar �eli�, kome je najte�e �to se vidi iz razmisli�u - izjava koje daje i koje njegov premijer preciziraju�i demantuje, dopunio je vest �saznaje se� najavom da �e tim zakonom o Narodnoj banci biti �poja�ana kolegijalnost u odlu�ivanju�.\nOni �to se pitaju �ta �e re�i Me�unarodni monetarni fond i stoji li iza Miroljuba Labusa i Mla�ana Dinki�a neki neidentifikovani, ali veliki svetski kapital, nisu morali dugo da �ekaju.\nMisija Me�unarodnog monetarnog fonda koja je boravak u Beogradu okon�ala u ponedeljak, zaklju�ila je da postoje�a tenzija izme�u premijera i guvernera nije najbolji milje za balansiranje najboljih i dugoro�nih re�enja za centralnu banku i parama uslovila odlaganje tog posla �ak za decembar ove godine. Do tada �e zajedno sa tom me�unarodnom finansijskom institucijom biti napravljen nacrt zakona o centralnoj banci i obavljena javna diskusija o predlo�enim re�enjima, dao je da se sazna guverner.\n�Na�a Narodna banka je jedina banka u svetu u kojoj odlu�uje samo jedan �ovek�, rekli su saradnici ministra za finansije.Tu �injenicu oni su, ka�u poku�ali da ubla�e primedbama na jugoslovenski zakon o Narodnoj banci, ali umesto vi�e kolektivnog odlu�ivanja dobili su nadzorni odbor. �Ta lakrdija od re�enja, sre�om, u Saveznoj skup�tini nije usvojena�, ka�e za NIN profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu �or�e �uki�, koga izuzetnim i kod nas retkim stru�njakom za monetarnu oblast smatraju i oni koji se sa njegovim nekada�njim politi�kim uverenjima ne sla�u.\n�Veoma je opasno dati mo� pojedincu, jer je tako ve�a i mogu�nost gre�ke i mogu�nost zloupotrebe mo�i, a i nekompatibilno je sa sistemom parlamentarne demokratije�, ka�e �uki� i kune se da ovaj njegov stav nema nikakve veze sa li�no��u koja trenutno obavlja funkciju guvernera. On se poziva na temeljnu komparativnu analizu zakona i prakse novih �lanica Evropske unije: Poljske, �e�ke, Slova�ke, Ma�arske i Slovenije, koje sve odreda u svojim centralnim bankama imaju organ odlu�ivanja sastavljen od ve�eg broja kompetentnih ljudi. Oni uglavnom odlu�uju prostom ve�inom, a u Sloveniji gde ih ima �ak jednaest kvalifikovanom, dvotre�inskom ve�inom.\nProfesor �uki� pamti r�ava jugoslovenska iskustva sa Savetom guvernera NBJ, i sam je bio njegov �lan, ali �to �to je takav organ odlu�ivanja kod nas iskompromitovan nije kriv svet� u kome on daje dobre rezultate.\nI ako se zaborave iskustva sa Savetom guvernera u biv�oj SFRJ, na koje se pozvao biv�i guverner Du�an Vlatkovi� kad su ga novinari pitali za grehe njegovog prvog mandata, Savet guvernera centralne banke u SR Jugoslaviji ukinuo je, kao neustavan, organ koji ograni�ava ustavnu samostalnost guvernera,Ustavni sud Jugoslavije 1999. godine. �Ali u tom savetu sedeli su direktori banaka i firmi, ljudi koji tu nisu spadali zbog konflikta interesa koji su imali sa tom funkcijom. U svetu se �lanovi kolektivnog organa odlu�ivanja u centralnim bankama, pored te funkcije, mogu baviti jo� samo akademskim radom u vidu predavanja ili drugim intelektualnim radom koji ne donosi profit. A i profesionalni kriterijum pri izboru �lanova saveta guvernera je kod nas bio vrlo rastegljiv�, ka�e �uki�.\nNema sumnje da �e se tokom javne diskusije, ako je bude, koplja lomiti oko organa koji bi centralnom bankom trebalo da rukovodi bez obzira na rezultate koje je aktuelni guverner postigao, ali imaju�i u vidu na�a r�ava iskustva. Jo� �e��i sukob nesumnjivo �e nastati oko cilja koji bi nacionalna banka trabalo da brani. �Izme�u mene i Dinki�a nema nikakvog sukoba, samo koncepcijske razlike. Ja samo �elim da monetarna politika bude u funkciji privrede�, vi�e puta je ponovio srpski premijer. Kako je nekoliko puta u toj funkciji �pekulisao i sa mogu�im kursom dinara, premijera je guverner optu�io da je samo tokom jednog dana umesto uobi�ajenih 5-7 miliona dolara �potro�io� 25 miliona deviznih rezervi za smirivanje uznemirenog deviznog tr�i�ta. �Sre�om je poverenje u guvernera nesrazmerno ve�e od poverenja u premijera, pa cena premijerovih izjava nije neizdr�ivo visoka�, tvrde guvernerovi saradnici.