Dečiji parfemi - Dijaspora.Shop\nDečiji parfemi Srbija - Najbolja cena i ponuda svih dečijih brendova parfema na najvećoj internet prodavnici! GARANCIJA na sve kupljenje proizvode, BRZA isporuka svakog radnog dana.\nPRINCES 6DIS03013 edt 30ml\nTotal: 560,00 din. Dodajte u korpu\nBARBIE Body Spray 6DIS03047 200ml\nSET ZA DEČAKE(kupka 300ml+edt 30 ml+mini parfem 9,5ml+stiker) 6DIS01074\nSET ZA DEVOJČICE (kupka 300ml+edt 30ml+mini parfem 9,5ml+ stiker) 6DIS01075 *L\nFROZEN SET kesica iznenađenja(edt9,5ml+nalepnice tetovaže+obeleživač za knjigu) 6DIS01047\nMINIONS set iznenađenja(edt 9,5ml+stiker+obeleživač za knigu) 6DIS01048


Dinkić: Treba da rešimo problem nezaposlenosti i spoljno-trgovinskog deficita\nMinistar ekonomije i regionalnog razvoja Srbije, Mladjan Dinkić, primio je nagradu uglednog poslovnog časopisa Euromoney, koji ga je proglasio za najboljeg ministra finansija u 2006. godini. Ministar Dinkić u ekskluzivnom razgovoru za Glas Amerike, kaže da je ovogodišnje zasedanje MMF-a i Svetske banke stalno pratila pozitivna slika o dešavanjima u srpskoj ekonomiji.\nDINKIĆ: O Srbiji se uglavnom priča kad su problemi u pitanju. Pominje se u kontekstu ratova 90-tih godina, u kontekstu nerešenog problema Kosmeta. Ovo je retka situacija gde se o Srbiji u Vašingtonu, na jednom skupu MMF-a i SB, gde su najugledniji bankari, ministri finansija, guverneri svih zemalja sveta, pričalo o Srbiji kao o zemlji, gde su urađene dobre reforme u fiskalnoj sferi. Mislim da je jako važno da će ovo skrenuti pažnju mnogim skeptičnim investitorima da se u Srbiji ipak desilo nešto pozitivno u finansijskoj sferi, da je daleko sigurnije ulagati nego u prošlih 7-8 godina i da mnogi koji do sada nisu uložili svoj novac u Srbiju, da će to učiniti.\nGLAS AMERIKE: Kada govorite o strateškim investitorima, kako vi gledate, kao čovek prozapadne orijentacije na sve veći talas ruskih investicija u Srbiji i najavu dolaska nekih krupnih kompanija, poput Gasproma?\nDINKIĆ: Za mene, kao čoveka koji se bavi ekonomijom, dobre su sve investicije koje dolaze od strane kredibilnih vlasnika, snažnih kompanija, a njih trenutno ima i u Rusiji i u Evropi i u Americi, ali ima ih i u Kini i Indiji. Tako da, mi ćemo napraviti klimu da se investitori tuku za ulaganja u Srbiju i dobrodošle će biti investicije iz svakog područja sveta koje će doneti zapošljavanje u Srbiji, koje će doneti rast izvoza. Što se tiče Gasproma, Gasprom je strateški partner našem Srbijagasu. On je, kao što znate, monopolista u snabdevanju čitave Evrope gasom, ne samo Srbije i potpuno je jasno da mi moramo da pravimo strateško partnerstvo između naše gasne industrije i naravno Gasproma, koji sada u ime Ruske federacije drži tu monopol. Tu nemamo izbora i moramo jednostavno da napravimo što bolje uslove za snabdevanje gasom naše industrije u budućnosti.Što se tiče američkih investicija, ja mogu da najavim da planiram da naredne godine dođem ovde i da pokušam da neke IT kompanije, dakle kompanije iz informatičkog društva motivišem da ulože u tehnološki park koji je upravo krenuo da se gradi u Inđiji zajedno sa Indijcima. Mi imamo jako dobre sofveraše, imamo jako dobre inžinjere, koji danas rade u Americi u Silikonskoj dolini, rade u Evropi. Želimo da zadržimo naše mlade da rade kod nas, a da Majkrosoft koji ima već razvojni centar u Beogradu, proširi svoje aktivnosti u Srbiji, da dovedemo firme poput Intela, Dela, Hjuit Pakara, Jahua, dakle vodeće svetske kompanije, to će mi biti cilj za narednu godinu. I da pojačamo ponudu radnih mesta u ovoj jako kvalitetnoj oblasti kao što je informatičko društvo.\nGLAS AMERIKE: MMF je u svom saopštenju juče govoreći o krizi kreditnog hipotekarnog sektora ovde u Americi i rastućoj ceni energenata, skrenuo pažnju vladama i monetarnim vlastima u svetu da vode računa o cenovnoj politici i inflaciji. Šta konkretno građani Srbije mogu da očekuju kada je u pitanju cenovna politika i kada je u pitanju inflacija ove godine?\nDINKIĆ: Mi smo mala zemlja i moramo biti još oprezniji od velikih zemalja kada su ove teme u pitanju, mada moram reći da smo dobili direktnu pohvali od najviših čelnika i MMF-a i SB-a za politiku centralne banke u Srbiji jer je tzv. bazična inflacija relativno niska. Ono što je uticalo na nešto veću inflaciju ove godine u odnosu na projektovanu, jeste rast cena poljoprivrednih proizvoda koja je rezultat suše ne samo u Srbiji već u čitavom regionu i cene poljoprivrednih proizvoda su ozbiljno uticale na rast inflacije u čitavoj Evropi. Naravno, i rast cena nafte na svetskom tržištu, sad imamo rekordne vrednosti. Ono što je važno, devizne rezerve centralne banke su izuzetni visoke i ona je u stanju i u mogućnosti da dugoročno održava stabilnost cena. Dakle, inflacija više nije problem Srbije u ekonomiji na onaj način na koji je bila ranije. Naravno, treba biti oprezan, ne treba se tu opuštati. Mi imamo nekih drugih problema koje treba da rešimo, problem nezaposlenosti i još uvek visokog spoljno-trgovinskog deficita.\nGLAS AMERIKE: A kada je u pitanju javni dug?\nDINKIĆ: Tu smo već daleko bolje od mnogih zemalja EU, jer je naš nivo javnog duga svega 35 odsto sada, u odnosu na bruto domaći proizvod, dok jedna Nemačka ima 80 odsto , Grčka 120 odsto, Belgija 100 odsto i Hrvatska recimo 70 odsto. Tu smo daleko bolji od mnogih drugih i to je jedan od razloga što sam dobio ovu nagradu jer je Ministarstvo finansija prošle godine otplatilo milijardu dolara MMF-u i pola milijarde dolara SB. Mi sada više nismo zavisni finansijski od ovih institucija, mada želimo da koristimo njihovo znanje i iskustvo, da nas savetuju u budućem razvoju, ali definitivno smo u daleko boljoj poziciji što se tiče javnog duga nego mnoge zemlje u regionu.


Završeno prijavljivanje za upis u predškolske ustanove, preliminarne liste biće istaknute 12. juna. Stiglo oko 15.000 prijava, a šansu dobija 6.881 mališan\nPosle objavljivanja preliminarnih lista, roditelji koji budu nezadovoljni imaće osam dana za podnošenje žalbe. Prigovore će razmatrati komisije, koje do kraja juna moraju da odluče o prihvatanju ili odbijanju prigovora. Koliko će mališana ostati “ispod crte” znaće se tek krajem septembra kada deca krenu u vrtić, jer ima i roditelja koji će konkurisati na više mesta, onih koji će odustati…\nU beogradskim predškolskim ustanovama ukupno boravi oko 60.000 dece, dok za oko 9.000 mališana grad Beograd refundira deo troškova boravka u privatnim predškolskim ustanovama. Najviše mališana biće upisano u vrtiće na Čukarici – 853. Već po pravilu, najveća gužva biće u Novom Beogradu i u Zemunu, gde su i najduže liste čekanja za upis u obdanište.\nTako u novobeogradskim obdaništima ima mesta za 687 dece, dok je u Zemunu upisna kvota – 604 mališana jaslenog i vrtićkog uzrasta.\nTagovi :Beograd, konkurs za vrt, predškolska ustanova, upis u vrtić


Menadžer zadataka iliti Task Manadžer na Windowsu je prilično korisna alatka, jer omogućava da proverimo stanje svih procesa na računaru.\nAlatka pruža tačne informacije u realnom vremenu o performansama Windows operativnog sistema, svim trenutno otvorenim procesima na računaru i iskorišćenosti memorije. Ukratko rečeno, ona predstavlja neku vrstu table na kojoj možete uživo pratiti rad vašeg računara. Menadžeru zadataka pristupamo tako što na tastaturi istovremeno pritisnemo dugmiće CTRL + ALT + Delete ili, ako kliknemo desnim dugmetom miša na Taskbar (traku zadataka), pa odaberemo Task Manager (Menadžer zadataka). Svako ko redovno koristi Windows verovatno već zna i koristi ovu alatku.\nElem, danas predstavljamo sličan program koji je mnogo obuhvatniji i potpuniji i daje više informacija o performansama sistema u poređenju sa Menadžerom zadataka. U pitanje je program Sistem Explorer. To je mali softver koji sadrži mnoštvo korisnih funkcionalnosti. Dostupan je na nekoliko različitih jezika, i između ostalog, i na srpskom. Program ima i portabilnu verziju. Prilikom korišćenja neophodan je oprez.\nTokom instalacije možete da odčekirate opciju, automatskog podizanja zajedno sa sistemom, ali sve to zavisi od vaših potreba.\nMožete prebaciti jezik programa na srpski, jer će vam tako biti lakše da razumete njegov rad i šta se tačno dešava. Jezik menjate tako što odete na Options (Opcije), pa tu u tabu General (Opšte) izaberete jedan od ponuđenih jezika.\nNa istom mestu možete i štiklirati opciju da se program podiže zajedno sa sistemom.\nSada možemo da pristupimo analizi svih otvorenih procesa na računaru. Program ima tri jezička. U prvom jezičku vidite spisak otvorenih programa, dok je drugi jezičak spisak svih otvorenih procesa. Taj jezičak je bitniji, jer možete videti koji su svi procesi otvoreni na računaru. Procese pokreću programi koji su instalirani na našem računaru, ali često bez naše dozvole. Neretko se dešava da je aktivan veliki broj procesa, koji usporavaju rad i opterećuju sistem, a da nam uopšte nisu potrebni. Sve to lepo možemo da pregledamo i izanaliziramo.\nMemorija i CPU ukazuju na to koliko koji proces trenutno zauzima memorije. Gledanjem ovih parametara možemo identifikovati problematične programe koji opterećuju sistem.\nZa svaki proces možete videti i kom programu i kojoj kompaniji pripada. Ako vam taj program nije potreban, ili ne možete da se setite kada ste ga poslednji put koristili, najbolje je da ga obrišete. Programi koji stalno pokreću procese i opterećuju sistem treba ukloniti sa računara. Sve ostale procese i programe, koji vam nisu potrebno trenutno, ali će biti potrebni kasnije, možete ugasiti.\nNapominjemo da je veoma bitno da budete oprezni i ne gasite sistemske procese, jer ćete tako momentalno poremetiti sistem, a možda izazvati i probleme u budućnosti. Sve što je proces koji pripada kompaniji Microsoft ili operativnom sistemu, nemojte da dirate. Gasite samo ono što znate da ste sami instalirali. Procese gasite tako što kliknete desnim tasterom miša na proces, pa na Zaustavi. Pre gašenja možete istražiti i direktorijum podatka, i videti gde je instaliran program koji je aktivan. Nemojte da gasite ono što se nalazi u sistemskim ili Windows folderima.\nO svakom procesu možete dobiti i dodatne informacije na njihovom sajtu i podatke o tome koliko je zaista bezbedan.\nU jezičku performanse možete videti i celokupno zdravlje sistema. Tu su tabele o sistemu, njegovoj preopterećenosti, RAM memoriji, jezgrima i još po nešto.\nSve u svemu, ovo je odličan programčić koji će vam pomoći da bolje kontrolišete rad svog računara i otvorenih programa. Potrebno ga je imati. U slučaju da imate problema sa pregrevanje, preporučujemo da pročitate naš prethodni članak o merenju temperature i zagrejanosti računara.


HITNO! POSAO Rad hotelu Aranđelovac - 17 aktuelnih poslova - Oglasi za posao Jooble\nPosao Rad hotelu Aranđelovac\n...Recepcioner/ka “ SLODES ” D.O.O. Beograd Poslodavcu potrebno lice za rad na poslovima recepcionera u hotelu. Uslovi rada i ostali uslovi: rad na određeno vreme. Radno iskustvo nebitno. Adresa poslodavca: Borskabroj 92f Kontakt telefon: 0 e-mail...\nRecepcioner i blagajnik | Oglasi za posao, Beograd Za Studente Za Nezaposlene Omladinska Zadruga Bulevar ****@*****.*** Omladinska zadruga Bulevar ima veliku ponudu poslova za studente i nezaposlena lica. Oglasi za posao se odnose na Beograd, Novi Sad,...\n...iskustvo na sličnim poslovima. Posao podrazumeva pranje posuđa, čišćenje radnog prostora, kao i pripremu doručka za švedski sto za goste hotela (priprema povrća, salata, jaja, seckanje sireva, suhomesnatih proizvoda i sl.). Radno vreme 06-14 h. Jedan dan u nedelji slobodan....


