новембар | 2020 | Канцеларија за локални економски развој општине Србобран\nPravo da podnesu zahtev za kredit kod partnerske banke kao i na dodelu bespovratnih sredstava imaju mikro, mala i srednja preduzeća (MMSP) i preduzetnici. MMSP-ovi i preduzetnici moraju biti početnici u poslovanju. Ukoliko privredi subjekat već posluje, ne može postojati duže od 24 meseca u trenutku podnošenja zahteva. Program takođe podstiče finansiranje mladih preduzetnika starosti 18-35 godina, žena preduzetnica, povratnika i preduzetnika koji ulažu u poljoprivredni sektor.\nKrediti odobreni od strane partnerskih banaka mogu se koristiti za finansiranje investicionih ulaganja (nabavka proizvodne opreme, mašina, postrojenja, sadnica, kupovina ili adaptacija poslovnog ili proizvodnog prostora i sl.), za finansiranje operativnih troškova poslovanja. Operativni troškovi poslovanja mogu da učestvuju najviše do 30% u strukturi ukupnog investicionog ulaganja.\nZa operativne troškove – period otplate za kredite za operativne troškove ne prelazi 36 mesečnih rata sa maksimalnim periodom počeka od 3 meseca.\nZa investiciona ulaganja – period otplate za investicione kredite ne prelazi 60 meseci sa maksimalnim periodom počeka od 6 meseci.\n3) troškovi i naknade se obračunavaju saglasno Opštim uslovima poslovanja Banke a njihova visina se utvrđuje na osnovu internih akata Banke. Troškovi i naknade ne mogu da budu viši od 1% od iznosa kredita.\nProces učešća u Programu promocije preduzetništva i samozapošljavanja se sastoji iz tri faze kroz koje je svaki zainteresovani subjekt je u obavezi da prođe:\nPrva faza: Obavezna petodnevna obuka za izradu investiciono poslovnog plana koju sprovodi Privredna komora Srbije;\nDruga faza:Prijava za kredit, garanciju i grant u lokalnoj filijali Partnerske banke\nTreća faza: Stručna savetodavna podrška koju sprovodi Privredna komora Srbije.\nDetalji javnog poziva kao i obrasci nalaze se OVDE.\nOvaj unos je objavljen pod Privreda 2. novembar 2020. od strane natasa.


Bosanska vila za uređivanja Nikole Šumonje | DEPO Portal\n(7) BOSANSKA VILA 1885.-1914.\nBosanska vila za uređivanja Nikole Šumonje\nNakon što je uspješno uredio i izdao prvih deset brojeva Bosanske vile, te postavio u tom periodu neke od temeljnih smjernica kojima će se časopis kretati u budućnosti, Božidar Nikašinović napušta mjesto Vilinog glavnog urednika. Položivši pedagoški ispit u Zagrebu on odlazi iz Sarajeva da obavlja učiteljsku službu u Mostaru, a kasnije i u drugim mjestima.\nPo Nikašinovićevom odlasku mjesto urednika i izdavača časopisa, nakon ustaljene birokratske procedure i čekanja na koncesiono odobrenje prenosa funkcije urednika i izdavača na drugo lice, zauzima Nikola Šumonja. Jedan od Vilinih osnivača i dotadašnjih stalnih saradnika. "U času kad Šumonja preuzima uredništvo, list je kasnio skoro dva mjeseca, delom zbog pretrpanosti štamparije i, još više, zbog odlaska starog urednika. Mlad i preduzmljiv, Šumonja je pregao da izdavanjem pojedinih brojeva svakih osam dana nadoknadi zaostalo i izlaženje lista što pre u red dovede."(1)\nDa je Nikola Šumonja dostojno preuzeo ulogu glavnog urednika Bosanske vile pokazaće se veoma brzo. Naime, već u prvim mjesecima po njegovom preuzimanju časopis bilježi nove značajne uspjehe. Oni se prije svega ogledaju u činjenici da on postaje sve više materijalno osiguran što je značilo njegov siguran opstanak bar još godinu dana. Razlog većoj materijalnoj sigurnosti časopisa jeste sve veće interesovanje čitalačke publike, što je automatski značilo i sve veći broj pretplatnika od čije je pretplate i drugih vidova pomoći ovisilo Vilino izlaženje i opstanak. U tom periodu broj stalnih pretplatnika iz mnogih krajeva Bosne i Hercegovine i susjednih zemalja narastao je na 800. Urednik Šumonja je to ovako prokomentarisao: "Na pohvalu služi bosanskim Srbima što je broj Vilinih pretplatnika do kraja godine narastao na 800 – pa se tako list uza sve velike troškove mogao eto cijelu godinu održati."(2)\nStalni rast broja zainteresovanih pretplatnika ukazivao je koliko je zaista bila velika potreba za časopisom kakav je Bosanska vila. Pored toga što je doživljavao sve bolji prijem kod domaće, bosanskohercegovačke publike časopis je počeo dopirati van okvira Bosne i Hercegovine, te sticati publiku i poštovaoce u susjednim zemljama. Povodom toga urednišvo Bosanske vile je u jednoj svojoj bilješci ovako izrazilo svoje zadovoljstvo činjenicom da časopis ima stalni napredak: "Do sada je srpska čitalačka publika najljepše pozdravila ovo poduzeće, ne samo iz Bosne i Hercegovine, već iz sviju srpskih krajeva javio se lijep broj pretplatnika. (...) mnogi srpski i strani (slovenački, hrvatski i češki) istakli su ne jedared sadržinu i raznovrsnost ovoga lista. Sve je to samo znak, da je takav list u ovim krajevima nužan."(3)\nZa svog uređivanja Bosanske vile, koje je bilo kraće od godine dana, Nikola Šumonja je izdao sedamnaest brojeva. U tom periodu, s tehničke strane, došlo je do promjene zaglavlja lista. Ranije zaglavlje na kome je bila prikazana vila koja iznad panorame Sarajeva drži u ruci natpis 'Bosanska vila' zamijenjen je običnim uokvirenim natpisom sa istim sadržajem. Uz to, od trinaestog broja dodat je podnaslov 'list za zabavu, pouku i književnost' koji će Vila nositi do samog svog kraja. Šumonja je, kao i svi ostali Vilini tvorci, shvatajući važnost opstanka ovog časopisa požrtvovano i predano radio na poboljšanju kvaliteta časopisa. To je prije svega podrazumijevalo širenje kruga saradnika, te insistiranje da se u časopis unosi što veći broj autorskih književnih priloga. "Iako je časopisom (...) i dalje dominirala narodna književnost, on je sada, pod Šumonjinim uredništvom, sve veću pažnju poklanjao umjetničkoj književnosti, individualnom stvaralaštvu, nastojeći da otkrije, stimuliše i veže uz sebe one povučene i rasute ljude koji su svoje književne ambicije i pokušaje stidljivo skrivali, svjesni da se, u sredini u kojoj su živjeli, bave nesvakidašnjim poslom."(4)\nPored Vilinog uredništva, koje je neprestano i marljivo radilo na upotpunavanju i sadržajnom obogaćivanju časopisa, u brojevima koje je uređivao Nikola Šumonja pojavljuju se i standardni njeni saradnici Stari Jovo Besarović sa svojim putopisima, te Sava Kosanović sa svojim memoarskim zabilješkama. Pored njih u tom periodu se pojavljuje na Vilinim stranicama više novih imena, uglavnom pisaca početnika, ali i nekih pisaca koji su uživali književni ugled tog vremena.\nU trinaestom broju Bosanske vile objavljen je i jedan opis ramazanske večeri čiji je autor bio Mustafa Hilmija (Muhibić). Vila je u tom slučaju, kao i mnogo puta kasnije, jasno pokazala da, i pored toga što je srpski časopis, ni u kom slučaju nije konzervativna i zatvorena, te da bez imalo zazora ostavlja mogućnost i daje priliku da se na njenim stranicama predstave, u svom književnom umijeću, njeni sunarodnici drugih etničkih i konfesionalnih grupa. Na taj način Vilino uredništvo je doprinosilo izgradnji suživota i rušenju, putem upoznavanja kulture i tradicije drugoga, svih vjerskih, nacionalnih i etničkih predrasuda i stereotipa u tadašnjem Sarajevu i Bosni i Hercegovini.\nUz stalni rad na podsticanju sakupljanja narodne/usmene književnosti Šumonja radi i na podsticanju potencijalnih a dovoljno neodvažnih stvaralaca, u glavnom sveštenika, učitelja i trgovaca, da opisuju svoje krajeve i običaje u njima, kako bi se na osnovu tih etnografskih i folklornih zabilješki mogao izučavati život naroda u svim krajevima bosanskim. Vila je sve te radove uredno sređivala i objavljivala čuvajući tako dragocijene starine od zaborava.\n"S 1. februarom 1887. odstupio je Šumonja i prestao uređivati 'Bosansku vilu' pošto se morao odazvati iznenadnom pozivu za odsluženje trogodišnjeg vojnog roka. (...) Kako su učitelji, prema Privremenom vojnom zakonu za Bosnu i Hercegovinu, bili oslobođeni trogodišnje vojne dužnosti, i samo o ferijama odlazili na vežbu, a bezuspešno ostalo zauzimanje grupe sarajevskih građana s mitropolitom Nikolajevićem na čelu kod poglavara Apela, jasno je da se korektni učitelj Šumonja zamerio vlastima jedino kao urednik 'Bosanske vile'."(5)\n(1) Todor Kruševac: Bosanskohercegovački listovi u XIX veku, Sarajevo, Veselin Masleša, Sarajevo, 1978, str. 310\n(2) Prema: Isto, str. 311\n(3) Prema: Dejan Đuričković: Bosanska vila 1885 – 1914, “Svjetlost”, izdavačko preduzeće, Sarajevo, 1975, str. 32\n(4) Isto. Str. 33\n(5) Todor Kruševac: Bosanskohercegovački listovi u XIX veku, Sarajevo, Veselin Masleša, Sarajevo, 1978, str. 312\n(6) BOSANSKA VILA 1885.-1914.: Bosanska vila za uređivanja Božidara Nikašinovića\n(5) BOSANSKA VILA 1885.-1914.: Prvi broj Bosanske vile (koncept i sadržaj)\n(4) BOSANSKA VILA 1885.-1914.: Rad na pokretanju časopisa\n(3) BOSANSKA VILA 1885.-1914.: Austrougarska okupacija i njen uticaj na razvoj društvenih i kulturnih prilika u BiH\n(2) BOSANSKA VILA 1885.-1914.: Otvaranje prvih štamparija i pokretanje listova\n(1) BOSANSKA VILA 1885.-1914.: BIH neposredno pred austrougarsku okupaciju\nMEDIJSKI PROJEKTI: Zašto feljton o časopisu Bosanska vila?