\nPoznati srpski ekonomista, koji nikako ne bi �eleo da njegovo ime bude zloupotrebljeno u cilju smenjivanja sada�njeg guvernera Narodne banke Srbije, ka�e da je prema sada�njem zakonu (nepostoje�e dr�ave za nepostoje�u banku) du�nost Narodne banke da �brine pre svega o cenovnoj stabilnosti, ali kroz zakon se lagano provla�i i obaveza da se brine i o privrednom rastu�.�Ni stabilnost cena ni valutna stabilnost ne mogu se ostvariti bez dobre fiskalne politike za koju je zadu�en ministar finansija, niti bez dobre cenovne politike, za koju je zadu�en ministar trgovine. Dakle, centralna banka i vlada moraju da sara�uju, ali da budu nezavisne.�\n�Ta�no je da centralna banka treba da bude nezavisna, ali ta nezavisnost treba da se ispolji kroz jasnu formulaciju da je odr�anje stabilnosti cena njen primarni cilj, a da ekonomsku politiku vlade treba da podr�ava samo u meri u kojoj taj cilj nije naru�en�, smatra profesor �uki�, ali dodaje da bi vlada i Narodna banka u maloj i otvorenoj privredi kao �to je srpska trebalo da sara�uju na dnevnoj osnovi. �Ukoliko smo se odlu�ili za koncept projektovane stope inflacije, NBS ne mo�e da bude nema za ono �to se de�ava u realnom sektoru privrede.� Prisustvo predstavnika vlade, mada ne i u�e��e u odlu�ivanju u centralnoj banci je prirodno, smatra �uki�, a ministar �eli� navodi primer Poljske gde �ministar finansija prisustvuje odlu�ivanju o monetarnoj politici bez prava glasa, a guverner sednicama vlade bez prava glasa�.�Kreativna tenzija izme�u nezavisnosti monetarne vlasti i koordinacije sa drugim ciljevima ekonomske politike mora da postoji�, ka�e �eli�.\nKurioziteta radi, a ne nama za primer, �jer se radi o sasvim duga�ijim relativno zatvorenim ekonomijama� (�uki�), ekonomisti navode razlike izme�u Evropske centralne banke i Ameri�kih federalnih rezervi u gledanju na osnovnu funkciju centralne banke.\nEvropljani su prepisali zakon namenjen nezaboravnoj Bundesbanci i Evropska centralna banka odgovara isklju�ivo za cene. �Do sredine 2001. godine evro je u odnosu na dolar gubio na vrednosti i kad je bio najslabiji Vima Duisenberga, prvog �oveka ECB, pitali su �ta �e preduzeti; rekao je mirno - ni�ta�, ka�e profesor Neboj�a Savi�. Duisenbergova je du�nost da inflacija u evrozoni na srednji rok ne bude iznad dva procenta i na tom segmentu on sara�uje sa vladom, a ina�e je nezavisan.\nSa Alanom Grispenom, prvim �ovekom Ameri�kih federalnih rezervi drugi je slu�aj. Briga FED-a je inflacija, ali i rast proizvodnje, zato je Grinspen vi�e puta oborao kamatnu stopu, a ECB je na sve to ostala mirna.\nMla�an Dinki� nema ni�ta protiv da kad god zatreba pred parlamentom izlo�i �ta i kako radi centralna banka, mada nije bio ni s raskida da se cini�no, pa i nepristojno �u kameru� izja�njava ne samo o stru�nim nego i o intelektualnim kvalitetima poslanika. �Alan Grinspen najve�i deo vremena provodi u Kongresu i to bi i kod nas trebalo da postane tradicija�, sla�e se i profesor Savi� mada ga , kako sada stvari stoje, ne bi iznenadilo da �tu bude vi�e re�i o svemu drugom nego o izve�taju�, ali �guverner mora da istrpi i tu pri�u, i poslanike treba obrazovati�.\nProfesor �uki� smatra da bi centralna banka trebalo da podnosi izve�taj parlamentu bar dvaput godi�nje i da bi javnost tako trebalo da se informi�e o njenom radu, a ne putem konferencija za �tampu. Parlament bi, po njegovom mi�ljenju, trebalo da ima uvid i u �ta centralna banka investira, kao i u to kolike su plate funkcionera i zaposlenih u banci.�Ma�arska je zakonom propisala kako se formiraju plate najvi�ih funkcionera centralne banke.� Znate, ka�e on, ne mo�e se govoriti da takav vid kontrole nije po�eljan jer su ljudi u parlamentu nekompetentni. �Oni koji se bore za osvajanje vlasti neka vode ra�una o tome kome �e u mati�nom parlamentarnom odboru dati da vr�i kontrolu centralne banke.�


Otkriveno pismo Ilije Garašanina staro vek i po - TAMO DALEKO\nOtkriveno pismo Ilije Garašanina staro vek i po\n12. децембра 2021. Zdravko Elez 193 Views 0 Comments\nMalo je porodica u istoriji Srbije koje su ostavile toliko dubok trag kao što je to slučaj sa porodicom Garašanin. Nedavno je pronađen nepoznati rukopis Ilije Garašanina, star vek i po. Reč je o pismu iz 1871. godine, jedanom od najstarijih i najvrednijih dokumenata, koji je se u legatu porodice Garašanin.\n„Što se tiče Ilije Garašanina, ovo su uglavnom priznanice, njegove beleške i nekoliko pisama sa njegovim dodatnim beleškama kako da se isprave. Očigledno da su mu neka od njegovih pisama pisali pisari“, kaže Viktor Lazić iz Muzeja knjige i putovanja.\nDodaje da „apsolutno postoji jedan kontingent dokumenata koji se odnosi na Iliju Garašanina“.\n„Pretpostavljamo da su to najstariji dokumenti između 1830. i 1850. godine. Najveći deo dokumentacije je, međutim, kraj 19. i početak 20. veka“, objašnjava Lazić.\nPravi podvig je bio, kažu u Muzeju knjige i putovanja, pronaći i prikupiti oko 1.000 starih dokumenata koja se odnose isključivo na jednu porodicu.\n„Pre svega je reč o arhivskoj građi: jako mnogo pisama. Tu su pisma Milenka Vesnića, Milutina Garašanina Stojanu Novakoviću, predsedniku Akademije: veoma značajna prepiska. Više od 30 pisama Milutina Garašanina, veliki broj fotografija, čak i veliki broj nepoznatih fotografija sa sahrane Milutina Garašanina“, ističe Lazić.\nKao zanimljivost, Lazić izdvaja da su u arhivi pronašli primerak kose srpskog predsednika vlade.\nOva zbirka nastajala je više od sedam godina. Materijali su stizali sa raznih strana. Uz pisma i fotografije, o porodici Garašanin danas svedoče i dnevnici, svojevrsni stari pasoši, beleške, testamenti.\n„Postoji svega nekoliko originalnih rukopisa Ilije Garašanina. Najveći deo zbirke je o Milutinu Garašaninu, koji je, inače, bio i predsednik srpske vlade. Postoji i arhiva njegovog sina Vladimira Garašanina, koji je učestvovao u Prvom svetsku ratu: njegovi ratni dnevnici koji još nisu proučeni“, ističe Lazić.\nTek će se proučavati uticaj familije Garašanin na politički, društveni i kulturni život Srbije. U ovom muzeju ukazuju da ta porodica, ipak, nije jedina pomalo zaboravljena istaknuta srpska porodica.\n„Mnoge naše porodice su zaboravljene i veliki ljudi su pali u zaborav. U našem fondu su legati i drugih značajnih porodica: Bešević, Dimitrijević, Leko, Tartalja, Žigon. Te porodice su gradile ovu zemlju, deo su našeg identiteta i o njima znamo veoma malo”, navodi Viktor Lazić iz Muzeja knjige i putovanja.\nVeruje da će pronađeni dokumenti biti prava inspiracija za istoričare i da će se o porodici Garašanin, jednoj od najznačajnijih u modernoj srpskoj istoriji, tek raditi stručne studije, izložbe, monografije.\n← Sarajevski ćevapi među deset najboljih jela na svetu\nВечна кућа знаменитих Срба у Санкт Петербургу →


Džordž Buš: Postoji dokaz o mešanju Rusije u američke izbore\nBivši predsednik SAD Džordž Buš Mlađi izjavio je danas da "postoji prilično jasan dokaz da se Rusija mešala" u američke predsedničke izbore 2016. godine, čime je osporio tvrdnje aktuelnog predsednika Donalda Trampa koji negira da je Moskva pokušavala da utiče na to glasanje.\n"Postoji prilično jasan dokaz da su se Rusi mešali. A da li su oni uticali na rezultat (izbora), drugo je pitanje", rekao je Buš u Abu Dabiju gde učestvuje na samitu u organizaciji američkog Milken instituta.\nIako nije imenovao Trampa, deluje da je Buš, koji je takođe republikanac, želeo tom izjavom da oteža Trampove pokušaje da uspostavi toplije odnose s Rusijom, ocenjuje AP.\nBela kuća za sada nije komentarisala Bušovu izjavu.\nAmeričke obaveštajne službe su zaključile da se Rusija mešala u izbore 2016. godine kako bi pomogla Trampu da pobedi na njima. U SAD su u toku brojne istrage o tome da li je Trampov izborni štab pomagao Kremlju u njegovom nastojanju.\nZa ruskog predsednika Vladimira Putina Buš je rekao da razmišlja po principu potpune pobede i totalnog gubitka.\n"On ne razmišlja kako možemo zajedno da pobedimo. On misli jedino kako on da pobedi, a vi da izgubite", rekao je Buš.\nNaglasio je i potrebu da SAD podrže NATO i svoja druga savezništva u svetu.