Brutalno Pretučen Nasred Ulice, Objavljen Uznemirujući Snimak\nNaslovnicaTuzla vijestiCrna HronikaBrutalno pretučen nasred ulice, objavljen uznemirujući snimak\nTuzla vijestiCrna Hronika\nČetvorica mladića iz Šida uhapšena su zbog brutalne tuče u Novom Sadu, u kojem su teško povrijeđene dvije osobe, a jedna lakše, saopšteno je iz policije u tom gradu.\nDo brutalnog obračuna došlo je ispred jednog ugostiteljskog objekta u Ulici Laze Telečkog. Četvorica muškaraca su dvojicu najprije napali, koristili su i noževe, a kada su žrtve završile na zemlji, nisu prestali sa napadima, već su ih nemilice šutirali.\nSve su zabilježeile kamere.\n— Kineskikolacic (@Kineskikolacic) February 22, 2021\nJednog od njih su šutirali dok je ležao, a iako nije pružao nikakav otpor udaran je i u glavu. U jednom trenutku se čak vidi kako ga napadač gazi po glavi.\nKako se navodi u saopštenju Policijske uprave u Novom Sadu, M.M (20), V.S (20) i D.N (21) uhapšeni su u subotu uveče zbog sumnje da su učinili krivično djelo nasilničko ponašanje, dok se M.M (21) tereti za nanošenje teških tjelesnih povreda.\nOni se sumnjiče da su ih tukli rukama i nogama, te da su im nožem nanijeli ubodne rane, tako da su dvojicu teško, a jednog lakše povrijedili.\nEkipa hitne pomoći pružila je pomoć na mjestu događaja povrijeđenom, a on je potom prevezen na odjeljenje reanimacije UC KCV na dalju dijagnostiku i liječenje. Kako se saznaje, on je hemodinamski nestabilan i nalazi se u teškom stanju, prenosi “Telegraf.rs“.\nU velikoj akciji uhapšeno šest osoba zbog krađe automobila u Sarajevu, Tuzli i Doboju\nVelika akcija SIPA-e u Kladnju\nSupružnici iz Srebrenika optuženi za neovlašteni promet akciznih proizvoda


Partizan predstavio nove dresove! | style.rs\ndana Jul10 2018\nFudbalski klub Partizan predstavio je sinoć u pozorištu “Duško Radović” dresove za predstojeću sezonu. Uspešna saradnja između FK Partizan i kompanije “Nike” ulazi ove jeseni u treću godinu, a dve strane su tokom leta dogovorile produžetak ugovora.\nKako je i bilo najavljeno pre nedelju dana, sinoć je na prigodnoj svečanosti u pozorištu “Duško Radović” priređena promocija novih dresova za sezonu pred nama. Marketing sektor FK Partizan obelodanio je prošle nedelje da je tehnički partner crno-belih pripremio tri nove garniture dresova, a one su sinoć predstavljene javnosti.\nOkupljenima se najpre obratio predsednik FK Partizan Milorad Vučelić koji je anegdotama o životu velikog partizanovca Duška Radovića napravio uvod u svečanost. Potom je usledilo kratko obraćanje predstavnika Partizanovog tehničkog partnera, a zatim i kapitena Saše Ilića koji je imao tu čast da javnosti otkrije kako izgledaju nove garniture dresova.Već od danas svi prikazani dresovi moći će da se kupe u Crno-belim buticima i kroz NIKE distributivnu mrežu.\nFoto: Katarina Cvijović\nMirjana Stepic je | na twitter-u | facebook-u | tema: sport | tagovi: Fudbalski klub Partizan, Mona men, Nike\nOdgovori na “Partizan predstavio nove dresove!”\n« Easy Tiger 003


FTV I BHT1: Tromo, pospano i bez novih tema – Analiziraj.ba\nFTV I BHT1: Tromo, pospano i bez novih tema\nPLUS SEDMICE FTVPrilog o tenzijama unutar Vlade FBiH. Politički prilozi u kojima sve strane dobiju pravo izričaja uvijek izgledaju dinamično ili kao solidan objektivni prikaz. BHT1 Bolja obrada, ili još tačnije, bogatiji pregled izjava u vezi s izgradnjom Pelješkog mosta. MINUS SEDMICE FTV Gaf u najavi sjećanja na Olivera Dragojevića. Nepotrebno se u prvi plan stavio biografski detalj kojem tu nije bilo mjesto. BHT1 BHT1 mirniju informativnu sedmicu nije iskoristio da nametne teme koje inače nema prostora pokrivati.\nBila je to prosječna sedmica u kojoj se ljetni predah od vrućih političkih dešavanja nije iskoristio da se kreira novi sadržaj, po mjeri odgovornih javnih medija\nFTV: Kako nije trebalo ispratiti Olivera\n24. – 30. juli 2018.\nPOŽARI U GRČKOJ: FTV je početkom sedmice pažnju poklonio smrtonosnim požarima u Grčkoj, pa je ova vijest otvorila Dnevnik 2 u utorak, u pripremi urednice Nevzete Škrijelj. Sutradan je u pripremi Antonije Avram ista vijest možda nepravedno zabačena u osamnaestu minutu. Ali vanredno stanje u okolici Atene i narednih dana je bilo izbliza propraćeno.\nNULA PREKO CIJELOG EKRANA: U utorak se pojavio više nego solidan prilog koji se bavio učincima federalne Vlade, ali i tenzijama između ministrice financija i premijera. Prilog je ustupio prostor i jednoj i drugoj strani, a sve je začinjeno mišljenjem opozicije. Dominiralo je pitanje koliko kilometara autoputa je izgradila nova vlast, a nametnuo se odgovor u vidu brojke nula koja je na trenutak efektno prekrila cijeli ekran.\nKAKO NE OTVORITI IN MEMORIAM: Opraštajući se od muzičke legende Olivera Dragojevića, urednica Nevzeta Škrijelj u najavu je izdvojila njegovu, kako nam se ističe, principijelnu odluku da nikada neće nastupati u Beogradu. U danu kada nas je napustio velikan koji je simbol (post)jugoslovenske kulture, bilo je u najmanju ruku neukusno isticati taj biografski detalj pored toliko drugih. Ako je to bila i nesmotrenost, izgledalo je kao nekulturno i primitivno inzistiranje na najgorim balkanskim antagonizmima. I to u istom Dnevniku 2 kada se FTV u drugom prilogu pitao zašto nas i dalje određuju nacionalne podjele.\nFTV je u nedjelju imenovala borkinju koja se vidi na snimku portala Klix kako napada novinare, i koja je taj dan privedena u policiju. Istovremeno, BHT1 je naveo samo inicijale ove osobe. U konkretnom slučaju u kojem je imenovano lice uhvaćeno in flagranti u svom prekršaju, tj. u jeku napada, da li navesti inicijale ili puno ime i nije od naročitog značaja. Čak se ispravnijim čini prvi pristup jer zašto anonimizirati osobu koja se javno hvalila svojim nasilničkim ponašanjem. I čiji je čin nasilja postao viralan na internetu. No, u situacijama kada je neophodno poštovati pretpostavku nevinosti, ali i javni red i mir, npr. kada je jedno lice osumnjičeno za krivična djela koja uznemiruju javnost (krivična djela protiv spolnog integriteta djece), navođenje inicijala itekako ima smisla. I bilo bi poželjno. I to bez obzira na to koliko se izvjesnim činilo da je dotično lice krivo. Jer objava bi mogla izazvati lanac nasilja i navesti druge da uzmu pravdu u svoje ruke i prije sudske odluke. Ovdje se bilo uputno podsjetiti na to, iako konkretan slučaj nije izazivao nedoumice, ali smo gledali dva pristupa. Jedan sa, drugi bez inicijala.\nBHT1: Svestranije o Pelješkom mostu\nINTERVJUI KAO VIJEST: Nešto mirniju informativnu sedmicu ili ljetno zatišje, urednica Blažica Krišto ispunila je izdvajanjem iz ekskluzivnih intervjua evropskog komesara za proširenje Johannesa Hahna i hrvatske predsjednice Kolinde Grabar Kitarović. Hahnove izjave su predstavljale prilično jake političke tvrdnje i bila je to ispravna urednička odluka uvrstiti ih u Dnevnik 2. On je govorio kako je BiH zarobljena u dejtonskoj strukturi, ali i opasnom uticaju Kine u regionu. Ostaje žal što se nije iskoristila prilika da se napravi poseban prilog koji bi preispitao ulogu Kine u našoj zemlji. Dok Rusija, Turska i SAD često dobijaju pažnju, uticaj ove sile je neistražen. Ili medijski nedovoljno pokriven.\nPELJEŠKI MOST: Na dan kada Hrvatska svečano otpočinje s gradnjom Pelješkog mosta, mnogi naši političari tvrde da je to i dalje otvoreno pitanje. Urednica Krišto je sačinila solidan presjek izjava, kako hrvatskih, tako domaćih zvaničnika. Dok su prvi tvrdili da ništa nije sporno, i da ih niko iz naše zemlje bar o tome nije zvanično izvijestio, pojedini bh. političari govorili su drugačije. BHT1 je prenio ne samo izjavu Bakira Izetbegovića, što je učinio FTV, već i stavove Denisa Zvizdića i Adila Osmanovića. A naslutili su i kakav bi mogao biti stav druga dva člana Predsjedništva. Ukratko, tema je višestrano obrađena i mnogo iscrpnije nego na Federalnoj.\nObje televizije su pokrivale najave iz Poreske uprave da će se retroaktivno oporezivati građani koji primaju novčane doznake iz inostranstva, ali i freelanceri. BHT1 je prikazao sve nejasnoće oko najavljenog oporezivanja kroz izlaganje zvaničnih stavova, a za mišljenje su konsultovani i predstavnici dijaspore.\nObje televizije su imale prosječnu sedmicu u kojoj se ljetni predah od vrućih političkih dešavanja nije iskoristio da se kreira novi i drugačiji sadržaj po mjeri odgovornih javnih medija. Vijesti su se redale i uredno prenosile, bez većih propusta, ali i bez posebno zanimljivih obrada. BHT1 je u prvi plan stavljao političke intervjue, poput onog evropskog komesara za proširenje, nadajući se da će time privući pažnju. Ili predstaviti ekskluzivu. Ali njegove izjave se nisu iskoristile da se otvore nove teme kao što je preispitivanje kineskog uticaja u regionu. Pelješki most je interesovao obje televizije, ali to je sve zajedno bilo dosta mlako i neubjedljivo. Zavrzlama oko Pelješkog mosta u medijima je izgledala kao slabo naduvana kriza. Očito je da ta kriza postoji onoliko koliko je i predizborno interesovanje ovdašnjih zvaničnika (i to tek nekolicine među njima) koji ponavljaju mantru da ćemo u narednom periodu preduzeti korake. Da li je to više uopšte otvoreno pitanje između Hrvatske i BiH ili tek mlak predizborni geg SDA-ovih prvaka? Jasan odgovor nam nisu dali u našim medijima, ali smo ga mogli naslutiti. HRT je u svom Dnevniku 3 bio izričit. U BiH je u tijeku izborna kampanja i sve izjave treba čitati u tom kontekstu.\nTagovi: analizeBHT1dnevniciFTVgleša vukovićmediji


TotalCar.rs » Kia Sorento za 2018: Redizajn i novi 8-stepeni menjač\nKorejski proizvođač objavio je fotografije restilizovanog SUV modela koji uskoro stiže u evropske prodajne salone.\nKao i kod većine modela koji prolaze kroz restilizaciju na polovini svog životnog veka, promene na spoljašnjosti Sorenta su takođe minimalne. Osveženi su farovi i stop svetla, a delimično su izmenjena od branika.\nKia će ponuditi i dve nove nijanse boje karoserije, nazvane Rich Espresso i Gravity Blue. Osim toga, kupcima su na raspolaganju redizajnirane alu felne, dimenzija 17-19 inča, a moći će da naruče i sportski paket opreme GT Line, koji je već dostupan u nekim drugim Kijinim modelima.\nPaket GT Line (prikazan na fotografijama) sadrži svetla za maglu sa 4 LED elementa, crvena kočiona klešta i dodatke na karoseriji koji vozilu daju nešto agresivniji izgled. U dizel verziji, GT Line obuhvata i dvostruku hromiranu izduvnu cev.\nNajuočljivija promena u kabini Sorenta je novi volan – umesto dosadašnjeg trokrakog, tu je četvorokraki obruč upravljača.\nRedizajnirana je i instrument tabla, a nove su i komande klima uređaja, kao i poslednja generacija multimedijalnog sistema sa 8 inčnim ekranom osetljivim na dodir, TomTom navigacijom i Android Auto i Apple CarPlay sistemima integracije mobilnih uređaja.\nU fabrici kažu da su unapredili i materijale u unutrašnjosti, uvođenjem kože i mekše plastike.\nZa ljubitelje dobrog zvuka, na raspolaganju je opcioni Harman Kardon audio sistem sa 10 zvučnika, ukupne snage 640 vati.\nMeđu doplatnim opcijama su i adaptivni LED farovi, a Sorento za 2018. opremljen je najsavremenijim sistemima asistencije, poput upozorenja na umor i dekoncentraciju vozača, tehnologije za održavanje vozila u okvirima saobraćajne trake i automatskih dugih svetala.\nJedna od najvažnijih promena dogodila se na polju prenosnih sistema. Restilizovani Sorento dobio je novi osmostepeni automatski menjač, koji se prvi put ugrađuje u neki Kijin SUV model.\nKako kažu u korejskom proizvođaču, ovaj menjač rezultat je čak 143 patentirane tehnologije i biće dostupan u paru sa postojećim 2.2 litarskim dizel motorom, u kome će zameniti dosadašnji automatik sa 6 brzina.\nNovi menjač omogućava bržu i mirniju promenu stepena prenosa, i pomaže da se emisija ugljen-dioksida smanji sa 172 na 159 g/km. Pored novog automatka, u ponudi će i dalje biti manuelni menjač sa 6 brzina.\nKia Sorento za 2018. imaće svetsku premijeru na predstojećem sajmu automobila u Frankfurtu.\nKako ćemo u budućnosti izbegavati crveno na semaforu