Kina Kina legure titana Inclinometer Kućište dobavljača proizvođači, dobavljači, Factory and Company - Proizvodi - Baoji Shidingding Titanium Products Co., Ltd\nBaoji Shidingding Titanium Products Co., Ltd je jedan od vodećih kineskih legure titana proizvođača i dobavljača inklinometar kućište, opremljen produktivan legure titana tvornice inklinometar kućište i informacije, dobrodošli u uvoz dobre proizvode od nas. 1. proizvod kratak uvod The ...\nBaoji Shidingding Titanium Products Co., Ltd je jedan od vodećih kineskih legure titana proizvođača i dobavljača inklinometar kućište, opremljen produktivan legure titana tvornice inklinometar kućište i informacije, dobrodošli u uvoz dobre proizvode od nas.\nGlavne karakteristike proizvoda je da ima veće čvrstoće (oko 2 puta od nehrđajućeg čelika), zamjenio je većina od nehrđajućeg čelika, bolje otpornosti na koroziju performansi, male težine (skoro polovina od nehrđajućeg čelika), smanjiti operacija teškoća. Uglavnom se koristi u geološka istraživanja timu, izgradnja puteva, opreme za proizvodnju nafte, Sindikat instrumenta za mjerenje i kontrolu instrumenta i tako dalje.\nPrilagoditi prema posebnim obzirom crtežima kupaca, sofisticirane tehnologije, odlične kvalitete.\nKemijski sastav zadovoljavaju ASTM_B_338-2010 standarda i druge standardne vam je potrebno.\nHot Tags: Kina legure titana Inclinometer Kućište dobavljača, Kina, proizvođači, dobavljači, tvornica, kompanija, proizvodi


Roditelji male dece :"Obratite pažnju na ovih DEVET potencijalno opasnih situacija!\nPostavio Sonja Milekic\t Postavljeno јул 1, 2022 0\nIako verovatno već znate koliko je važno da zaštitite bebinu kožu od sunca, možda ne shvatate koliko je ona osetljiva na kreme za sunčanje. Za bebe mlađe od 6 meseci je najbolje samo izbegavati izlaganje suncu. Kad ste na suncu, koristite kape za sunce i suncobrane. Ako morate, u redu je namazati bebu kremom za sunčanje na izložena područja kože bebe mlađe od 6 meseci, poput lica i zadnjeg dela ruke, vrhova ušiju i vrhova stopala.\nZa bebe starije od 6 meseci možete da koristite kremu za sunčanje na bilo kojem području izložene kože – samo koristite onu koja je napravljena za bebe. Obavezno kremu prvo testirajte na malom području bebine kože, a ako se razvije osip, nazovite svog lekara. Bez obzira na starost vašeg deteta važno je izbegavati direktnu sunčevu svetlost, posebno između 10 i 16 sati kad je sunce najjače.\nKad je napolju prevruće, važno je ograničiti koliko vremena provodite izvan kuće s detetom. Odlazak s bebom u šetnju sat vremena ili više je u redu, sve dok ostanete u hladu (ili beba bude ispod kišobrana). Ali ako planirate ceo dan da budete na bazenu ili na plaži, savetuje se da beba bude ili u zatvorenom prostoru ili u hladu. Bebe i deca su posebno osetljivi na toplotni udar i visoke temperature, pogotovo ako nisu navikli na toplo vreme.\nTrava može da izgleda kao mekano, sigurno mesto za bebe, ali postoje dve glavne stvari na koje treba da obratite pažnju. Biljke su vodeći uzrok trovanja dece, a bebe će u usta staviti gotovo sve. Obavezno uklonite ili ogradite sve otrovne biljke. Raspirajte se koje otrovne biljake se nalaze u mestu u kom živite.\nDruga velika opasnost u vašem dvorištu su pesticidi i herbicidi koji se prskaju kako bi se uništio korov i uklonile štetočine sa biljaka. Ne dopustite bebi da se igra u dvorištu najmanje 48 sati nakon što je poprskano.\n– Morate biti napolju na otvorenom\n– Raspršite ga sebi u ruke, a zatim ga utrljajte po bebi\n– Ne prskajte po detetovom licu ili blizu njega (posebno oko usta ili očiju)\n– Izbegavajte posekotine ili nadraženu kožu\n– Operite dečju kožu sapunom i vodom nakon što uđete unutra\n1. Izbegavajte područja na kojima komarci imaju tendenciju da budu (poput cveća i stajaće vode)\n2. Upotrebite mrežicu preko kolica ili nosača za bebe\n3. Ne koristite na bebi mirisne sapune, parfeme ili sprejeve za kosu\n4. U večernjim satima, kada su komarci najnaporniji, prekrijte bebina kolica ili krevetić kako biste sprečili ujede od komaraca.\nAko putujete automobilom na letni odmor ili idete u posetu baki i deki, obavezno ponesite prenosni krevetac. Nemojte stavljati bebu sa sobom u krevet jer veoma lako možete da se naslonite u snu na nju ili ona nesvesno može da prevrne jastuk preko sebe, a tako postoji rizik da se uguši.\nU bebinom krevecu ne sme da bude igračaka, morate da imate što manje stvari. Ne preporučuje se pokrivač za bebe mlađe od 12 meseci.\nPre nego što sa vašom bebom krenete na letnji odmor, upoznajte se sa savetima…