J - slovo nečastivog ili Njegovo veličanstvo - SlovoPres\nPost je originalno objavljen 4. septembra 2010. na blogu miljalukic.blogspot. Kad smo već među poslednjima pravili pravopis, što onda da ne napravimo najjednostavniji?\nSvaki jezik ima svoj karakterističan glas. Tako na primer francuski ima Ž, engleski DŽ, španski H, portugalski Š… To se najbolje vidi kad imitiramo jezik koji ne znamo. U seriji Alo, alo, svi govore engleski, ali likovi Nemaca govore nemački engleski, likovi Francuza francuski engleski, čak se pojavljuje i Englez koji neuspešno priča francuski imitirajući Francuza, a u ulozi je lokalnog policajca. Naravno, sve je na engleskom, ali uvek se dobro zna ko je Nemac, ko Francuz, ko Englez.\nKarakteristični glasovi za neki jezik najlakše se uočavaju u internacionalnim imenima, pre svega u imenu Ivan. Ivan je inače izvorno hebrejsko ime, a što ga Rusi tako često daju svojoj deci pa se u svetu misli da je rusko ime, za neku je drugu priču. Ivan je kod nas postao Jovan, jer je karakterističan glas u srpskom upravo J. Taj isti Ivan ili Jovan u engleskoj verziji postao je Džon, pa sad imamo Ivana, Jovana i Džona koji se u Francuskoj zove Žan. Ivan-Jovan-Džon-Žan u Španiji je Huan, u Portugaliji Šuan, u Nemačkoj je Johan, a u Češkoj, Slovačkoj i Poljskoj poznat je kao Jan. Sve je to isto ime! Samo što su ga na jednom mestu izgovarali ovako a na drugom onako.\nGlas J karakterističan je za naš jezik, kao i za sve slovenske jer su meki, a J je čist palatalni glas, označava mekotu i u saglasju s nekim drugim glasom doprinosi da se taj drugi glas izgovara mekše. Gde će veća potvrda da su slovenski jezici „meki” na slušanje? Bez obzira na tu činjenicu koja jednostavno bode oči, upravo oko ovog glasa bilo je najviše polemike da li uopšte postoji ili ne postoji! Već je legendarna borba Vuka Karadžića za „pravo glasa” glasa J. Mitropolit Stratimirović kao predvodnik, ali i cela tadašnja kulturna „elita” osporavala je glasu J pravo na život. U polemici koju je Vuk vodio s Jovanom Hadžićem i koja je trajala dvadesetak godina, toliko su jedan drugog isprva fino a kasnije sasvim otvoreno nipodaštavali i vređali, da mislim da je današnja žuta štampa ništa u poređenju s izrazima koje su jedan drugom upućivali. Kad je Jovan Hadžić u jednom svom odgovoru Vuku na kraju, smatrajući da mu daje neoborive činjenice na uvid, teatralno zaključio kako glas J uopšte i ne postoji, Vuk mu je na to otpisao: „Gospodine Hadžiću, da taj glas ne postoji, ne znam kako biste se vi zvali.” Nedugo potom (J)Ovan Hadžić je rezignirano odustao, mada je opet Vukova bila poslednja: „Neću da se inatim s volom.” Možda je trebalo da napiše kako neće da se inati s Ovanom, ali…\nU ovoj polemici glavni „argument” je bio kako ni Rusi nemaju slovo J, a uvek ga je lako „proizvesti” mekim znakom ili takozvanim „mekim” samoglasnicima (kad se E čita kao JE…). U ruskom to jeste tako, ali srpski nije isto što i ruski. Danas se nešto slično dešava s engleskim, pa naprasno u našem maternjem jeziku dobismo W, Q… Smejurija.\nDruga zamerka bila je protiv bezobraznih reči, pogotovo kad je Vuk objavio prvo izdanje Rječnika. U srpskom postoje i glagol jebati i glagoska imenica jebanje, i imenice poput jebarnik, jebač… kao i pridevi izgrađeni od njih: jebozovan, zajeban, ujeban, prejeban… Mogu da zamislim Stratimirovićevo lice kad mu je dopala šaka knjiga s ovim rečima i njihovim objašnjenjima!\nTreći „argument” bio je što glas J postoji u latinici. Stvarno nisam pametna šta bi smisleno na ovo moglo i da se odgovori. Čak je zvanična crkva glas J proglasila za slovo nečastivog!\nNema šta, Vuku Karadžiću ne može se osporiti pobeda, ali je za mene tu glavni junak Savo Mrkalj, koji je objavljivanjem knjižice Salo debeloga jera libo azbukoprotres u stvari napravio onaj prvi, najteži korak – da se uopšte usudi da postavi pitanje (nepostojećeg) glasa JAT, a donekle ga je i lingvističkim argumentima oborio. To je bila grafema (slovo) iza kog nije stajao nikakav glas, već je u kombinaciji s drugim slovima davao novo slovo. Komplikovano, zar ne? Kad smo već među poslednjima pravili pravopis, što onda da ne napravimo najjednostavniji? Ipak, da se ne zavaravamo – nismo jedini s fonetskim pravopisom kako decu uče u školi, ima toga i u jermenskom i gruzijskom jeziku, ali nigde reforma nije tako radikalno, jednostavno i elegantno sprovedena kao u srpskom.\nUporedimo to s engleskim jezikom. Od svih evropskih jezika, on je najmlađi, najkasnije je nastao (ne računam ove izmišljotine poput bosanskog ili crnogorskog), može se reći da je novokomponovana tvorevina. Bilo je mnogo engleskih vladara koji uopšte nisu razumevali sopstveni narod nego su vukljali prevodioce sa sobom. U engleskom je masa izvorno nemačkih i francuskih reči, i tek po nešto iz keltskog ili lokalnih govora koji su ostali u tragovima, a bliski su domorodačkom jeziku koji se u međuvremenu zaturio u procepu vekova i raznoraznih osvajanja Ostrva. Kad su već uzimali od drugih, onda su uzimali najjednostavnije varijante i sklopili jezik koji je verovatno najlakši za učenje. Isti je slučaj i s našim pravopisom. Ako si već poslednji, onda bar ne ponavljaj greške prethodnika. Sve što može da se zaobiđe a nepotrebno je, to treba zaobići.\nVisočanstvo je onaj ko je samim svojim postojanjem visokog roda, tu nema neke lične zasluge. Na primer, bilo koji kralj je visočanstvo, ali Betoven je veličanstvo. I J je veličanstveno, toliko se borilo i na kraju izborilo. Mada, i dalje ga izbacuju gde god mogu ovi „kulturni” – pre neki dan sam upoznala devojčicu koja se zove Kornelia, čak mi je majka naglasila da nije „KorneliJa, nego leeeepo Kernelia!”. Lepo, primila sam k znanju. Pozdravljam i sve one koje se zovu Dorotea, Livia, Maria… Ako je za utehu, kad ta imena menjate po padežima, obavezno je J – šta će jadan jezik, i on ima svoju prirodu, pa sad najednom od babe ne može da postane deda.\nJ, slovo nečastivog\n« Izložba Ivane Martić „Gradovi pamte” u Novom Sadu\nJedan život kasnije – Milanka Mima Simić (SlovoPres) – utisci čitalaca »


Najava: Premijer liga, 31. kolo: Liverpulov još jedan korak ka tituli, derbi na ”Stamford Bridžu” – Kladjenje.rs\nHomeNajavaNajava: Premijer liga, 31. kolo: Liverpulov još jedan korak ka tituli, derbi na ”Stamford Bridžu”\nNajava: Premijer liga, 31. kolo: Liverpulov još jedan korak ka tituli, derbi na ”Stamford Bridžu”\n23 Juna, 2020 Peca Najava 0\nPo ubrzanom ritmu nastavlja se engleska Premijer liga. Naredna tri dana igraju se utakmice 31. kola u kojima će biti nekoliko zanimljivih duela. Liverpul dočekuje Palas, ali još ne može matematički do titule, a borba za Ligu šampiona i opstanak u eliti tek se zahuktava.\nLester – Brajton – 1 @ 1.72 u Bet365\n”Lisice” su odigrale dramatičan meč u prošlom kolu, povele su u poslednjem minutu protiv Votforda ali im to nije bilo dovoljno za trijuf, pošto su ”stršljenovi” izjednačili u trećem minutu nadoknade. Jeste da bi im ta dva boda mnogo značila u borbi za plasman u Ligu šampiona, ali nam se čini da i ovako imaju sve pod kontrolom. Sada im u goste dolazi Brajton, ekipa od koje su bolji, ali ne smeju da ispuste iz vida da su ”galebovi” uspeli da sruše Arsenal u subotu. Bio je to najinteresantniji meč kola, svašta se u njemu dešavalo, a Brajton je golom u poslednjim sekundama došao do tri kapitalna boda u borbi za opstanak. Gosti zato dolaze na ”King Pauer” delimično rasterećeni, pa to može biti njihova šansa. Lester je favorit i trebalo bi da pobedi. Odigrajte jedinicu sa kvotom 1.72 u kladionici Bet365.\nTotenhem – Vest Hem – T12+ @ 1.64 u CircusCasino\nDa li će se Liga šampiona i naredne sezone igrati na ”Vajt Hart Lejnu”, zavisi od dve stvari. Prva je da li će Totenhem doći bar do petog mesta, koje bi u slučaju ostanka suspenzije za Mančester Siti, donosilo ulazak u evropsku elitu, a druga je da naprave seriju pobeda kojom bi zauzeli četvrtu poziciju, koju sada drži Čelsi sa čak devet bodova više. Za tu drugu slouciju neophodno je i da rivali nemaju baš uspešan finiš sezone. Raspričasmo se o ”pevcima”, a bodovi su, možda, značajniji njihovom gradskom rivalu, ekipi Vest Hema. ”Čekićari” su ugroženi i lako bi moglo da se dogodi da ih naredne sezone ne gledamo u Premijer ligi. Poraz od Vulverhemptona u prethodnom kolu pokazao je da su lošu formu od pre pauze, ”uspeli” da zadrže i skoro tri meseca kasnije. U prvom delu sezone gledali smo odličan meč ove dve ekipe koji je dobio Totenhem sa 3:2. Sigurni smo da će i sada ”pevci” postići bar dva gola. Za T12+ u kladionici CircusCasino dobija se koeficijent 1.64.\nMančester junajted – Šefild junajted – 1 @ 1.46 u 1xbet\nOba Junajteda, lako je moguće, igraće u Evropi u narednoj sezoni, kad god ona bude krenula. Domaći Mančester želi u Ligu šampiona, dok bi novajlija iz Šefilda bio zadovoljan i slabijim evropskim takmičenjem. ”Crveni đavoli” su imali težak ispit u prvom ”postkorona” kolu protiv Totenhema, a meč je okončan bez pobednika. Dodatno su zaostali za Čelsijem, koji je na četvrtom mestu, pa bi njihov povratak u Ligu šampiona mogao umnogome da zavisi od toga hoće li ostati kazna evropske kuće fudbala za njihovog gradskog rivala Siti. ”Oštrice” iz Šefilda su doživele neočekivano ubedljiv poraz u Njukaslu, što bi moglo da nam govori da su oni svoje ambicije za ovu sezonu već ispunili. Da li će juriti plasman u Evropu, ili samo otaljavati posao do kraja, videćemo, ali su ovde bodovi važniji domaćima, pa predviđamo njihovu pobedu. Za jedinicu u kladionici 1xbet dobija se kvota 1.46.\nNjukasl – Aston Vila – 0-2 @ 1.80 u 1xbet\nIzgleda da su ”svrake” nastavile uzlet i nakon pauze. Posle dve vezane pobede, prošlog vikenda su dodali i treću. Pobedili su Šefild Junajted na svom ”Sent Džejms parku” sa čak 3:0 i sada su na 13. mestu, sa dobrim izgledima da tu poziciju dodatno poprave u narednim kolima. Za goste iz Birmingema ovo može da bude ključni meč u nastojanju da nekako opstanu u eliti. Vila nema mnogo razloga za spokoj, u prethodna dva kola su uzeli samo bod, a oba puta su igrali na svom terenu. U nedelju su imali prednost protiv Čelsija koju nisu uspeli da zadrže, dok su, po nama, veći propust napravili remijem sa Šefildom u zaostalom meču. Gosti će pokuašti čvrstom odbranom da nešto ušićare u Njukaslu, dok ne očekujemo ni da domaći budu previše agresivni. Odigrajte 0-2 gola, mada je jasno da su domaći favoriti. Za mali broj golova u kladionici 1xbet kvota je 1.80.\nNorič – Everton – 2 @ 1.95 u Bet365\nMa koliko nam ”kanarinci” bili simpatični kao ekipa, više nemamo nikakvih dilema o tome u kom će rangu igrati naredne sezone. Opstanak u eliti još uvek je moguć, oni zaostaju samo šest bodova za prvom ekipom iznad crte, ali nekako ne možemo da poverujemo u to da Norič ima neku žetvu bodova u poslednjoj petini šampionata, kad već do sada nije. Poraz od Sautemptona na domaćem terenu u prošlom kolu do kraja je ogolio sve njihove slabosti. Kada nisu uspeli da zatresu mrežu ”svetaca”, kako će uspeti protiv Evertona, tima kome ni Liverpul nije dao gol u nedelju. Dolazak Karla Anćelotija na klupu ”karamela” promenio je fizionomiju ovog tima i on sada igra mnogo čvršće. Everton je daleko od Evrope, ali smno ubeđeni da će u narednoj sezoni igrati važnu ulogu u prvenstvu. Odigrajte dvojku, u Engleskoj ne pobeđuje onaj kome bodovi više trebaju. Za pobedu gostiju u kladionici Bet365 dobija se koeficijent 1.95.\nVulverhempton – Bornmut – T12+ @ 1.80 u CircusCasino\nDa li nekog više iznenađuju rezultati Vulverhemptona? Verujemo da ne. ”Vukovi” su prošle sezone, kao povratnici u elitu, uspeli da dođu do plasmana u Evropu, a sada bi lako mogli i do Lige šampiona. Trenutno su na deobi petog mesta sa slavnim Mančester junajtedom, ali nas ne bi iznenadilo ni da završe ispred njih, što bi u slučaju ostanka kazne za Siti, značilo ulazak u Ligu šampiona. Ova ostrvsko-portugalska simbioza pokazala se kao odličan spoj, a trenerski kvaliteti Nuna Espirita Santa više nisu sporni. Za fudbalere ovog tima vlada veliko interesovanje u Evropi i pitanje je da li će Vulverhempton uspeti da sačuva bar veći deo tima za narednu sezonu. Ako ništa drugo, bar će napuniti kasu, što u vreme kad svima preti finansijska kriza, nije za zanemarivanje. Bornmut je u teškoj situaciji i sigurno se ”trešnjice” ne raduju odlasku u Vulverhempton. U pet poslednjih kola ovaj tim je osvojio samo bod, pa nije čudo što su u zoni ispadanja. Očekujemo da se mreža gostiju zatrese bar dva puta na ”Molinou”. Za T12+ u kladionici CircusCasino dobija se kvota 1.80.\nLiverul – Kristal palas – 2-3 @ 2.08 u Meridianbet\nNi posle ovog kola Liverpul neće biti šampion, bar ne matematički, pošto je ostalo da se odigra još osam kola i 24 boda su u opticaju. Prednost ispred, još uvek, aktuelnog šampiona Mančester sitija iznosi 20 bodova, pa će navijači na pehar morati da sačekaju najmanje do vikenda. Ali, kada su čekali 30 godina, šta je još dva, tri dana? Na ”Enfild” dolazi Kristal palas, tim za koji bismo rekli da je u odličnoj, možda i najboljoj formi u Premijer ligi. Gledajući prethodne rezultate, i one pre pauze, ”orlovi” su vezali četiri pobede i uzeli 12 bodova uz samo pet postignutih golova. Razlog za uspešan niz leži u granitnoj odbrani koja nije pokleka već 450 minuta. Teško je da Palas sačuva mrežu i na ”Enfildu”, ali ko zna. Liverpul je igrao bez golova na ”Gudisonu”, pa neku goleadu ne očekujemo ni sad. Naš predlog je igra 2-3 gola sa koeficijentom 2.08 u Meridianbet-u.\nBarnli – Votford – 0-2 @ 1.74 u 1xbet\nPosle katastrofalnog početka sezone trenutna situacija za Votford i nije tako loša. Izgledalo je da ”stršljenovim” nema spasa i da će se preseliti u Čempionšip, ali su oni odligali dobro u drugoj trećini prvenstva i, za sada, nalaze se iznad crvene zone. Vrhunac je bila ona utakmica protiv Liverpula kada su slavili sa 3:0 i tako nanale, za sada, jedini poraz lideru i budućem šampionu. U prethodnom kolu Votford je igrao nerešeno sa Lesterom, a sve što je bilo važno dogodilo se u sudijskoj nadoknadi. Prvo je Lester poveo, ali je Votford uspeo da spasi bod koji mu može mnogo da znači. Barnli je gostovao u ponedeljak na ”Etihadu” i loše prošao. Primili su pet golova, ali su mogli i više, pošto je već na poluvremenu bilo 3:0 za ”građane”. Ne očekujemo mnogo golova, pa predlažemo da odigrate 0-2 gola na ovom meču, Koeficijent za ovaj tip u kladionici 1xbet iznosi 1.74.\nSautempton – Arsenal – GG @ 1.70 u Meridianbet\nTrijumf ”svetaca” u Noriču, čini se, definitivno je rešio probleme ovog tima oko opstanka. To je velika promena u odnosu na ranije sezone, pošto se Sautempton, po pravilu, do poslednjeg kola grčevito borio da ne ispadne. Nekako su uvek uspevali u tome, ali izgleda da su naučili lekciju, pa asad pokušavaju da sve reše ranije. Zato je meč sa Arsenalom bitan, jer bi sa novim bodovima bili bliže sredini tabele. Što se ”tobdžija” tiče, njihov poraz u poslednjim sekundama u Brajtonu srušio je i poslednje nade u povratak u Ligu šampiona. Šta više, postavlja se pitanje mogu li i do Lige Evrope, pošto i to u ovom trenutku izgleda kao teško izvodljivo. Tek 10. mesto, na osam kola pre kraja, veliko je razočaranje za sve pristalice londonskog kluba, pa je veliko pitanje šta će se dogoditi i sa Mikelom Artetom u pauzi između dve sezone, mada se činilo da je njegova pozicija na klupi sigurna. U prvom delu sezone bilo je 2:2 na ”Emirejtsu”, a golova će na obe strane biti i sada. Naš predlog je gol-gol sa kvotom 1.70 u Meridianbet.\nČelsi – Mančester Siti – GG @ 1.64 u Meridianbet\nDerbi ovog kola igra se na ”Stamford Bridžu” gde Čelsi dočekuje Mančester siti. Domaći tim pokušava da ostane na četvrtom mestu, poslednjem koje vodi u Ligu šampiona, u slučaju da njihov rival u ovom kolu dobije pravnu bitku protiv UEFA. Ukoliko Siti bude igrao u LIgi šampiona naredne sezone, onda Čelsi ima dosta posla da sačuva ovu poziciju od naleta Mančester junajteda i Vulverhemptona, timova koji zaostaju samo dva boda za njima. Zato im je trijumf u Birmingemu protiv Aston Vile bio značajan, dok se Siti ”raspucavao” protiv Barnlija u ponedeljak. Gvardiola više pažnje posvećuje mladim igraćima u ovom delu prvenstva, pa tako sve više prilika da igra ima Foden, koji se odužuje golovima. Ipak, Katalonac mra da održava formu i najboljih igrača, pošto ovaj tim očekuje završnica Lige šampiona i prvo revanš s Realom, a onda, ako budu uspešni, i završni turnir elitnog takmičenja. Očekujeo da obe ekipe daju bar po gol u Londonu, a za igru GG u kladionici Meridianbet kvota iznosi 1.64.\nHumanost na delu: Meridian prikupio 2 miliona dinara za malu Sofiju


DF Bijelo Polje: Vizija razvoja za period 2018/2022 prevazišla sve dosadašnje laži | Kodex.ME\nDF Bijelo Polje: Vizija razvoja za period 2018/2022 prevazišla sve dosadašnje laži\n"Povodom DPS-ove "vizije razvoja" Bijelog Polja koja više liči na spisak želja za Deda Mraza nego na prezentaciju razvojnog puta opštine, moramo konstatovati da je to samo još jedna u nizu brutalnih prevara vladajuće partije", navodi se u saopštenju bjelopoljskog Demokratskog fronta.\n10. 05. 2018 - 13:56 Autor: Kodex\nIz ove partije smatraju da je kako kažu "najnovija bajka "Vizija razvoja za period 2018|2022" prevazišla sve dosadašnje laži".\n"Služi za podsmijeh građanima Bijelog Polja, čak i onih koji su glasali za ovu nesrećnu vlast. Navoditi da će se u Bijelom Polju u naredne 4 godine zaposliti 2000 radnika su vrijeđanje inteligencije svakog građanina Bijelog Polja jer su za vrijeme svoje vladavine radna mjesta u privredi isključivo ukidali, zatvarali fabrike koje su kasnije prodali za smiješne cifre, a radnike slali na Biro rada", kažu iz DF-a Bijelo Polje.\nDodaju da sam početak promotivnog videa govori o njegovoj realnosti.\n"Uvrštavajući autoput u lokalne projekte pokazuje bajkoviti karakter prezentacije i svo licemjerje stranke na vlasti. Bajkovit zbog toga što opština nije u stanju da održava puteve u svojoj opštini koji su u katastrofalnom stanju, asfaltni putevi se raspadaju, najnovija zaobilaznica i put prema Pljevljima, iako relativno novi, izgledaju kao iz prošlog vijeka. O seoskim putevima i da ne pričamo, nijesu u stanju da ih naspu kako treba, a ne da ih, ne daj Bože, asfaltiraju. Dobar dio video prezentacije je Bjelopoljcima dobro poznat jer su ti projekti već prezentovani u nekoliko prethodnih izbornih ciklusa", navodi se u saopštenju.\nIz DF-a podsjećaju da je ove godine decenija od obećanja Tarzana Miloševica da će se u Bijelom Polju izgraditi bazen.\n"Koji naravno da nije nikad ni napravljen kao što nisu ni izvršene čuvene "valorizacije" Bjelasice i Đalovića pećine. U trenutku kad je opština zadužila svoje građane na desetine miliona, kad nije sposobna da svojim radnicima obezbijedi redovna primanja, obećavati šetališta, kejove, dinamičke fontane, ljetnje pozornice, itd. je van svake pameti i nadamo se da će građani znati kazniti na izborima 27. maja.\nNajbezočnija od svih laži koje su dolazile do sada od DPS-a je najava otvaranja fabrike "Siemens" gdje je planirano otvraranja 1000 radnih mjesta. Ubijeđeni smo, kao i većina građana Bijelog Polja da čak ni vlasnici "Siemens"-a ne znaju da će otvoriti fabriku u Bijelom Polju", kazali su iz DF-a.\nIz ove partije ističu, da će DF "kao novi nosilac vlasti prvo stabilizovati finansijsko stanje u opštini, a nakon toga krenuti sa razvojnim projektima koji će stvarno donijeti dobrobit građanima Bijelog Polja".\n"Naš najveći cilj da zadržimo mlade i da pokušamo da vratimo uspješne mlade ljude koje je ova vlast svojom politikom zapošljavanja partijskih, uglavnom nesposobnih kadrova, otjerala iz Bijelog Polja. DF se ne bavi pričanjem bajki građanima, već na realnim osnovama predstavlja svoj program razvoja.\nStoga, sve što tražimo je da nam građani daju svoje povjerenje na predstojećim izborima 27. maja, a poslije u saradnji sa njima da konačno izvedemo naš grad na pravi put i pretvorimo ga u mjesto u koje se dolazi, a ne odlazi. Nova vlast na čelu sa DF-om će na rukovodeća mjesta u bjelopoljskoj opštini dovesti stručnjake, a ne Braću Grim, jer je Bjelopoljcima dosta bajki koje im pričaju gospoda iz vlasti već 28 godina", zaključuje se u saopštenju DF-a.


Hteli ste imperiju, a dobili Jugoslaviju - Sputnjik Srbija\n01:09 28 Januar 2021\nHteli ste imperiju, a dobili Jugoslaviju\n14:30 05.06.2018 (osveženo 14:35 05.06.2018) Preuzmite kraći link\nPoslednji lider Sovjetskog saveza Mihail Gorbačov izjavio je da Rusija i SAD nisu osuđene na konfrontaciju i da je neophodno odmah početi sa pripremama za njihov samit.\nGorbačov: Razgovor Putina i Trampa — tračak nade\n„Samit predsednika Rusije i SAD, Vladimira Putina i Donalda Trampa, mora biti pripremljen. Apsolutno je nenormalno da još nisu imali nikakve pregovore. Protraćili smo 2017. godinu i skoro polovinu ove godine. Moramo da sustignemo ono što smo propustili“, objavio je Gorbačov na zvaničnom sajtu svoje fondacije nakon okruglog stola „Fonda Gorbačov“ posvećenom 30. godišnjici posete predsednika SAD Ronalda Regana Moskvi.\n„I moramo da gledamo dalje — da se vratimo na perspektivu saradnje i partnerstva. U svoje vreme mi smo razmišljali ozbiljno, a danas neki govore da je to utopija i da su Rusija i Amerika osuđene na konfrontaciju. Ja im odgovaram: ne, nisu osuđene“, naglasio je Gorbačov.\nGorbačov smatra da bi trebalo identifikovati probleme na početku priprema za samit, a veruje da su neki od tih problema sprečavanje trke u naoružanju, strateška stabilnost i sporazumi o ograničavanju količine naoružanja u svetu.\nBivši predsednik SSSR-a izrazio je nadu da će dve zemlje „imati dovoljno snage i energije za ovaj veliki posao koji predstoji da bi se izvuklo iz trenutnog začaranog kruga i krenulo ka normalnim odnosima“.\nNajvažniji uzrok trenutnih problema u bilateralnim odnosima, prema njegovom mišljenju, leži „u pogrešnoj proceni na Zapadu i, pre svega, u Sjedinjenim Američkim Državama istorijskog događaja — kraja Hladnog rata“.\nTo je bila zajednička pobeda, naglasio je bivši sovjetski lider, „ali umesto da se to sve prizna, Zapad je objavio o svojoj pobedi u Hladnom ratu“, Sjedinjene Američke Države su zaključile da je „potrebno jačati snage, nametati svoju volju, graditi unipolarni svet, američku imperiju“, istakao je političar.\n„Posledice su nam poznate. I na Bliskom Istoku i na Sredozemnom moru i u Evropi — Jugoslaviji, a sada i Ukrajini. I to se dešava na kontinentu gde su počela dva svetska rata! Smatram da su sukobi i upotreba sile u Evropi posebno neoprostivi. Ovo je najveći neuspeh evropske i svetske politike“, smatra Gorbačov.\nOn je podsetio da Evropa nikada nije izgradila sveobuhvatni bezbednosni sistem koji bi obuhvatio sve zemlje.\n„Predlagali smo stvaranje Saveta bezbednosti za Evropu i ta ideja dobila je podršku (Miteran, Genšer, Skoukroft). Ali su je ignorisali“, precizirao je bivši predsednik SSSR-a.\nUmesto toga, on je primetio da je „suprotno ne samo stavu Rusije, već i upozorenjima mnogih političara i diplomata Zapada“, NATO počeo da se proširuje.\n„Neću da navodim sve primere jednostranih akcija Sjedinjenih Američkih Država. U Rusiji su one shvatane nedvosmisleno: naši interesi se ne uzimaju u obzir, nas žele da izbace iz svetske politike. Tako se ne sme razgovarati sa Rusijom. Ako je neko očekivao da će Rusija pristati na sekundarnu ulogu u svetskim poslovima, da neće braniti svoje interese, to je bila velika greška. Isto tako nisu se opravdali ni proračuni za izolaciju Rusije“, rekao je on.\nTakva je realna situacija u odnosima dve zemlje „i sada je potrebna realna politika“ kako bi započeo izlazak iz trenutnog zastoja, zaključio je Gorbačov.