Dekarbonizacija Mercedes-Benz A Klasa (W177)\nH2E® Dekarbonizacija Motora Mercedes-Benz A Klasa (W177) čisti od naslaga gareži: komoru za sagorevanje, kompresioni deo glave motora, čelo klipa, vrhove dizni u cilindru, vrhove grejača u cilindru, vrhove svećica u cilindru, siceve izduvnih ventila, telo i glavu izduvnih ventila, izduvnu granu, EGR ventil, varijabilnu geometriju turbine, izduvne lopatice turbine, rasteretni ventil turbine, katalizator, DPF filter, vrhove temperaturnih senzora DPF-a i vrhove lamda sondi!\nDekarbonizacija Mercedes-Benz A Klasa (W177) Cena\nNaslage ugljenika se stvaraju u svakom motoru SUS i vremenom počinju nepovoljno da utiču na rad samog motora, što se ogleda u slabljenju performansi, trzajima prilikom dodavanja gasa, smanjenju kompresije, lošijem sagorevanju goriva, povećanoj potrošnji i na kraju, dovodi do otkazivanja skupih delova motorne grupe. Te naslage se stvaraju tokom rada benzinskog i dizel motora kako u samoj kompresionoj komori (klipovima, ventilima, sedištima ventila) tako i u periferijama poput EGR ventila, katalizatora, DPF-a. Naslage ugljenika nisu samo problem kod starih motora, novije generacije motora još su osetljivije na nepravilnu izmenu radne materije (vazduh, gorivo i izduvni gasovi) koja je posledica gradske vožnje, pothlađenog motora i promene stepena prenosa na nižim brojevima obrtaja radi uštede goriva. Dekarbonizacija Mercedes-Benz A Klasa (W177) sprečava stvaranje naslaga ugljenika i produžuje radni vek motora.\nDekarbonizacija Mercedes-Benz A Klasa (W177) Delovi\nPravilan postupak H2E® Dekarbonizacije Mercedes-Benz A Klasa (W177) nikako ne može biti štetan za motor. H2E® Dekarbonizacija može samo da produži radni vek motora sa unutrašnjim sagorevanjem, kao i da preventivno utiče kod novijih motora na zadržavanje fabričkih specifikacija tokom vremena eksploatacije vozila, što bi se reklo da motor nakon nekoliko stotina hiljada kilometara bude kao nov, a sve to zahvaljujući preventivnom vršenju H2E® Dekarbonizacije na svakih 10-30.000km čime motor biva zaštićen od prekomernog nakupljanja gareži, čađi i naslaga ugljenika i samim time mu se produžava radni vek u zagarantovanim proizvođačkim specifikacijama.


Deset godina rada angiosale u Opštoj bolnici Valjevo - Valjevo na dlanu\nHomeZdravlje i lepotaDeset godina rada angiosale u Opštoj bolnici Valjevo\nBaš na prvi veliki jubilej, deset godina od početka rada valjevske angiosale, sticajem okolnosti, stigla je nova cev koja će biti zamenjena i stara angiosala će nakon pauze od kraja novembra ponovo moći da zbrinjava pacijente, dok se čeka završetak nabavke, ranije najavljene, nove angiosale. Za deset godina rada, rezultati tima interventne kardiologije valjevske bolnice, više su nego za ponos svima. Spašeno je na hiljade života, ali se iškolovao i kvalitetan kadar kroz kontinuiranu edukaciju i usvajanje novih metoda rada. U ovoj nesvakidašnjoj godini, kao što ni srce nikada ne staje, tako nije ni angiosala imala pauzu sve do 30. novembra. I pored epidemiološke situacije, od početka godine, dosta toga je urađeno: zbrinuto je 309 akutnih infarkta miokarda, uspešno urađeno 447 PSI elektivnih procedura i 1235 koronarografija, a što se tiče perifernog programa zbrinuto je 40 perifernih dilatacija i 40 intervencija na pejsmejkerima. Šef valjevske angiosale dr Milan Nikolić, istakao je značaj timskog rada i stalne edukacije kadra kako bi se održali rezultati rada koji spašavaju živote. Valjevska angiosala radi 24 sata svih 365 dana, a tim koji broji 4 rentgen tehničara, 9 sestara i 7 lekara, zbrinjava pacijente iz Loznice, Kosovske Mitrovice i čitavog regiona, kao sve one koji se zateknu na našem području.\nDeset godina rada angiosale u okviru Opšte bolnice Valjevo prilika je da se podsetimo i početaka inteventne kardiologije u Valjevu, kada je dr Ireni Matić uz podršku tadašnjeg šefa Odeljenja kardiologije, dr Jovana Balinovaca, poveren pionirski poduhvat uspostavljanja tima prve angiosale izvan kliničkih centara. Prof. dr Milan Nedeljković je kao konsultant uvodio mlade kolege u osvajanje procedura kojima se zbrinjavaju infarkti i leči srce, dajući temelje interventne kardiologije u Opštoj bolnici u Valjevu. Kasnije se saradnja produbila i prof. dr Nedeljković je osim u ulozi konsultanta ostao uz valjevsku kardiologiju kao veliki prijatelj. Od samog starta su rađene koronarografije, infarkti, PSI elektivne procedure, periferneprocedure i pejsmejkeri a uz stručne konultante su procedure dodatno usavršavane i nadograđivane, a lekari i tehničari su postigli potpunu samostalnost u radu. Mnogi stručnjaci su bili stručni konsultanti iz Kliničkog centra Srbije i Instituta za kardiovaskularne bolesti Dedinje. Dr Njegoš Petrović je konsultant po pozivu kolega i uvek je rado viđen među Valjevcima sa kojima uspešno radi procedure u angiosali. U saradnji sa vaskularnim hirurzima ostvarena je i saradnja sa vaskularnim interventnim radiologom kada su uspešno urađene četiri hibridne periferne procedure krvnih sudova.\nFajzerove vakcine st


ITALIJANKA | En Hud\nEn Hud rođena je 1956. godine na Roud Ajlendu, SAD. Dobitnik je dve Pušartove nagrade, kao i nagrada Najbolji američki pisac o hrani, Najbolji američki pisac o putovanju, Najbolji američki spiritualni pisac. Živi u Providensu, na Roud Ajlendu, gde je i odrasla. Pročitaj više\nU Italiji na prelazu vekova, Džozefina je tek naivna devojčica prisiljena da se uda za Vinčenca, čoveka kojeg ne poznaje i ne voli. Tri dana nakon venčanja njen novopečeni muž odlazi u Ameriku,a ona dobija još devet godina bezbrižnog detinjstva, da bosonogatrči po slikovitim brežuljcima Kampanije sve dok Vinčencone pošalje po nju. Skoro deceniju kasnije, došao je i taj dan: Džozefina odlazi preko okeana. Uslovljena tradicijom, prihvata ulogu supruge i domaćice i rađa sedmoro dece. Poslednje dete, Valentina, začeto je u grehu, rođeno u tajnosti i dato na usvajanje. Do kraja života prepunog srećnih i tužnih, strastvenih i teških trenutaka, Džozefina traga za svojom izgubljenom ćerkom čuvajući tajnu, dok sva njena deca jure za svojim velikim i malim snovima i prave sopstvene greške.