Servisne informacije za Beograd, na dan 2.11.2019. godine | Servisne informacije Beograd\nServisne informacije za Beograd, na dan 2.11.2019. godine\nDatum: 02.11.2019 | tagovi: GSP Elektrodistribucija Vodovod radovi na putu radovi na vodovodnoj mreži izmene režima\nPalilula: Miloša Crnjanskog 34 – Višnjička banja\nZvezdara: ugao Krfske i Svetog Nikole\nVoždovac: Stepenička 2 – Kumodraž\nRakovica: 6. ličke divizije 58 – Kanarevo brdo\nNovi Beograd: Antifašističke borbe 21g\nZemun: Braće Gavrilovića 1a – Batajnica\nBarajevo: Kostadina Bogdanovića 1a\nU subotu, 2.11.2019.godine, bez struje će biti delovi opština Palilula, Voždovac, Čukarica, Novi Beograd, Zemun i Surčin. Više informacija o rasporedu isključenja možete pogledati na sajtu Elektrodistribucije Beograd.\nPojačanje na linijama broj: 12, 25, 26, 35, 50, 65, 75, 82, 101, 202, 310, 533, 612 zbog Zadušnica (02.11.2019) (od 08h do 16h)\nDana 02.11.2019. (subota), zbog Zadušnica, u periodu 08:00 do 16:00 časova, pojačavaju se linije JGP-a:\nLinija 12 (Omladinski stadion – Banovo brdo)\nLinija 25 (Karaburma 2 – Kumodraž 2)\nLinija 26 (Dorćol /Dunavska/ – Braće Jerković)\nLinija 35 (Novi Beograd /Blok 20/ – Lešće /Groblje/)\nLinija 50 (Ustanička – Banovo brdo)\nLinija 65 (Zvezdara 2 – Novo Bežanijsko groblje)\nLinija 75 (Zeleni venac – Bežanijska kosa)\nLinija 82 (Zemun /Kej oslobođenja/ – Bežanijsko groblje – Blok 44)\nLinija 101 (Omladinski stadion – Padinska skela)\nLinija 202 (Omladinski stadion – Veliko selo)\nLinija 310 (Šumice – Mali Mokri Lug /crkva/)\nLinija 533 (Banovo brdo – Orlovača groblje)\nLinija 612 (Novi Beograd /Paviljoni/ – Kvantaška pijaca – Nova Galenika)\nUspostavlja se linija 75L na relaciji: /GO Novi Beograd – Bežanijsko groblje/\nIzmena na linijama broj: 3L1, 3A zbog radova u zoni Topčiderske ulice (Faza 3) (02.11. / 03.11.2019)\nZbog radova na sanaciji tramvajskog koloseka u zoni Topčiderske ulice, na deonici između restorana „Daščara“ i tramvajske okretnice „Topčider“, koje će izvoditi OJ „Elektrograđevinska operativa”, u periodu od subote 02.11.2019. od 00:30 časa do 04.11.2019. do 03:30 časova, menja se režim rada linija javnog prevoza na sledeći način:\nTramvaji sa linije 3L1 će saobraćati na relaciji: Omladinski stadion – Gospodarska mehana\nVozila na privremenoj autobuskoj liniji 3A će saobraćati na relaciji: Savski trg – Kneževac, na kojoj će raditi 6 vozila (po 3 vozila SP „Kosmaj“ i SP „Zemun“). Trasa linije 3A: za smer ka Kneževcu: SAVSKI TRG – Savska – Bulevar vojvode Mišića – Topčiderska – Bulevar patrijarha Pavla – Patrijarha Dimitrija – Oslobodilaca Rakovice – KNEŽEVAC; za smer ka Savskom trgu: KNEŽEVAC – Oslobodilaca Rakovice – Patrijarha Dimitrija – Bulevar patrijarha Pavla – Topčiderska – Gardijska – Bulevar patrijarha Pavla – Bulevar vojvode Mišića – Savska – SAVSKI TRG\n„Topčiderski park“ u Topčiderskoj ulici, neposredno posle raskrsnice sa Bulevarom vojvode Mišića u smeru ka Kneževcu\n„Careva ćuprija“ u oba smera, naspram postojećih stajališta\nIzmena na linijama broj: 7, 9, 78, 83 zbog radova na Starom savskom mostu (02.11. / 03.11.2019)\nZbog radova na redovnom održavanju kolovoza, na Starom savskom mostu, koje će izvoditi JKP „Beograd put“, u subotu 02.11.2019. i nedelju 03.11.2019. u periodu od 07:00 do 22:00 časa, menja se režim rada linija JGP-a.\nU subotu 02.11.2019. i nedelju 03.11.2019., celodnevno:\nVozila sa linija 78, 83, će saobraćati: u smeru ka Novom Beogradu: Karađorđeva – Crnogorska – Pop Lukina – Brankova – Brankov most – Bulevar Mihajla Pupina i dalje redovnim trasama; u smeru ka Trgu Slavija: Bulevar Mihajla Pupina – Brankov most – Brankova – Pop Lukina – Crnogorska –Braće Krsmanović – Travnička – Karađorđeva i dalje redovnim trasama\nUspostavlja se autobuska linija 7A, na relaciji: Savski trg – Jurija Gagarina. Trasa linije 7A: Smer A: Savski trg – Karađorđeva – Crnogorska – Brankova – Brankov most – Bulevar Mihajla Pupina – Milentija Popovića – Bulevar Milutina Milankovića – Antifašističke borbe – Jurija Gagarina – Marka Hristića – Bulevar crvene armije – Jurija Gagarina. Napomena: Dolazno stajalište je „Garaža Novi Beograd“ u Bulevaru crvene armije (zajedno sa linijom 85 i polazno stajalište za liniju EKO 1), a polazno stajalište je „Agostina Neta“ u ulici Jurija Gagarina.\nSmer B: Jurija Gagarina – Antifašističke borbe – Bulevar Milutina Milankovića – Milentija Popovića – Bulevar Mihajla Pupina – Brankov most – Brankova – Pop Lukina – Crnogorska – Braće Krsmanović – Travnička – Karađorđeva – Savski trg.\nNapomena: Vozila će promenu smera kretanja vršiti ulicama: Savska – Miloša Pocerca – Sarajevska – Hajduk Veljkov venac – Nemanjina. Dolazno stajalište je „Savski trg“ u Savskoj ulici u visini pošte, (polazno stajalište za linije 46, 51, 91, 92, 511, 551, 553 i 601) a polazno stajalište je „Savski trg“ zajedno sa linijama 78 i 83 u smeru ka Novom Beogradu.


Poslednje odgledane serije | Strana 1021 | Benchmark Forum\nPrvo Prethodna 1021 od 1050\nIskocio animirani Resident Evil na Neftlixu danas.\nAko neko odgleda i serija nije losa kao sto ocena sugerise nek baci utiske\nMoze neko ko ima Netflix da pogleda i javi da li postoje " nasi " prevodi za trecu sezonu Virgin River-a ?\nIma hrvatski prevod...\nKakva je serija Lost? Vidim da ima oko milion epizoda, deluje mi niskobudzetno.. odgledao 3 epizode, ne deluje lose iakreno. Ne zelim da se zarobim da gledam ovo do nove godine jer stizem jedva jednu dnevno da odgledam. A Dexter kuca na vrata 🪓🗡🪚💉💉💉🛥 🤣\nReagovanja: galebsjuga i Nabukodonosor\nTi si baš sve preskočio.\nReagovanja: milkobgd, galebsjuga, Mladenovski i još 2 osobe\nOdlicna ali nemoj da gledas kraj...\nIsto vazi i za Dextera.\nRekao bih cak da i Sons of Anarchy moze da se preskoci kraj (ili poslednja sezona) mada opet nije toliko pateticno kao kod ove dve gore.\nI BS Galactica je isto vrlo los kraj...\nKod svih navedenih krajevi su bas bezidejno, na lenj nacin zavrsili odlicne serije.\nNema preskakanja krajeva, da istrpiš i da se razočaraš kao i svi drugi\nReagovanja: dzonihsv, [Miki], Zoza i još jednoj osobi\nSta sam preskocio, ne kapiram? Dextera sam gledao do kraja..\nNajavljena jos jedna sezona Dex krajem godine, mozda se nisam lepo izrazio..\nSoA, po meni, ima retko prikladan kraj.\nBosch - poslednja sezona slabija od prethodnih. Kraj OK za, po meni, seriju koja je solidna, ništa više 🙃\nKad smo već kod krajeva, Lost, BS Galactica - sasvim OK 😋\nKad pomenuste Lost vidim dodali je u eon video klub pa ću okrenuti još jednom sa ženom pošto ona nije gledala.\nU nedostatku boljih ideja uzeh da repriziram Dollhouse (gledao kad je išla premijerno)... boKte kako je Eliza Dushku loša glumica Jessica Alba je mala beba za nju...\nMoraću sledeću da repriziram Dark Angel\nBosch, poslednja sezona ista kao i ranije. Nije lose, zanimljivo,sta sve snimaju ovo je vrlo dobro.\nMislim da nema sta dalje da se kaze i da je dobro sto su zavrsili serijal.\nKad se sabere preporuka za odgledati ceo serijal.\nReagovanja: galebsjuga i nidzakv\nPa sad završili... a već najavljen spin-off\nBukvalno zavrsena sa vecim cliffhangerom, tako da je spin-off vise nego dobrodosao.\nLost sam ponovo gledao pre par meseci. Sta znam serija je inace puna nelogicnosti tako da i kraj mozda ide takav...Gledao sam ponovo i Breaking Bad, neko kaze da je serija samo ishajpovana, ali i dalje je po meni extra...\nGledao sam par sezona Supergirl,Arrow,Lucifer,Agents of Shield, Gotham i kad sam krenuo da gledam poslednje sezone(mislim na trenutno poslednje) razmisljam zasto sam uopste i gledao te serije\nJa inace cekam da se zavrsi sezona pa gledam u cugu tu sezonu. Ne volim da gledam epizodu pa cekam da izadje sledeca..\nSecam se sa kojim nestpljenjem se cekao Lost da izadje, pa da se skine jer su retki imali privilegiju da imaju brzi net, pa onda prevod, ili ga odgledam sa eng prevodom ili bez prevoda pa posle opet neke delove odlgledam akda izadje prevod. Onda, teorije sa drustvom kad krenemo ko sta, kako, kako ce da ze zavrsi itd.\nRealno Ameri ko Ameri cim osete lovu isiluju seriju viskom epizoda pa tako i Lost i mnoge druge serije.\nPoceo sam ponovo na Foxu da gledam BIg bang i slatko se izmejem, poceli i HIMYM da ponovo pustaju od pocetka nisam je nikada odgledao do kraja, poslednju epizodu jesam ali mislim poslednje dve sezone nisam, nikad mi nije legla serija, tesko mi da gledam vise od 3 ep odjednom dok sam Prijatelje mogao da gledam epizode i epizode. Dok sam spremao ispite uzmem da gledam Priajtelje aj po jednu dve epizode, sedne sestra samnom i dogledamo po par sezona , batalim i ispite\nReagovanja: Stock i Mladenovski\nJako dobra triler drama. Nisam znao da je Kejt Vinslet ovakav štih...\nReagovanja: milkobgd, galebsjuga i veljkoka\nOpet ogledao Wire koja kaka je uradjena realno ne moze da dosadi, takodje i Brigadu rusku, vratila me u proslost\nReagovanja: galebsjuga i Čika_Kure\nGde moze da se pogleda legalno serija Mucke u Nemackoj? Ima li je na nekom striming servisu.\nImaš ih na netflixu.\na zasto za Wire svi sve vreme tako pricaju - realno, realno ... da se razumemo, ja sam gledao seriju i svidela mi se i verujem da realno prikazuje sve, ali otkud svi mozemo znati sta je tu sve bilo realno a sta i ne tako realno? Event citati neke recenzije itd, mozda su realne aktere intervjuisali, aki na kraju neko je pisao scenario, nije to dokumentarac.\nImaš ih na netflixu\nKad ukucam u pretragu na Netflixu nema Mućke (Only fools and Horses)\nMožda je nešto drugačije za Srbiju od Irske.\nPa realno sa nase tacke gledista posebno ljudi koji su odrastali ili imali dodira sa policijom, prvi sam ja gledao kako najveci inspektori sede redovno sa najvecim narko bosovima i ispijaju kafe i kako se ti ljudi ne diraju, i to iz prve ruke. E sad normalno sa nekim ubistvima da je to malko preuvelicano ali to je serija mora malo.\nIzbindzovao seriju i mogu vam reci da je odlicna serija! Topla preporuka 9/10. Totalni mindfuck\nReagovanja: milkobgd i galebsjuga\nJa sam izgleda dosao u neku fazu gde ne umem da nadjem nesto zanimljivo za gledati, ili sam pak sve odgledao. Sećam se pre par godina u vreme kada se odigravao turnir u malom fudbalu u mom mestu i neka od utakmica je bila otkazana, ja sam bukvalno jurio ulicom ko blesav da bih saznao sta se desava u novoj epizodi Supernatural-a. Iako su epizode radjene šablonski imale su neku draž... U potrazi sam za necim slicnim Supernaturalu ali bez uspeha, mislio sam da ce Dosije X moci da ga zameni, ali nije išlo...\nPogledajte prilog 312232\nSigurno jeste, hvala za info.\nGledao sam davno Fringe.\nUpravo je prevodim. Postavio sam prevod za prvu epizodu, pa ko ima želudac… neka počne sa gledanjem.\nNečastive sile vrbuju nove ukućane, dok jezivo prijatan komšiluk kruži oko kuće kao zla kob.\nReagovanja: Nabukodonosor, banexbanex, galebsjuga i još 2 osobe