Pet dodatnih termina za koncerte iz filharmonijske sezone | Original\n26/09/2019 26/09/2019 Budi aktuelan Budi kulturan by editor\nZbog velikog interesovanja za novu koncertnu sezonu, Beogradska filharmonija i ove godine uvodi dodatne termine za odabrane koncerte.\nPod nazivom #Betoven je keva, ciklus ponovljenih koncerata čini pet najatraktivnijih programa iz filharmonijske sezone u celosti posvećene ovom kompozitoru.\nPublika koja se opredeli da Beogradsku filharmoniju sluša u dodatnim terminima četvrtkom, imaće priliku da je čuje pod upravom dirigenata kao što su Gabrijel Felc, Jun Merkl, Markus Boš, Hans Graf, Danijel Rajskin. Zatim vrsne soliste kao što Robert Lakatoš, Aleksandar Gavriljuk, Kristijan Soltani i koncertmajstor Beogradske filharmonije Miroslav Pavlović. “Betoven je keva” okuplja repertoar na kome su hitove klasične muzike – Eroika Betovena, Pete simfonije Malera i Čajkovskog i mnogo druge literature iz Betovenovog opusa kao i kompozitora koje je inspirisao.\nFoto: Beogradska filharmonija/Marko Đoković\nBudi aktuelanOtvorena izložba fotografija Stefana Đorđevića nastala u Vaspitno-popravnom domu


Borenović: Dodik bio blizak OHR-u kad su smjenjivani Srbi\nFoto: Velibor Tripić | Borenović: Dodik bio blizak OHR-u kad su smjenjivani Srbi\nDejan Šajinović 10.03.2021 14:25\nBANJALUKA – Milorad Dodik, predsjednik SNSD-a je bio blizak OHR-u u najgorem period njihovog djelovanja za srpski narod, rekao je Branislav Borenović, predsjednik PDP-a, na posebnoj sjednici NS RS o djelovanju visokih predstvinika.\nBorenović je rekao da je Dodik bio blizak Greju Dejliju, zamjeniku visokog predstavnika koji je smijenio 59 srpskih funkcionera iz SDS-a i PDP-a, a da ga je poslije zaposlio u svom kabinetu kao savjetnik.\n"OHR je napravio mnogo štete a u mnogima od tih odluka vi ste bili saučesnik", rekao je Borenović.\nIstakao je da se Dodik družio s Inckom, iako je njegova prva odluka bila da poništi zaključke NS RS o preispitivanju prenosa nadležnosti sa RS na BiH.\n"To vam tada nije smetalo jer je to bio drugi period i jer ste tada imali dobru saradnju s OHR-om. To su činjenice koje se ne mogu osporiti", rekao je Borenović.\nOn je ustvrdio da ova sjednica daje povod da OHR ostane, a da ne može pomoći da se kancelarija zatvori. Istakao je da vjeruje da je sjednica sazvana da se skrene pažnja s nelegalne gradnje u Banjaluci i drugim aktivnostima.\nBranislav Borenović Narodna skupština RS


SLS: Zvezda slavila u Surdulici, Javor ne da 1. mjesto! | BN\nSLS: Zvezda slavila u Surdulici, Javor ne da 1. mjesto!\nFudbaleri Crvene zvezde pobedili su Radnik u Surdulici sa 2:0 (0:0) u šestom kolu Superlige Srbije. Fudbaleri Javora i dalje su lideri Superlige pošto su u šestom kolu na svom terenu sa 2:1 savladali OFK Beograd.\nFudbal 16.08.2015 | 20:40\nPosle prvih 45 minuta nije bilo golova, ali su gosti u nastavku golovima Kataija u 65. i Stojanovića u 78. minutu rešili pitanje pobednika.\nCrvena zvezda je posle čevrte pobede u sezoni ostala na drugom mestu na tabeli sa 14 bodova. Radnik je vezao drugi poraz i na pretposlednjem mestu je na tabeli sa pet bodova.\nU narednom kolu Zvezda će se na svom stadionu sastati sa prvoplasiranim Javorom koji je pobedio OFK Beograd 2:1, a Radnik će gostovati niškom Radničkom.\nU prvom poluvremenu viđeno je po nekoliko prilika na obe strane, ali golova nije bilo. Najveću priliku propušta Radnik u 29. minutu. Posle kornera izvedenog sa desne strane, Rajković izlazi previše napred, izbacuje loptu, ali samo do Stojanovića koji šutira, a opasnost sa gol linije otklanja Vukašin Jovanović. U domaćoj ekipi najopasniji je bio Slaviša Stojanović, ali je on teren zbog povrede napustio već u 33. minutu.\nPosle blage inicijative Radnika, usledio je pritisak Zvezde koja je do gola pokušala da stigne preko Anđelkovića, Plavšića i Kataija. Anđelković je prvi žuti karton zaradio zbog simuliranja, kada je sam pao u kaznenom prostoru prilikom prodora pored dvojice igrača.\nU drugom poluvremnu Zvezda je imala inicijativu koja je materijalizovana golom Kataija u 65. minutu. U solo prodoru prošao je pored odbrambenog igrača Radnika, od kog mu se odbila lopta, posle čega nije imao problema da zatrese mrežu domaćih.\nZvezda je prednost duplirala u 78. minutu. Lopta je došla do Stojanovića, on je lepo prima i kreće ka golu po levoj strani, precizno je šutirao ka drugoj stativi sa 13 metara i bez problema savladao Grujičića.\nCrveno-beli su poslednjih desetak minuta igrali sa igračem manje, zbog drugog žutog kartona i grubog starta teren je napustio Anđelković.\nRadnik je stao posle drugog primljenog gola, pa nijednom nije ozbiljnije zapretio. Ipak, u finišu meča, Ćulum, oslobodio se protivničkih igrača, ali je šutirao preko prečke Rajkovića. U poslednjem napadu Radnika na meču, lopta je u leđa pogodila Donalda, domaći su tražili jedanaesterac, smatrajući da ga je pogodila u ruku, ali Mažić nije pokazao na belu tačku.\nJavor ima 15 bodova i pet pobeda, jedan više od Crvene zvezde, koja je sa 2:0 savladala Radnik u Surdulici.\nUpravo će se dve ekipe sastati u narednom kolu na stadionu "Rajko Mitić".\nStrelci za Javor u Ivanjici bili su Gafurov u šestom i Docić u 34. minutu, dok je precizan za goste bio Sarajlin u 82.\nBorac iz Čačka posle tri pobede na startu prvenstva, u poslednje tri utakmice zabeležio je samo bod. Čačani su u Lučanima odigrali nerešeno 1:1 sa ekipom Mladosti, iako su do 61. minuta vodili pogotkom Sikimića. Izjednačio je Otašević.\nPosle prvih 45 minuta u Surdulici nije bilo golova, ali je Zvezda u nastavku slomila pritisak protivnika i upisala nova tri boda.\nOd 19 časova počeli su mečevi Čukarički - Radnički i Novi Pazar - Spartak.\nMečevi Partizan - Rad i Jagodina - Vojvodina odloženi su zbog obaveza srpskog šampiona i novosadske ekipe u evropskim kvalifikacijama.\nMetalac i Voždovac su u subotu u Gornjem Milanovcu igrali nerešeno 1:1.\nOtašević 62 - Sikimić 23\nJavor – OFK Beograd 2:1\nGafurov 6, Dočić (p) 34 - Sarajlin 82\nMladost – Borac 1:1\nGolemić 79 (p) - Vujaklija 22\nRadnik – Crvena zvezda 0:2\nKatai 65, Stojanović 78\n19.00 Čukarički – Radnički Niš\n19.00 Novi Pazar – Spartak