GayEcho - Umetnost: Gore Vidal: Džentlmenska kučka\nGore Vidal: Džentlmenska kučka\n03. 09. 2012. | Optimist | Incredible Mickey\nTagovi: SAD književnost film Optimist\nOsoba širokih interesovanja, Gore Vidal, rođen kao Eugene Luther Vidal Junior 3. oktobra 1925. godine, bio je romansijer, dramski pisac, esejista, pisac trilera, roto-romana, avanturističkih romana, scenarista, društveni i književni kritičar, politički aktivista, kandidat za Kongres i glumac. Kao mladić se borio u Drugom svetskom ratu, dospevši do čina narednika i nikada nije stekao formalno visoko obrazovanje.\nU gej književnoj baštini je značajan zbog njegove otvorenosti i neposrednosti u radu kada piše o gej temema i ubacivanja gej likova u svoja dela. To radi od samog početka svog književnog stvaralaštva u svom prvom, mada konvencionalnom, delu „Williwaw“ (1946) koje je napisao sa dvadeset godina. On je takođe stalno među publikom podizao prag tolerancije na gej tematiku u mainstream literaturi i tako uticao i na širok spektar drugih pisaca da i sami budu prepoznati od strane čitalačke javnosti. Iako je unuk senatora, Vidal se u Americi oseća nelagodno zbog svoje seksualnosti, tako da već od sredine šezdesetih godina živi u Italiji sa svojim kompanjonom Howardom Austenom.\nVidalov naredni roman „The City and the Pillar“ (1948) govori o teniseru, večitom dečaku, Jimu Willardu koji se zaljubljuje u svog najboljeg drugara Boba Forda. Ideja, koja prožima roman, da muškarci koji imaju seks međusobno neprimećeno cirkulišu među „običnim“ ljudima, razbesnela je čitalačku javnost. Ovo je jedan od prvih velikih američkih romana koji se nedvosmisleno bave homosekualnošću. Roman je izazvao bes i New York Timesa koji je je odbio da objavljuje prikaze Vidalovih pet narednih knjiga. Poznati njujorški dnevnik je naknadno priznao da je pisac „možda imao pravo“. Roman je posvećen osobi sa inicijalima „J.T.“. Nakon objavljivanja i tračeva o identitetu J.T., Vidal je potvrdio da se radi o Jimmiju Trimblu, njegovoj ljubavi iz školskih dana, koji je poginuo u Bitci za Ivo Džimu 1945. Kasnije je tvrdio da je Trimble bio jedina osoba u koju je ikada bio zaljubljen.\nIako Vidal tvrdi da u ovom romanu, kao i njegovim drugim radovima nema gej identiteta, već su svi biseksualni, zaplet romana pokazuje suprotno. Ovo je prvi mainstream roman o coming outu.\nPrvobitni kraj knjige se, protivno tradiciji, okončava nasilnom smrću jednog od junaka. Književni stručnjak Claude Summers primećuje da je ovaj kraj na nezadovoljavajućem nivou jer je melodramatičan i neubedljiv.\nKada se društvena klima donekle promenila 1968. godine Vidal je objavio ovu knjigu sa izmenjenim krajem. Izmena je šokantnija od prvobitne verzije, jer je sada Bob silovan, a ne ubijen. Ali je kraj ovde druge verzije bolje opravdan, jer Bob ne samo da odbija Jima kao peška, već i inicira i doprinosi njegovoj odmazdi udarajući ga u lice.\nU najvećem broju Vidalovih radova postoje, više ili manje istaknuti, gej likovi, i on je važan zbog doslednosti u njihovom konstantnom stavljanju u mainstream fikciju i, nešto manje, svojim dramskim delima. Na primer, u The Best Man (1960) gde se radnja vrti oko ucene u vezi sa homoseksualnom epizodicom u životu jednog, u suštini, strejt gospodina.\nU svojim dramama i romanima sa savremenom tematikom Vidal pokazuje odličan sluh za moderan žargon i njegovo poznavanje trenutnih pomodarija i opsesija čine ga lako čitljivim kritičarem savremenog života. On je pravi majstor u eksperimentisanju stilom.\nU jednom takvim stilskom eksperimentu, romanu „Myra Breckinridge“ (1968), Vidal je u žižu javnosti postavio jednu od velikih kontroverzi. Vidalova Myra Breckinridge je prvi slučaj kliničke promene pola u književnosti, što njemu samo služi da prikaže satiričnu sliku savremenih običaja. To je hrabra, nesvakidašnja i čudna trans komedija, koja se bavi temama po kojima je Vidal prepoznatljiv: seks, rod i popularna kultura.\nNaracija iz prvog lica Myre Breckinridge je vrlo efektivna. Kada je prvi put objavljena knjiga je žigosana kao skandalozna, čak i opasna, mada je seksualni sadržaj pastoralan u poređenju sa današnjim „opasnim“ temama o kojima se svakodnevno javno raspravlja na televiziji.\nNastavak romana „Myron“ (1974) uspešno koristi kinematografiju kao metaforu za putovanje kroz vreme suprotstavljajući sadašnjost sa prošlošću. Roman sadrži i vatromet eufemizmima koji služe da se narugaju političarima iz Niksonove ere.\nSve to, plus seksualne skarednosti nisu doprinele da knjiga doživi uspeh. Ni kritika ni javnost je nisu prihvatile raširenih ruku. Roman jeste izašao samo šest godina posle Myre, ali i pet godina posle Stonewalla, tako da su se standardi ukusa promenili. Knjiga nije čak doživela ni uspešan skandal.\nRoman „Two Sisters“ iz 1970. godine su najbolji odraz Vidalove tehnike eksperimentisanja sa stilovima i realističnog prikazivanja homoseksualnog identiteta. Glupavi scenario za još nesnimljeni film je u centru ovog romana. Tu je opet narator koji u prvom licu, ali iz perspektive prošlosti i sadašnjosti ima dva veoma različita pogleda na svoj rad. U romanu se kroz likove u stvari satirično prikazuju Jacqueline Kennedy Onassis, Anaïs Nin, Norman Mailer i druge starlete i selebritiji tog doba, a među njima je, verovatno, i sam Vidal kao jedan od naratora romana.\nOva autoprojekcija je u duhu Somerseta Maughama i Christophera Isherwooda, ali je Vidal iskreniji u prikazivanju svoje seksualnosti tako da roman predstavlja novu ravan samospoznaje. On prikazuje sebe kako istražuje seksualnost i umetničke slobode u Evropi, daleko od konzervativne Amerike.\nU početku svoje karijere Vidal je povremeno pisao i kratke priče. Univerzitetski profesor Robert Kiernan koji se bavio proučavanjem Vidalovog opusa, kaže da ove priče, objavljenih u zbirci „A Thirsty Evil“ (1956), ilustruju Vidalov put do zrelosti i da su mu omogućile da razvije svoj prepoznatljiv stil sa više naratora. Ove pripovetke su takođe najviše fokusirane na gej teme pre objavljivanja „Myre Breckinridge“.\nU priči „Three Strategems“, na primer, Vidal koristi tehniku dva naratora, u maniru svojih tehnički najperfektnije napisanih romana, da bi dočarao susret epileptičnog žigola i njegovog potencijalnog klijenta. U priči „The Zenner Trophy“ pisane sa distance trećeg lica, pokazuje se razumevanje nastavnika za momka koji je izbačen iz škole zbog homoskesualne aktivnosti.\nPored drama i fikcije Vidal je pisao i eseje koji su često bili prilično sporni. Davao je i niz briljantnih komentara na račun američke politike i američkog karaktera uopšte. Gore Vidal je pisac čija su promišljanja budućnosti sveobuhvatna i neobično pronicljiva jer su u potpunosti neopterećena činjenicom da živi i stvara upravo u okrilju centra svetskog bogatstva i moći. Iako se deklariše kao podržavalac Demokratske stranke, njegovi politički pogledi naginju ka Republikancima. Vidal piše: „Postoji smo jedna partija u Sjedinjenim Državama, Partija Vlasništva... i ona ima dva krila: republikance i demokrate. Republikanci su malo gluplji, rigidniji i više tvrdoglaviji u svom laissez faire kapitalizmu nego demokrati, koji su finiji, lepši i malo korumpiraniji – bar do nedavno... i spremniji su nego republikanci da učine male ispravke kada se pobune siromašni, crnci i anti-imperijalisti. Ali, suštinski, nema razlike između ove dve strane.“\nPosle četrdeset godina provedinih na relaciji Italija- Kalifornija, Vidal je na kraju morao da se zbog zdravstvenih razloga skrasi u Los Anđelesu.\nPreminuo je 31. jula 2012. godine u svom stanu na Holivud Hilsu.


Porodica - kvalitetno vreme provedeno zajedno | Dečji sajt\nPorodice provode manje od jednog sata zajedno\nU današnje vreme modernih tehnologija i radnog vremena, porodice sve manje provode zajedničko vreme. To je sve zbog prezaposlenosti roditelja, kao i zbog dečije usmerenosti ka modernoj tehnologiji.\nJedno istraživanje u Veliikoj Britaniji došlo je do poražavajućih podataka da samo 14 odsto porodica uspe da provede nekoliko sati zajedno u druženju, dok 70 odsto njih ne uspe ni sat vremena da provede u zajedničkom vremenu.\nNekada je bila tradicija i obaveza da cela porodica ruča ili večera zajedno. Sada to više nije slučaj. Doručak, prosečnoj porodici, prođe u jurnjavi i spremanju za novi radni dan, dok je vreme nakon posla i škole rezervisano za obaveze oko kuće, a deca to vreme provode kraj kompjutera ili mobilnih telefona.\nKada dođe vreme večere, tada su svi već preumorni za bilo kakvo druženje ili porodične razgovore. Za sve ovo krivac je prezaposlenost roditelja, ali i razvoj tehnike koja je krenula da otuđuje ljude, pa i same porodice.


zaplena Arhive - Pluton Logistics\n2. februara 2022. 2. februara 2022. marko\tcarina, izvoz, kontrola javnog carinskog skladišta, krijumčarenje, povreda prava intelektualne svojine, šverc, Uprava carina, uvoz, zaplena, zaplena telefona u carinskom skladištu\nCarinici su 31. januara 2022. godine kontrolom jednog javnog carinskog skladišta, otkrili pošiljku od preko 600 mobilnih telefona za koje\n17. januara 2022. 17. januara 2022. marko\tdroga, droga u kamionu, Gradina, krijumčarenje, krijumčarenje novca, krijumčarenje novca u kamionu, neprijavljena roba u kamionu, šverc, šverc novca u kamionu, Uprava carina, zaplena\nSprečeno krijumčarenje više od 320 kg marihuane u hladnjači\n28. oktobra 2021. marko\tcarinska ispostava Kraljevo, droga, droga u kamionu, krijumčarenje, krijumčarenje droge, marihuana, marihuana u kamionu, zaplena\nCarinici su, u saradnji sa policijom, oko ponoći 26. oktobra 2021. godine sprečili krijumčarenje preko 320 kilograma marihuane otkrivenih u\n12. avgusta 2020. 12. avgusta 2020. Milica Milosavljevic\tpeškiri, šverc, Terminal Beograd, zaplena\nCarinici su 7. avgusta 2020. godine prilikom kontrole robe za carinjenje na ispostavi Terminal Beograd zaplenili gotovo tonu i po\n29. juna 2020. Milica Milosavljevic\tbarska luka, brodski topovi, Luka Bar, zaplena\n15. aprila 2020. 15. aprila 2020. Milica Milosavljevic\tkrijumčarenje, merdare, šverc, Uprava carina, zaplena\nDa krijumčari koriste svaku mogućnost za zloupotrebe i tokom vanrednog stanja pokazuje i slučaj otkriven 13. aprila 2020. godine na\n1. februara 2020. 3. februara 2020. Milica Milosavljevic\tcarina, džojstici za video igrice, plejstejšn konzole, šverc, Uprava carina, zaplena, zvučnici za karaoke\nNa prelazu Gradina carinici su 29. januara u boksu za alat i u vozačkom krevetu jednog autobusa pronašli oko 70\n16. marta 2019. 16. marta 2019. marko\tcarina, droga, droga u kamionu, marihuana, zaplena\nU neposrednoj blizini izlaza graničnog prelaza Gradina u petak je sprečen pokušaj krijumčarenja impozantne količine marihuane, teške oko 1,1 tonu.


Arhiva - Predsednik SAD Donald Tramp skida zaštitnu medicinsku masku, dok pozira na Trumanovom balkonu u Beloj kući, Vašington.\nČetvorogodišnji mandat Donalda Trampa kao američkog predsednika završava se u sredu prepodne odlaskom iz Bele kuće i završnim letom aviona Air Force 1 do južne države Floride.\nNjemu bi trebao da bude upriličena ceremoniju ispraćaja sa crvenim tepihom, vojnim orkestrom, pozdravim plotunom iz 21 oružja i uz nepoznat broj zvanica.\nOtprilike u isto vreme kada poslednji let Trampa kao predsednika bude okončan, demokrata Džo Bajden položiće zakletvu kao novi lider zemlje, s tim što će Trump prekršiti decenije tradicije ne prisustvujući ceremoniji inauguracije.\nTrampova budućnost, uključujući bilo kakve političke težnje, ostaje neizvesna.\n"Želim da znate da pokret koji smo pokrenuli tek počinje", rekao je u oproštajnoj video poruci objavljenoj u utorak. "Nikada nije bilo ničeg sličnog. Uverenje da država mora služiti svojim građanima neće se menjati, već će iz dana u dan jačati".\nTramp napušta funkciju pod senkom da je postao prvi predsednik u istoriji SAD koji je dva puta opozivan i uz nejasan datum početka suđenja u Senatu zbog optužbi da je pre dve nedelje podstakao masu svojih pristalica na juriš na američki Kapitol.\nKratko se osvrnuo na napad u utorak, rekavši da su se Amerikanci "zgrozili" i da se političko nasilje "nikada ne može tolerisati".\nU jednom od poslednjih poteza na funkciji, Tramp je pomilovao i smanjio kazne za više od 140 ljidoi, uključujući i i bišeg člana svoje kampanje Stiva Benona.\nTramp je takođe povukao uredbu iz ranih dana svog mandata kojom je bio zabranio zvaničnicima u svojoj administraciji da pet godina lobiraju u vladi nakon napuštanja tih poslova ili da se ikada bave aktivnostima zbog kojih bi bivši zvaničnik trebalo da se registruje kao strani agent.\nMera je bila deo njegovog obećanja da će "isušiti močvaru" ili iskoreniti korupciju u Vašingtonu.


SMRT POD TOČKOVIMA TRAKTORA! U nesreći nadomak Ljiga život izgubio traktorista - Informer\nDanas oko 15,15h, u mestu Gukoš kod Ljiga, na njivi, došlo je do prevrtanja traktora\nŽivot je izgubio vozač (1962). Uviđaj je još uvek u toku.\nTragedija u okolini Banjaluke, muškarac poginuo prilikom pada sa traktora\nTRAGEDIJA U VRČINU! U prevrtanju traktora stradao stariji muškarac! sledeća vest\nTokom današnjeg dana, došlo je do još jedne nesreće sa tragičnim ishodom, kada je prilikom prevrtanja traktora u Vrčinu, stariji muškarac podlegao povredama.\n21:45 Magazin 2\ntvin.rs | Četvrtak, 01. 07. 2021.\nU PREVRTANJU TRAKTORA POVREĐEN TRAKTORISTA! Posle nesreće u selu Pajsak, vozača transportovali u kruševačku Opštu bolnicu!\ntvin.rs | Sreda, 30. 06. 2021.\nTragedija Ljig traktor prevrtanje smrt traktorista\nMOTOCIKLISTA NA MESTU OSTAO MRTAV! Teška saobraćajna nesreća kod Ljiga, SLETEO SA PUTA I UDARIO U BANDERU!