Zbog ogromne potražnje za avokadom, farmeri uništavaju šume | Novosadski informativni portal 021\nZbog ogromne potražnje za avokadom, farmeri uništavaju šume\nFarmeri u Meksiku ubrzano krče borove šume i šire farme zbog velike potražnje za avokadom u Sjedinjenim Američkim Državama, uz porast cene tog voća.\nAvokado uspeva na istoj nadmorskoj visini kao i borova šuma na planinama u zapadnoj meksičkoj državi Mičoakan, najvećem proizvođaču avokada. Upravo velika potražnja za tim voćem navela je farmere na nelegalnu seču šuma kako bi zasadili mladice avokada i obezbedili im više sunčeve svetlosti.\n"Čak i kada se seča šuma ne vidi odmah, mladice avokada rastu ispod borovih grana, što će pre ili kasnije dovesti do potpune seče borovih šuma", rekao je Mario Tapas Vergas iz Instituta za šumarstvo, poljoprivredu i ribolov.\nŠume u državi Mičoakan predstavljaju najveći zimovnik leptira u Meksiku, pa njihova seča nije samo akademsko pitanje.\nVoćnjak avokada koristi skoro duplo više vode od borova, što znači manje vode iz bistrih planinskih potoka Mičoakana od kojih zavisi život biljaka i životinja.\nMeđunarodno udruženje ekoloških aktivista "Grinpis" upozorava da nelegalna seča šuma može da ostavi velike posledice na ljude. "Pored krčenja šuma i efekata na zadržavanje vode, visoka upotreba pesticida i velike količine drvnog materijala potrebnog za pakovanje avokada mogu da imaju negativne efekte na životnu sredinu i dobrobit svih stanovnika", navodi se u saopštenju Grinpisa.\nSeoski planinski putevi zakrčeni su velikim brojem teških kamiona koji prevoze avokado u luke.\nStručnjaci su naveli da je teško pregovarati sa meksičkim poljoprivrednicima koji se vode ekonomskom logikom. Cena avokada skočila je sa 86 centi po komadu u januaru, na 1,10 dolara u julu, mahom zbog slabog ovogodišnjeg roda u Meksiku.\nIzvoz avokada iz Meksika u SAD skočio je u periodu od 2001. do 2010. godine za deset puta.\n14.08.2016\t• 21:11\nPitam se gde su sada da na ovu vest prokomentarisu malogradjani vegani? Da se razumemo zbog profita uslovi u fabrikama mleka i fabrikama mesa su uzasni bas kao i u fabrikama mobilnih telefona i racunara. Ali to ne znaci da treba da prestanemo da jedemo meso, kao sto ne treba da prestanemo ni da koristimo racunare i mobilne telefone. Ukoliko zelite da pomognete prirodi, zivotinjama i covecanstvu postoji samo jedno resenje EUGENIKA! Dakle nemojte ili smanjite broj dece i generalno ljudi na plateni zemlji i svi ce vam biti zahvalni\nEvropska unija planira da nedostatak ruskog gasa nadomesti povećanjem proizvodnje solarne energije i energije vetra, kao i kratkoročnim povećanjem proizvodnje uglja.\nEntoni Albaneze, po svemu sudeći budući premijer Australije, pragmatični je vođa iz radničke klase koji je obećao da će okončati podele u zemlji.\nNajmanje pet osoba poginulo u avionskoj nesreći u Francuskoj\nNajmanje pet osoba poginulo je u padu turističkog aviona na jugoistoku Francuske, javili su lokalni mediji, pozivajući se na policijske izvore i spasioce.\nSPC i postupak za prikrivanje pedofilije: Postoji li pritisak na tužilaštvo?\nNe stišavaju se reakcije na potez Višeg državnog tužilaštva u Podgorici koje je pokrenulo postupak protiv SPC u Crnoj Gori i mitropolita Joanikija, zbog navodnog prikrivanja pedofilije.\nSlavlje u Kumrovcu: Tita nema, štafete nema, ali imamo Dan mladosti i radosti\nU Kumrovcu je danas, povodom 130. godišnjice rođenja Josipa Broza Tita, priređena tradicionalna manifestacija Dan mladosti – radosti.\nAlbanija kupila protivtenkovske projektile, ministar odbrane tvrdi da nema "konkretne pretnje"\nAlbanija je kupila protivtenkovske projektile Javelin kako bi ojačala svoju odbranu, saopštio je ministar odbrane Niko Peleši.\nTokom tri letnja meseca u Nemačkoj će svi moći da koriste javni prevoz za svega devet evra mesečno.\nDevet radnika poginulo u urušavanju tunela u Kašmiru, jedan se i dalje vodi kao nestao\nSpasioci su danas pronašli tela još osam radnika u delu Kašmira koji kontroliše Indija, čime je broj poginulih porastao na devet nakon što se deo tunela srušio, saopštili su zvaničnici.\nOkončana decenija vlasti konzervativaca u Australiji: Morison priznao poraz\nAustralijski premijer Skot Morison priznao je poraz na izborima.\nUNICEF: Širom sveta radno angažovano više od 160 miliona dece\nŠirom sveta radno je angažovano više od 160 miliona dece, ili svako deseto dete uzrasta od pet do 17 godina.\nIzrael ukinuo testove na koronu za putnike iz inostranstva\nIzrael je ukinuo testiranje na kovid-19 za putnike koji stižu na međunarodni aerodrom Ben Gurion, pošto pandemija koja je počela pre više od dve godine jenjava i ta zemlja ukida preostale restrikcije.\nMađarska za EU embargo na rusku naftu, ali morskim putem\nMađarski ministar spoljnih poslova Peter Sijarto rekao je da je Budimpešta predložila Evropskoj uniji da uvede embargo na isporuku ruske nafte morskim putem.\nMinistarstvo energetike Litvanije saopštilo je da ta država od sutra neće uvoziti struju iz Rusije, tako da kod njih više neće biti ruskog gasa, nafte, ni struje.\nIzrael je prijavio prvi slučaj sumnje na zarazu virusom majmunskih boginja kod muškarca koji se nedavno vratio sa puta u Zapadnu Evropu.\nU tornadu u Nemačkoj 30 povređenih\nU tornadu koji je pogodio grad Paderborn na zapadu Nemačke više od 30 ljudi je povređeno, među njima deset teško, rekao je danas portparol policije.\nNemačka: Jeftiniji javni prevoz tokom leta\nNemački parlament odobrio je danas plan za jeftiniji javni prevoza putnika tokom leta, po ceni od devet evra mesečno.\nPredsednik Hrvatske Zoran Milanović izjavio je da Srbija krši obaveze u procesu priruživanja EU time što podiže optužnice protiv bivših pilota Hrvatske vojske zbog navodnih ratnih zločina.\nUkrajinska fudbalska zvezda Andrej Ševčenko postao je prvi ambasador Fondacije za obnovu i razvoj Ukrajine.\nTalibani naredili da avganistanske voditeljke pokriju lice dok vode program\nTalibani su naredili lokalnim televizijskim kanalima u Avganistanu da se pobrinu da voditeljke pokriju lice dok vode program, javio je Glas Amerike (VOA).\nEvropski parlament izglasao jednogodišnju suspenziju carina na robu iz Ukrajine\nEvropski parlament je danas izglasao jednogodišnju suspenziju carina na uvoz robe iz Ukrajine u cilju podrške ekonomiji te ratom razorene zemlje.