Inspektori zatekli 356 pasa u ilegalnim azilima: Građani tvrde da ih je i do 2.000, da se na njima "dobro zarađuje" - Jajce Online\nNaslovnica BOSNA I HERCEGOVINA Inspektori zatekli 356 pasa u ilegalnim azilima: Građani tvrde da ih je...\nInspektori zatekli 356 pasa u ilegalnim azilima: Građani tvrde da ih je i do 2.000, da se na njima “dobro zarađuje”\nNa najmanje šest lokacija u Zenici nalaze se ilegalni azili, u kojima bi se moglo nalaziti i do 2.000 pasa, od kojih se selektuju najzdraviji i najpotentniji, koji se onda prodaju u Zapadnoj Europi, po pojedinačnoj cijeni koja se kreće i do 2.000 eura po primjerku, tvrde iz udruženja u osnivanju Animal Care iz Zenice.\nOni su i ranije upozoravali da se psi na privatnim posjedima pripremaju i prodaju na Zapad, “koristeći rupe u zakonu kojim se pas uz fiktivnog vlasnika ‘izveze’ van granica BiH i jednostavno preda novom vlasniku u inostranstvu”. Kako su navodili, nerijetko se psi voze ka istoku, Srbiji, Bugarskoj i Rumuniji, gdje dobijaju nove “papire” i tada kao psi iz EU neometano putuju ka krajnjoj destinaciji, Njemačkoj, Velikoj Britaniji…\nTakođer, ustvrdili su da se pravi selekcija najboljih i najzdravijih pasa, da se povrede liječe novcem međunarodnih donatora, a onda se psi kojima “nema spasa” puštaju na ulice ili predaju državnom azilu, koji je legalan. Pokušali smo kontaktirati predstavnike ovog udruženja, međutim odgovor do objave ovog teksta nismo dobili.\nPrikupljanje pasa za udomljavanje u EU\nIz Veterinarske inspekcije Kantonalne uprave za Inspekcijske poslove Zeničko-dobojskog kantona kazali su nam da su tokom ove godine pokrenuli postupak inspekcijskog nadzora kod osoba koje su prijavljene zbog držanja većeg broja pasa, te je na području Zenice provedeno ukupno sedam inspekcijskih nadzora te dvije kontrole na lokacijama na kojima nisu zatekli veći broj pasa.\n– Predmet inspekcijskog nadzora kod ovih subjekata je posjedovanje rješenja o registraciji objekata kod nadležnih organa, provođenje obaveznih mjera zdravstvene zaštite životinja (označavanje, vakcinacija i drugo), te zoohigijenski uslovi u kojima su smještene navedene životinje. Inspekcijskim nadzorima je utvrđeno da fizička lica, kao vlasnice pasa putem ovlaštenih veterinarskih organizacija sa područja Grada Zenica provode mjere veterinarsko-zdravstvene zaštite, te da za zatečene životinje posjeduju propisanu veterinarsku dokumentaciju, da su zoohigijenskiuslovi zadovoljavajući, da je životinjama osigurana hrana i voda u skladu sa njihovim fiziološkim potrebama, te da je određeni broj pasa kastriran, odnosno sterilisan – kazali su iz inspekcije.\nFOTO: Animal Care Zenica\nDodali su da je utvrđeno da se te osobe ne bave uzgojom životinja u smislu reprodukcije koja ima za cilj kvantitet, već da samoinicijativno prikupljaju pse radi daljeg udomljavanja u zemlje EU putem lokalnih udruženja za zaštitu žiuvotinja.\n– U momentu inspekcijskog nadzora kod navedenih lica zatečeno je 356 pasa – istakli su.\nVeterinarski inspektor je, na osnovu stanja koje je zatekao na terenu, izrekao upravne mjere zabrane upotrebe objekta za smještaj i držanje pasa, zabrane prihvatanja novih pasa u objekte pod zabranom i izmještanje životinja iz tih objekata u registrovana skloništa za pse, jer za njih nije osigurana registracija kod nadležnih organa.\nBudući da je u prijavama protiv ovih osoba navedeno da primaju donacije i ostvaruju finansijsku dobit od držanja pasa, inspektor je o tome obavijestio ured Porezne uprave FBiH u Zenici, kako bi oni poduzeli dalje mjere iz svoje nadležnosti.\n– U toku su inspekcijske aktivnosti i provjere, vezane za nekomercijalno kretanje pasa u vlasništvu gore navedenih lica u zemlje EU, a koje je neophodno provesti i putem drugih nadležnih organa – objasnili su iz inspekcije.\nPrethodni članakSukob Pezića i ef. Velića na društvenim mrežama nakon objave o smrti Balaševića\nNaredni članakMetalleghea BSI: Remi juniora i poraz kadeta u Vitezu


Jednostavno Sasvim: November 2013\nу 30.11.13 1 comment:\nKoliko god da je književno delo Knuta Hamsuna veliko i značajno, ovaj norveški pisac i dobitnik Nobelobe nagrade za književnost intrigira današnju javnost pre svega svojim životom i političkim stavovima. 80 godina nakon dolaska nacista na vlast u Nemačkoj, ljubitelji književnosti se i dan danas trude da razluče delo od njegovog autora i Hamsuna pisca od Hamsuna pobornika Hitlerovih ideja, kao i da opravdaju stavove omiljenog autora – naizgled više nego što je i on sam želeo.\nVeliki pisac ženio se dva puta i imao petoro dece. Umro je 1952. u 93-oj godini. Njegovom delu divili su se Tomas Man, Herman Hese, Franc Kafka, Henri Miler i mnogo drugi. Čarls Bukovski nazvao ga je jednom prilikom najvećim piscem koji je ikada živeo.\nHamsunovo najcenjenije delo, Plodovi zemlje, nagrađeno je Nobelovom nagradom. U njemu pisac idealizuje zdrav odnos čoveka i prirode kao suživot pun poštene borbe, otimanja i vraćanja, dok sve nedaće koje takav život prate ipak bivaju doživljene kao časnije i dostojnije čoveka od nedaća građanskog, izvitoperenog života.\nPratite blog na fejsbuku: Simplicissimus\nу 29.11.13 No comments:\nОзнаке: Hamsun, Hitler, Knut Hamsun, Nacizam\nу 28.11.13 No comments:\nу 26.11.13 No comments:\nу 21.11.13 No comments:\nу 19.11.13 No comments:\nу 17.11.13 No comments:\nVeć dugo sam sasvim siguran da najrealniji prikaz pakla koji bi neko želeo da načini ne bi imao potrebe da poseže za nadrealnim i hiberboličnim užasima iz noćnih mora. Bilo bi dovoljno držati se stvarnosti, uhvatiti trenutke iz života prosečnog čoveka koji danas živi, zaviriti u mračne prostorije pune buke i praznog smeha. Kao Vergilije Dantea u Božanstvenoj komediji, Harmoni Korin vodi gledaoca svog filma Buntovnice (Spring Breakers) kroz svet letnjih žurki prosečnih američkih srednjoškolaca i pokazuje mu prazna lica ljudi koji, obmanuti da izražavaju bunt i spoznaju apsurda života, daju svoj doprinos zombijanskoj kulturi materijalizma i relativisanja svih vrednosti.\nAutor filma, Harmoni Korin, važi za reditelja koji teži tome da njegovi filmovi budu nelinearni, da imaju svoju logiku i nepravilan tok, i koji izbegava očiglednost i vrednosne sudove. Ne može se reći „ovaj lik je loš, ovaj je dobar“ itd. Mnogo je bitnije kakve emocije njegovi filmovi izazivaju nego šta oni znače.\nRadnja filma Buntovnice počinje pred kraj školske godine u provincijkoj srednjoj školi. Četiri devojke, zasićene monotonim životom u svom gradu, sanjaju o odlasku od kuće tokom raspusta na neko mesto gde će moći ludo da se provedu. Novac koji nedostaje nabavljaju tako što opljačkaju lokalni restoran uz pomoć čekića, skijaških maski i realističnih pištolja na vodu. Ono što sledi jeste „Spring Break“, letnje ludovanje na plaži gde žurka traje neprestano uz mnogo droge, alkohola, golotinje i seksa i to je ono što čini veći deo radnje prvog dela filma.\nNeki kritičari su išli čak dotle da zbog nedostatka direktne kritike i insistiranja na ponavljanju scena bez jasno uočljivog razloga optuže reditelja za voajerizam. Međutim, sva ta eksplicitnost jeste sirova i surova realnost savremenog društva i, ako deluje da Korin nekritički prikazuje stvari, on time postiže da same te stvari deluju na nas svojom snagom i vrednosnim potencijalom. Nije rediteljeva krivica ako se nekome realističan prikaz stvarnosti ne dopada i nije njegov zadatak da stvarnost ulepšava – trebalo bi se zapitati o toj stvarnosti. Na ovaj način je i jedan od rodonačelnika realizma, francuski romanopisac Stendal, opisao ulogu pisca: Roman je ogledalo što se nosi po velikom putu. Ono u vašim očima odražava čas nebesko plavetnilo, čas blato po kaljavom putu. A vi bi da čoveka koji u kotarici nosi ogledalo optužite kao nemoralnog! Njegovo ogledalo pokazuje blato, a vi optužujete ogledalo! A bilo bi bolje kad biste optuživali veliki put na kome se nalazi kaljuga, ili još pre nadzornika puteva koji dopušta da se skuplja voda i stvara kaljugu. (Crveno i crno)\nKonkretan „nadzornik puteva“ ne postoji ali ako bi trebalo da odredimo ko bi on bio onda bismo morali da prozovemo samo društvo. Jer, ovakvo ponašanje i „letnje iživljavanje“ nije izuzetak već pravilo u američkom društvu i toleriše se poput tradicionalnog rituala iniciranja mladih u svet odraslih. Na to naročito upućuju scene kada devojke razgovaraju sa roditeljima potpuno bezazlenim tonom u kratkim predasima od ludovanja, sedeći na upovraćanoj wc-šolji sa par krpica na sebi. Svoje letovanje opisuju kao duhovno buđenje, mesto gde su pronašle i upoznale sebe u potpunosti, gde se druže sa dragim ljudima koje su srele i nama je jasno da je u pitanju jedna nametnuta forma prećutkivanja istine sa obe strane kako bi se život nastavio tamo gde je stao.\nDruga polovina filma koncipirana je oko lika lokalnog kriminalca Elijena(Vanzemaljac) koji ih spašava iz zatvora zbog posedovanja droge i odvodi ih u svoje kraljevstvo koje opisuje kao „američki san“. Jedna od devojaka, Fejt, koja je imala ulogu moralnog stožera tokom filma, ali koja ipak nije odolela svim izazovima euforičnog provoda, odlučuje da ode dok ostale ostaju da žive sa Elijenom igrajući ulogu njegovih devojaka i obožavateljki, okružene oružjem, drogom i luksuzom. Kada se leto približi kraju i dođe vreme za povratak u svoj svet one ubijaju lokalni mafijaški krem u namerno nerealnoj sceni koja liči na sliku iz mašte klinki koje zamišljaju kako bi bilo kada bi one delile pravdu i imale moć. Ispod ružičastih maski i u drečavim bikinijima one stavljaju krvavu tačku na jedno bezazleno letnje orgijanje.\nVidimo da kraj filma ne donosi nikakvu poentu, katarzu, kaznu ili spoznaju. Možda bi utisak bio jači da smo videli devojke kako se vraćaju kući i kao dobre devojčice padaju u zagrljaj roditelja ili sede u školskim klupama „kao da se ništa nije dogodilo“. Ali toga u ovom filmu nema jer mi to već znamo. Možda bi se mnogima dopalo da vide kako ih Elijen prodaje u belo roblje da bi moralna poruka bila očigledna i da bi se stavilo do znanja svima da ne treba ići njihovim putem Činjenica da je takav završetak izostavljen samo još jače pokazuje nameru autora da ne podilazi publici i njenim navikama i očekivanjima od filma.\nPonavljanjem replika i scena Korin provocira gledaoca da prekine sa gledanjem i nije jasno da li je baš to ono što je i cilj ovog filma kao i Hanekeovih Zabavnih igara. Neprijatnost koju film izaziva trebalo bi poneti sa sobom iz bioskopske sale kao motiv za buđenje svesti i delanje. Korin u jednom intervjuu kaže“ Hteo sam da napravim film koji će biti kao fizičko iskustvo, nešto što bi bilo post-artikulacija. Nešto što postoji u prostoru sa više magije, teže za definisanje, više transcendetno.“ Pripremajući scenario filma Korin je posećivao žurke ovog tipa i napravljene snimke koristio u konačnoj montaži filma kombinujući ih sa glumljenim materijalom čime stvara utisak da radnja filma može da se odnosi na bilo koju osobu koja se tamo zadesila.\nSa ovim filmom Korin se udaljava od svojih dominantnih protagonista: siromašnih, mentalno poremećenih, prokletih i odbačenih predstavnika subkulture i bavi se jednom mejnstrim pojavom - provokativni materijal filma je sasvim tipična građa prosečnog spota na MTV-u dovedena do višeg stepena iritantnosti čime dobija umetnički aspekt. U vidu društvene satire prikazuje se socijalni ritual tinejdžerskog divljanja i moralne degradacije koja s vremenom dobija ozbiljnije razmere.\nPostoji jedan deo publike koji će biti privučen sinopsisom ovog filma i poželeti da ga pogleda. Međutim, ne dobivši očekivani holivuski „treš“ već jednu drugu vrstu „treša“ oni će ostati nezadovoljeni. Postoje i oni koje će sinopsis u startu odbiti. Tako ostaju samo stari poštovaoci Korinovog dela koji će znati šta da očekuju od filma i kako da se postave prema prikazanome. Kako god, Korin kaže da su neki njegovi filmovi bili komercijalni neuspesi ali duhovni trijumfi i da su njegova svrha i njegove namere uvek bile čiste.\nOvo je jedan od onih filmova koji gledaocu ne pružaju satisfakciju u vidu razrešenja, objašnjenja, pravedne kazne, katarzičnog pražnjenja. Ta vrsta gledaočeve gladi ostaje nezadovoljena i on se u realni svet vraća sa osećajem nelagode i potrebe za delanjem, svesniji bar jedan promil više da stvari ne možemo ostaviti takvima kakve jesu ma koliko to remetilo naš komfor.\nу 15.11.13 No comments:\nОзнаке: Džejms Franko, film, Harmoni Korin, Spring Breakers\nу 13.11.13 No comments:


nedelja, 27 jun 2010 13:48\nU radu sa sportistima mi koristimo SAQ program treninga (speed-agility-quickness, engl. brzina-agilnost-eksplozivnost). Ovaj program su razvili americki strucnjaci i poceli su da ga koriste u americkom fudbalu, košarci i tenisu. Vrlo brzo su svi vodeci evropski klubovi poceli da primenjuju ovaj program, a u Engleskoj premijer ligi ovaj program treninga je postao pravi hit. SAQ program se zasniva na savremenim metodama treninga kojom se zanemaruju dosadašnje metode bespomucnog trcanja kroz šumu i dizanja tegova, jer sportisti koji se bave fudbalom, košarkom, rukometom, tenisom nisu atleticari maratonci niti dizaci tegova ili bilderi. Ovim programom se situacije sa utakmice ili sportskog takmicenja prevode na trening specificnim vežbama i na taj nacin se radi na brzini, agilnosti i eksplozivnosti reakcije u datim situacijama. Mnogo zanimljivije su vežbe poput brzih zaokreta oko cunjeva, brzog trcanja u svim pravcima, preskakanja niskih prepreka razlicitim nacinima, ustajanja sa poda i sprintanja, prelaska preko merdevina razlicitim oblicima kretanja i dr.\nKao što smo vec rekli SAQ program se sastoji iz 3 glavna podrucja:\nQuickness (Eksplozivnost-brzina ubrzanja, brzina reakcije...)\nU SAQ programu podrucje brzine se zasniva na maksimalnoj brzini trcanja. Iako se maksimalna brzina u sportovima retko postiže (osim u atletskim sprintevima) ona je osnova u brojnim sportskim disciplinama.\nMedju trenerima u sportskim igrama (fudbal, košarka, rukomet...) preovladava ubedjenje da je brzina urodjena sposobnost i da se ne može poboljšati, što naravno nije tacno. Maksimalna brzina trcanja zavisi od sledecih elemenata: dužina i frekvencija koraka, snaga, funkcionalna fleksibilnost, ubrzanje i pravilna tehnika trcanja. Poboljšanje ovih elemenata je i osnova našeg programa.\nFormiranje pravilnog dinamickog stereotipa je višegodišnji proces, koji mora imati precizno definisanu metodiku i mora zapoceti u ranijoj dobi kod mladih sportista. Trening maksimalne brzine se u našem programu sastoji iz sledecih faza:\n1. Razvoj maksimalne brzine sa nespecificnim sredstvim\n2. Razvoj racionalne tehnike trcanja\n3. Trening maksimalne brzine (speed work)\n4. Razvoj specificne snage (pliometrijski trening)\n5. Kontrasni trening razvoja maksimalne brzine\nAgilnost se definiše kao sposobnost usporavanja, ubrzavanja i promene smera kretanja uz održavanje dobre kontrole tela (ravnoteže) bez smanjivanja brzine. Sportisti koji razviju brzo kretanje u više smerova, moci ce da izvodi sve tehnicko-takticke elemente sa najvecom mogucom eksplozivnošcu, brzinom i kontrolom, i sa najmanjim mogucim utroškom energije bez suvišnih i nepotrebnih pokreta.\nAgilnost ima veliku ulogu u prevenciji povreda i ucenja mišica kako da se aktiviraju i pravilno ukljucuju, kao i da upravljaju malim promenama u skocnom zglobu, kolenu, kukovima, ledjima, ramenom i vratnom zglobu u svrhu postizanja optimalnog podešavanja i postavljanju tela.\nEKSPLOZIVNOST (BRZINA REAKCIJE)\nOvo podrucje podrazumeva: vreme reakcije, brzinu (brzina trcanja) i sposobnost ubrzanja (startna brzina).\nVreme koje je sportisti potrebno da reaguje na nadražaj, može u praksi znaciti razliku izmedju pobede i poraza. Vreme reakcije na jednostavne ili složene situacije je stalno prisutno u sportu, i predstavlja odlucujuci faktor u vecini sportova (golman u rukometu i fudbalu, tenis...) i može se adekvatnim treningom poboljšati.\nBrzinu trcanja možemo povecati povecanjem frekvencije koraka, što postižemo bržom tj. eksplozivnijom promenom nogu.\nStartna brzina je sposobnost koja je od velikog stepena važnosti u mnogim sportovima (fudbal, rukomet, košarka, tenis...) gde sportista mora razviti što vece ubrzanje tela u što kracem vremenu.\nNa slici 1. Može se viditi SAQ-oprema koju koristimo za razvoj brzine, agilnosti i eksplozivnosti u našim programima.\nPoslednje ažurirano subota, 12 mart 2011 20:57


Sajber-kriminalci nu Ukrajincima usluge ilegalnog prelaska granice\nIstraživači kažu da kriminalci koriste pomoć insajdera, verovatno zaposlenih granične službe, nudeći usluge krijumčarenja ljudi na mračnom vebu. Od početka rata, ukrajinska vlada je zabranila svim muškarcima de 18 a 60 godina da napuste zemlju.\nSukob stvara i neke neobične saveze. U izveštaju kompanije Cybersixgill navodi se da kineski i ruski sajber kriminalci počinju da sarađuju na mračnom vebu.\nOvo je počelo prošle godine kada se RAMP forum ponovo pojavio sa novim interfejsom koji je olakšao korišćenje onima koji govore inglês i kineski. Međutim, veze ruskih i kineskih sajber-kriminalaca su se učvrtile sa početkom rata, a neki ruski sajber-kriminalci razmišljaju da li bi trebalo da se presele u Kinu zbog bezbednosti, navodi Cybersixgill.\n„Čak i na svojim forumima na ruskom govornom području, ruski akteri pretnji aktivno razgovaraju o svom nastojanju da se uspostavi savez sa njihovim kineskim kolegama, tražeći istaknute kineske platforme za sajber kriju kako bi mogli da dopru do njih i razviju izveštaju.\n„Od janeiro 2022., Intel 471 je primetio više aktera na brojnim forumima o sajber kriminalu koji prodaju akreditive za veb sajtove vezane za putovanja.”\nU februaru je jedan takav akter objavio akreditive naloga korisnika iz Velike Britanije sa jednog velikog sajta za rezervaciju putovanja i sajtova dve avio kompanije sa sedištem u SAD, otkrio je Intel 471. On je posebno ciljao račune sa nagradama za100.0u, miljamanje pređenih nagradama za100.00. . Pristup ovim nalozima omogućio je sajber-kriminalcima da iskoriste nagrade da rezervišu putovanja za sebe i svoje klijente. Računi i njihovi nagradni poeni mogu se preprodati drugima koji žele da urade nešto slično.\nfoto por fralda do Pexels


AMUS je Kolektivna organizacija koja zastupa autore muzičkih djela prema odredbama člana 18. stav 1 Zakona o kolektivnom ostvarivanju autorskog i srodnih prava (“Službeni glasnik BiH“, br. 63/10, u daljem tekstu: „ZKOASP“), te po osnovu Rješenja Instituta za intelektualno vlasništvo broj: IP-03-47-5-12-06059/VT od 21.06.2012. godine (“Službeni glasnik BiH“, br. 55/12 od 17.07.2012. g.), sa ispravkom u vidu Zaključka broj: IP-03-47-5-00421/15VT od 20.01.2015. godine.\nNa Skupštini održanoj dana 23.10.2019. godine izabrana su nove osobe ovlaštene za zastupanje i predstavljanje Udruženja, kao i novi članovi organa upravljanja, a koji su sa više od 1000 glasova naših autora potvrđeni prilikom elektronskog izjašnjavanja članova AMUS-a u mjesecu aprilu i junu 2020. godine, a čija imena se nalaze u nastavku.\nIgor Hamza Ražnatović\nGeneralni direktor Stručne službe je Trnčić Lejla.\nČlanovi su, između ostalih: Amil Lojo, Armin Šaković, Asim Horozić, autorski tim Dubioza Kolektiv, Dado Čaušević, Dino i Adnan Šaran, Dino Muharemović, Dino Šukalo, Eldin Huseinbegović, Elvir Laković Laka, Esad Purić, Fahrudin Pecikoza, Frenkie, Goran Bregović, Hari Varešanović, Mario Knezović, Maja Milinković, Milić Vukašinović, Mirza Hadžiahmetović, Mladen Matović, Nazif Gljiva, Prof. Džemaludin Latić, Saša Lazić, Sead Lipovača Zele, Slaviša Guja, Suad Julić – Šule, Tibor Tišma, Zijo Valentino, Emir Bukovica, Mirko Šenkovski Đeronimo, Branko Đurić i drugi.\nSada AMUS broji preko 900 članova-autora sa registrovanim repertoarom od preko 36.000 muzičkih djela.\nPrema Statutu Asocijacije kompozitora - muzičkih stvaralaca Skupštinu Udruženja čine svi redovni članovi Udruženja s jednakim pravom glasa.


Mediji: Angela dala zeleno svetlo, Nemci naoružavaju Kosovo - B92\nMediji: Angela dala zeleno svetlo, Nemci naoružavaju Kosovo\nBeograd -- Dok s jedne strane, Nemaèka propagira pregovore izmeðu Prištine i Beograda, s druge strane, ugovara sa Kosovom kupovinu oružja i vojne opreme, piše Sputnjik.\nIzvor: Sputnjik sreda, 22.07.2020. | 08:41\nTime zapravo, navodi se dalje u tekstru, Nemaèka krši sopstvene zakone.\nVlasti u Prištini mesecima pregovaraju s nemaèkim obaveštajnim službama o nabavci topova i protivoklopnih raketnih sistema za tzv. vojsku Kosova, a u fokusu im je i dopuna lakog artiljerijskog oružja i savremeno pešadijsko naoružanje.\nNemaèka time što naoružava Kosovo, krši spostvena pravila i zakone, jer odredbom iz 1971. postoji naèelna zabrana da se oružje izvozi u zemlje koje nisu èlanice NATO.\nKako bi opravdala status èetvrtog najvećeg izvoznika oružja na svetu sa 5,8 odsto udela u tržištu oružja, ova odredba je zamenjena komplikovanim procesom, pa tako u "spornim" prodajama oružja poslednju reè ima Savezni savet za bezbednost, koji predvodi kancelarka Angela Merkel i još nekoliko resornih ministra nemaèke vlade.\nOvaj Savet odobri oko 60 odsto zahteva proizvoðaèa oružja za izvoz u zemlje koje nisu èlanice EU ili NATO, pokazala je studija Hesenske fondacije za istraživanje mira i konflikata (HSFK), uraðena po nalogu nevladine organizacije Grinpis.\nKosovski Albanci su do sada, piš dalje Sputnjik, iskeširali Nemaèkoj oko 170 miliona evra za kupovinu oružja, opreme i obuku pripadnika Kosovskih bezbednosnih snaga, a pregovaraju o nabavci nove ture nemaèkih automatski puška G-36 (Hekler i Koh) i tenkovima "Leopard 2".\nBranko Ružiæ i mala matura\nKupališna sezona u Èaèku


Neboder u obliku tornada izaziva sudbinu u SAD-u - Gradjevinarstvo.rs\nNeboder u obliku tornada izaziva sudbinu u SAD-u\n16.03.2015. | Gizmag\nUkoliko vidite tornado u gradu Tulsi, država Oklahoma, SAD, bilo bi pametno da potražite sklonište što je pre moguće. U velikom prikazu neustrašivosti, lokalni arhitektonski biro Kinslow, Keith & Todd (KKT) je predstavio projekat izgradnje jedinstvenog nebodera u obliku tornada koji uključuje okrećući restoran i vremensku istraživačku stanicu.\nProjekat Tulsa tornado kule (takođe poznate kao Okhlahoma muzej vremena i istraživački centar) je nastao nakon inicijative novina Tusla People koje su zadužile lokalne arhitektonske firme da osmisle ideju za revolucionarni razvoj grada. Birou KKT je dat prilično dosadan objekat parking garaže kao polazne tačke, a biro je osmislio koncept nebodera u obliku tornada.\nSa visinama između 76 i 91 metar, zgrada bi bila obložena staklom i perforiranim metalnim panelima, a nalazila bi se na vrhu postojeće garaže. Iako statična, njegova uvrćuća forma podseća na izgled tornada u pokretu, a ovo bi bilo pojačano sa restoranom koji se okreće oko svoje ose na vrhu tornja.\nUčionice i auditorijum su predviđeni za postavljanje u originalnoj garažnoj zgradi, dok bi sam toranj uključivao observatoriju i laboratoriju za izučavanje jakih oluja, muzej vremenskih prilika, kao i spoljašnju terasu.\nZgrada u obliku tornada smeštena u Aleji tornada koja potencijalno može biti pogođena i uništena od strane tornada je isuviše ironična i strašna pomisao, ali biro KKT kaže da će zgrada biti izgrađena prema istim građevinskim propisima kao i obližnji objekti sličnih visina, pa će biti u stanju da izdrži vremenske nepogode kao i bilo koja druga kula sličnih visina, uprkos jedinstvenom obliku koji izaziva sudbinu.\nNaravno, mi bismo savetovali da se ne nadate da će ovaj koncept napustiti okrilje papira i postati stvarnost, dok biro KKT izjavljuje da ni oni ne znaju da li će se neboder realizovati. Mada, prema njima, niz bankara i investitora je pokazalo interes, pa je možda i zamislivo videti neboder u obliku tornada za koju godinu.