ZAKON O AMNESTIJI ČEKA SKUPŠTINSKE ODBORE: Vlast nameće milost za svirepe ubice – Monitor\nOd ukupno 1.084 zatvorenika prema evidencije Uprave za izvršenje sankcija, pravosnažno osuđeni za teška ubistva sa posebnim zanimanjem prate sudbinu novog predloga Zakona o amnestiji, oko kojeg se proteklih dana vodila burna rasprava u Skupštini Da li će, kao sličan predlog iz 2017. godine, zbog nedovoljne većine, ostati u skupštinskoj proceduri, ili će biti izglasan i, nakon sedam godina, zatvorenici dobiti pomilovanje zakonodavnog doma\nIako će djelovati negativno na društvo i ekonomiju, pandemija korona virusa mogla bi imati pozitivne posljedice po osuđene ubice u crnogorskim zatvorima.\nPoslanici vladajuće koalicije su, tvrde, zbog opasnosti po zdravlje zatvorenika usljed pandemije virusa COVID-19, podnijeli prijedlog za amnestiju osoba koje su pravosnažno osuđene na kazne zatvora.\nOd ukupno 1.084 zatvorenika prema evidenciji Uprave za izvršenje sankcija, pravosnažno osuđeni za teška ubistva sa najvećim iščekivanjem prate sudbinu novog predloga Zakona o amnestiji, oko kojeg se proteklih dana vodila burna rasprava u Skupštini Crne Gore. Da li će, kao sličan predlog iz 2017. godine, zbog nedovoljne većine, ostati u skupštinskoj proceduri, ili će biti izglasan i, nakon sedam godina, zatvorenici dobiti pomilovanje zakonodavnog doma?\nPredlog zakona izuzima od amnestije silovatelje, osuđene za porodično nasilje, za korupciju, sprječavanje službenog lica u vršenju dužnosti… Poslanici Demokratske partije socijalista (DPS) i koalicionih partnera, međutim, u izuzetke nijesu uvrstili one koji robijaju zbog teških ubistava.\nTekst ovog zakona, koji su podnijeli poslanici vladajuće koalicije, predviđa umanjivanje kazni za 15 odsto pravosnažno osuđenima koji su u zatvoru, a deset odsto onima koji još nijesu pošli na odsluženje kazne. Osobama koje su više puta pravosnažno osuđivane na bezuslovnu kaznu zatvora umanjiće se osuda za pet odsto.\nS obzirom na to da su poslanici vladajuće partije „zaboravili“ da izuzmu ubice iz predloga zakona iz 2013. i 2017. godine, poslanici opozicije sumnjaju da je riječ o slučajnosti. Takav predlog im 2013. godine nije prošao, jer, tada koaliciona Socijaldemokratska partija (SDP), nije željela da prihvati, zbog čega je Skupština morala izuzeti ubice iz te amnestije. Međutim, oko 80 crnogorskih osuđenika tada je dobilo skraćenje kazne za četvrtinu.\nZbog toga će skupštinski odbori u narednom periodu raspravljati o više amandmana, od kojih se dva odnose na uskraćivanje milosti osuđenima za teška ubistva.\nJedan od podnosilaca takvog amandmana je i predsjednik Skupštine Crne Gore Ivan Brajović (SD), koji je zajedno sa partijskim kolegom Borisom Mugošom i kolegama iz vladajuće koalicije Gencijem Nimanbeguom (FORCA) i Adrijanom Vuksanovićem (HGI) tražio da se ubice izuzmu od amnestije. Brajović je istakao da potpisnici tog dokumenta neće glasati za predloženi Zakon o amnestiji ukoliko se ne izglasa predloženi amandman.\n„Imamo pravo da dajemo milost, ali moramo biti oprezni i osjetljivi kada to radimo“, kazao je Brajović.\nDrugi amandman, gotovo iste sadržine, podnijeli su lideri Demokratskog fronta Andrija Mandić, Milan Knežević, Nebojša Medojević i njihova koleginica Danijela Pavićević (SNP).\nZanimljivo je to što su Nimanmbegu i Vukasnović i među podnosiocima Zakona o amnestiji, zajedno sa poslanicima DPS-a Milošem Nikolićem, Danijelom Živkovićem, Jovankom Laličić, i manjim koalicionim partnerima Andrijom Popovićem (LP) i Ervinom Ibrahimovićem (BS).\nSkupština je od 2000. do 2013. godine donijela osam amnestija (svakih godinu-dvije), što je, prema mišljenju Brajovića, bilo nedopustivo često.\n„Postavlja se pitanje svrhe presuđivanja uz ovoliki broj amnestija“, kazao je on.\nIako poslanici DPS-a kao glavni razlog donošenja amnestije navode sprečavanje zaraze u zatvorima, poslanici opozicije smatraju da je riječ o kampanji za parlamentarne izbore, koji bi se trebali održati na jesen.\nPoslanik i bivši predsjednik Skupštine Crne Gore Ranko Krivokapić tvrdi da 90 odsto zatvorenika glasa Demokratsku partiju socijalista, gdje vidi moguće političke motive za amnestiju.\nPodnosilac zakona Miloš Nikolić (DPS) tvrdi da je pandemija korona virusa „vanredan izazov“ i za zatvorski sistem gdje boravi veliki broj službenih i osoba lišenih slobode.\nTvrdi da je osnovni razlog za amnestiju preporuka Komiteta Savjeta Evrope za sprečavanje mučenja, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja da organi vlasti koriste alternative pritvoru, preinačenje kazni, raniji otpust i uslovni otpust.\n„Sigurni smo u utemeljenje našeg predloga, kako pravnog tako i racionalnog i sa aspekta borbe sa korona virusom i sa aspekta nekih drugih opcija, nekih drugih alternativa i drugih šansi koje se pojedinim licima koja su počinila neka krivična djela može dati“, kazao je Nikolić.\nTeško ubistvo, prema Krivičnom zakoniku, kažnjava se sa najmanje deset godina zatvora ili kaznom dugotrajnog zatvora.\nOno podrazumijeva ubistvo na svirep ili podmukao način, lišavanje života „pri bezobzirnom nasilničkom ponašanju”, ako se ubistvom sa umišljajem dovede u opasnost život još neke osobe, ubistvo iz koristoljublja, radi izvršenja ili prikrivanja drugog krivičnog djela, iz bezobzirne osvete ili iz drugih niskih pobuda…\nTeško ubistvo je i lišavanje života službenom ili vojnom licu pri vršenju ili u vezi sa vršenjem službene dužnosti. U tu kategoriju spada ubistvo djeteta ii trudnice, kao i ubistvo člana porodice ili porodične zajednice kojeg je ubica prethodno zlostavljao.\nCrnoj Gori se u posljednjih 20 godina dogodio niz teških ubistava. Samo u obračunima kriminalnih klanova stradalo je preko 50 crnogorskih građana, a među ubijenima su i nevini ljudi. Ubistva vlasnika dnevne novine Dan Duška Jovanovića (2004) i policijskog inspektora Slavoljuba Šćekića (2005), oba do kraja nerasvijetljena, najviše su uzburkala javnost. Ako Skupština usvoji predlog Zakona, pravosnažno osuđeni saizvršilac u ubistvu Jovanovića – Damir Mandić, koji služi kaznu od 19 godina zatvora, mogao bi biti oslobođen dijela kazne.\nPoslanik Miloš Nikolić kazao je da ubice Šćekića ne bi mogle biti amnestirane, jer ni nakon 15 godina od ubistva u tom sudskom procesu nije donesena pravosnažna presuda.\nZbog straha da bi ubice njenog brata mogle dočekati milost parlamenta, Skupštini je pisala i sestra ubijenog polcijskog inspektora Slavica Šćekić.\n„Ko je bio moj brat? Policajac koji je časno i profesionalno obavljao svoj posao, štitio pravni poredak Crne Gore, svjetionik časti i poštenja. Neshvatljivo je to što vi hoćete da postanete saučesnici u slobodi ubica mog brata, umjesto da stanete u zaštitu njegovog lika i djela“, napisala je ona.\nTu rečenicu iz njenog pisma u Skupštini pročitao je poslanik Demosa Neđeljko Rudović. On je ukazao na apsurd u ovom predlogu. „Neko ko je učinio napad na službeno lice i spriječio službeno lice da izvrši službenu radnju će biti izuzet od amnestije, a ubica neće.“\nOn smatra da kod poslanika vladajuće koalicije postoje razlozi zbog kojih su toliko uporni u amnestiji ubica. „Ako je 2013. godine isti predlagač, vladajuća partija, predložila Zakon o amnestiji i predložila da se amnestiraju počinioci teških ubistava, pa je to spriječeno intervencijom nekih koalicionih partnera; ako je to isto učinjeno 2017, i sada ponovo 2020, mislim da tu postoji neka namjera, neki dug, neka obaveza… Kome?“, upitao je Rudović.\nTo je pravo pitanje – čime su počinioci najtežih ubistava kod članove vladajuće koalicije zaslužili skoro decenijsku upornost da im se pruži milost predstavnika naroda? Da li će, pod plaštom straha od virusa, ovog puta uspjeti da pomognu svirepim ubicama, dok za protivnike režima nemaju milosti?\nAmnestija nije pravilo, već politička odluka\nBivši ministar pravde i advokat Dragan Šoć objašnjava da je amnestija čin jednokratne milosti prema osuđenicima, koji imaju skoro sve demokratije.\n„Kako će se i na koji način primjenjivati amnestija, prema kome i za koja krivična djela, tu već nema pravila. To nigdje nije zapisano. To je čista politička volja i može biti pomilovan svako za koga se u tom trenutku dogovori većina parlamenta“, kazao je on.\nSkupština daje amnestiju, a lica, koja su obuhvaćena tim aktom amnestije, mogu biti oslobođena od krivičnog gonjenja, potpuno i djelimično oslobođena od izvršenja kazne, rehabilitovana, može im se zamijeniti izrečena kazna blažom kaznom ili ukinute pojedine ili sve pravne posljedice osude.\nSudovi, koji su donijeli presude, dužni su po službenoj dužnosti, da nakon izglasavanja amnestije preinače izrečene kazne shodno odredbama Skupštine. Tužioci imaju pravo da se žale na takvu odluku ukoliko smatraju da sud nije zakonito primijenio amnestiju.\nAmnestija je obično pravni čin koji se rijetko primjenjuje, a obično je povod izglasavanja obilježavanje nekog događaja ili važnog datuma.\nNa primjer, u Rusiji se prije pet godina desila velika amnestija povodom 70 godina od Dana pobjede.


Udruženje Etno mreža na korak je od dobijanja kolektivnog žiga koji će pomoći ženama proizvođačima tradicionalnih rukotvorina da se uspešnije afirmišu na tržištu, a javnosti, kupcima i institucijama biće garancija da je komad koji kupuju ili poklanjaju autentičan, kvalitetan i pouzdan.\nNa okruglom stolu u organizaciji Etno mreže, NALED-a i Švajcarskog programa za zaštitu intelektualne svojine istaknut je primer kolektivnog žiga Original, koji je pod jedan brend uveo mnoge proizvođače autentične hrane iz Srbije. Preporuka je i za druge proizvođače, lokalne samouprave i lokalne turističke organizacije da okupe najbolje iz svojih zajednica pod jednim žigom i time obezbede ne samo bolji plasman već i veće vrednovanje njihovog rada i proizvoda.\n- Uz izuzetak nekoliko rukotvorina sa geografskom oznakom, zanatski proizvodi se prodaju po cenama nižim od realnih kroz neadekvatne kanale za plasman, a proizvođači gube vrednost zbog nedostatka svesti javnosti o značaju očuvanja nasleđa i poverenja u kvalitet i poreklo proizvoda. Da bi se ovo stanje promenilo, potrebna je podrška države kroz konkretne mere podrške za proizvođače i zanatska udruženja za registraciju oznake porekla ili upis na nacionalnu listu nematerijalnog nasleđa i zatim za pakovanje, brendiranje i plasman – rekla je izvršna direktorka NALED-a i predsednica Etno mreže Violeta Jovanović.\nVeliki osvrt na značaj rukotvorina za očuvanje kulturnog nasleđa jedne zemlje dao je protagonista održivog razvoja Rambo Amadeus, koji je na panelu istakao da ručni rad ne može da bude hobi, već da mora biti adekvatno i naplaćen.\n- Sako koji nosim napravljen je od pirotskog ćilima, za koji je utrošeno mnogo radnih sati. Ja se u njemu osećam moćno, pa bi takva i cena trebalo da mu bude. On je primer etno urbane proizvodnje i poseduje izuzetnu vrednost koja danas, u 21. veku mora da se ceni, naročito što ćemo time pomoći i ekonomskom osnaživanju žena koje se bave ovim zanatima - zaključio je Rambo.\nPodršku Etno mreži u dobijanju kolektivnog žiga daje Švajcarski program za zaštitu intelektualne svojine, a direktorka programa Dragana Tar istakla je da potrošači, kupci i primaoci poklona kao što su autentična hrana i zanatski proizvodi treba da znaju koliko kompleksan posao stoji iza ovih rukotvorina, kao i sistem provere i praćena svakog koraka u proizvodnji, od nabavke sirovina, same izrade do označavanja proizvoda i njegovog porekla.\nKoliko truda i napora je potrebno za izradu tradicionalnih ruktovorina, istakao je i zamenik gradonačelnika Pirota Miloš Colić, sa fokusom na pirotski ćilim, za koji je Pirot dobio molbu sa Hilandara da se izradi za njihovu najveću klupu, čime će ovaj lokalni brend zapadne Srbije dobiti ogromnu vidljivost za svoju promociju.


- Momirova majka se ne miri sa činjenicom da je ostala bez sina. Nju su članovi porodice pridržavali dok se sanduk spuštao u zemlju jer je jedva stajala na nogama. Sve vreme je pričala kroz plač: "Sine moj, izvini što te nismo razumeli! Izvini što nisam znala šta te je mučilo! Mlad si mi otišao, šta ću sad bez tebe?" - ispričao je izvor iz Crne Gore za "Kurir".\nPre nego što je, kako se navodi, odlučio da digne ruku na sebe, dvadesetčetvorogodišnji pevač je na Fejsbuk profilu poslednji put okačio pesmu Saše Matića "Sad je kasno", a pre toga je tokom poslednjeg nastupa dok je gostovao u jutarnjem programu otpevao stihove čuvenog hita Tome Zdravkovića "Pesme moje", a u kojima pevač govori o čoveku koji se oprašta od života.\nNavodno, pevačevi najbliži i dalje ne mogu da dođu sebi posle svega, a najviše ih čudi i zbunjuje činjenica da nijednog trenutka nisu naslućivali da bi Momir to mogao da učini, a još manje da je imao bilo kakve probleme.\n- Ne znam šta da vam kažem... Momir je bio sve, samo ne depresivan ili nešto slično. Na svim poljima je bio uspešan, ne znam kako je moguće da je do ovoga došlo. Ko zna šta mu je bilo u glavi, to niko ne može da sada da zna - rekla je kratko Momirova poznanica, prenosi pomenuti list.\nPodsetimo, drugarica i koleginica pokojnog pevača Krstinja Todorović otkrila je detalje smrti mladog pevača.\n- To se desilo sinoć kasno, ta vest nas je zatekla oko devet sati uveče, ali s obzirom na to da je istraga još u toku, mi kao njegove kolege i prijatelji ne bismo smeli da priđemo tamo zbog situacije sa koronom, čak se ni saučešće neće primati. Niko ne zna šta bi njega moglo da navede na samoubistvo on je bio sasvim normalan, i u komunikaciji i sa momcima sa kojima je juče bio. Ceo život je u muzici, vedrog duha i raspoloženja. Čak je pripremao pesmu za sebe za jedan festival, nije uopšte bilo naznake da bi to moglo da se desi - rekla je Krstinja pre dva dana.\nPevačica je istakla da ništa nije ukazivalno na tragediju, da je Momir bio veseo i normalan momak, a da je u utorak, 20. aprila, bio u studiju gde je snimao pesmu.\n- Ja sam zvala hitnu da proverim da li se to zaista desilo, i dobila sam informaciju da se upucao pištoljem. Kažu da je istraga u toku, da se ubio u tom stanu gde je živeo sa tom devojkom. Ništa se zvanično ne zna od detalja, ljudi nagađaju - rekla je Krstinja.\n"TRAŽIO SAM POLIGRAF" Prva izjava Branislava Lečića nakon ispitivanja u policiji\nGlumac Branislav Lečić, nakon informativog razgovora u policiji povodom optužbi koleginice Danijele Štajnfeld da ju je silovao, izjavio je za "Tanjug" da je zadovoljan profesionalnim pristupom koji su pokazali službenici policijske uprave i postupajući zamenik javnog tužioca.\n"Njegove pesme imale su i sliku i miris..." POZNATI SE OPRAŠTAJU OD ĐORĐA BALAŠEVIĆA: "Neki bi to prosto tugom nazvali..."\nNjegove pesme smo pevali, stihove citirali i nema ko danas u Srbiji ne žali za Đoletom Balaševićem. Putem društvenih mreža mnogi poznati se opraštaju od legendarnog i neponovljivog kantautora.\nSA 7 GODINA JE POČEO DA GLUMI, A SA 13 UŠAO U KANDŽE DROGE Turbulentan život Igora Pervića bacio je senku na sva njegova ostvarenja\nGlumac Igor Pervić preminuo je jutros oko 8.30 u svom stanu, u 52. godini života.\n"LJUT SAM, BESAN, PATIM ŠTO NIKAD VIŠE NEĆE BITI TU" Srpski pevač neutešan zbog smrti dvojice kolega, potpuno SKRHAN\nPevač Peđa Medenica skrhan je zbog gubitka dvojice kolega i prijatelja, Bora Lalevića i Srđana Gajića.\n"SREĆNI LJUDI" SU SADA NA NEBESKOJ SCENI 22 glumca iz serije su nas napustila, njih troje je izgubilo život iste godine\nJedna od najgledanijih serija na našim prostorima, "Srećni ljudi", okupila je oko 140 glumaca koji se pojavljuju u 70 epizoda. Premijerno je prikazivana 1993. godine, nakon čega je reprizirana mnogo puta. Od tada do danas dvadesetdvoje glumaca nas je napustilo, a neki od njih su prerano otišli na „nebesku scenu“.\nJovana Balašević, ćerka preminulog kantautora Đorđa Balaševića, danas, na dan sahrane oca oglasila se na društvenim mrežama.\n(VIDEO) POSLEDNJI OPROŠTAJ od Dragoljuba Đuričića uz bubnjeve: Porodica, kolege i prijatelji skrhani bolom\nIspraćaj za kremaciju bubnjara Dragoljuba Đuričića, koji je preminuo od posledica korona virusa, održao se danas na Novom groblju u Beogradu.\nOVA ŽELJA JOJ SE NIJE OSTVARILA Ksenija Pajčin je teško podnela razvod roditelja, a ovako je pričala o BRAKU I DECI\nPevačica Ksenija Pajčin izgubila je život kada ju je iz pištolja usmrtio tadašnji izabranik Filip Kapisoda. On je prvi ispalio nekoliko hitaca u nju, da bi potom ubio sebe.\nPOTRESNO, RASPLAKALA SE PRED KAMERAMA "BLICA" Pevačica kroz suze ispričala detalje PORODIČNOG NASILJA (VIDEO)\nPevačica Sanela Vujnović prijavila je policiji da ju je zlostavljao dečko, harmonikaš Miloš Stojković, koji je, kako stoji u zvaničnim dokumentima, dobio zabranu prilaska žrtvi.


OSLOBODITE POTISNUTE EMOCIJE VEŽBOM - Holistic Coaching Magazine\n10/16/2017 04/22/2020 Lidija Grujić Marina Zlokolica\nVećina praktičnih vežbi u coachingu ili nekim sličnim disciplinama koje imaju za cilj da nas suoče sa činjenicama, dovedu do nas cilja ili izvuku nešto duboko potisnuto počinju sa „ napišite svoja osećanja, šta se govori/lo , šta želite, šta je za vas idealno, šta vam smeta…. i slično”.\nDa li i vi spadate u onu grupu ljudi koji kažu; „ Šta imam od toga što ću napisati, hoću konkretno rešenje za moju situaciju“!\nOvo je vrlo konkretno ukoliko pravilno sledite uputstva!\nMi živimo u materijalnom svetu i potrebno nam je da zadovoljimo naš fizički nivo, što znači da stvari vidimo, osetimo i doživimo. Kada napišemo svoje želje, osećanja, ciljeve, poteškoće, mi ih tada vidimo i suočavamo se sa njima. Kroz to se automatski bude i izvlače iz našeg uma sva sećanja vezana za trenutno stanje u kojem se nalazimo.\nTako se suočavamo sami sa sobom, sa svojim strahovima, mislima, osećanjima, obrascima po kojima živimo i sa svim onim što nas čini onakvima kakvi danas jesmo i sa onima što nas je dovelo tu gde danas jesmo. Jer dok smo na nivou da samo razmišljamo, naš mozak radi veoma brzo i mi sa vrlo često ne bi ni sećali šta smo prvo rekli a kada je sve na papiru imamo jednu sliku. Početak i kraj!\n← ŠTA KADA NE IDE ONAKO KAKO ŽELITE?\nSIGNALI DUŠE →\n07/25/2018 Lidija Grujić Comments Off on Zašto smo u nekim odlukama istrajni a u nekima ne?


ZMIJA U UČIONICI: Stepski smuk uplašio mališane u Vladičinom Hanu | Novosti.RS\nFoto: Udruženje "Poskok"\nĐaci su napustili učionicu, dok na lice mesta nije stigao Vladica Stanković iz Udruženja "Poskok" iz Vladičinog Hana.\n- Radi se o mladuncu neotrovnog stepskog smuka koji se zavukao ispod radijatora u uglu učionice. Zmija je vrlo brzo pronađena i vraćena u prirodno stanište - kaže Stanković.\nVladica Stanković navodi da nije retkost da gmizavci zalutaju u ljudska staništa, naročito ako se, kao u ovom slučaju, objekti nalaze u blizini reke.\nZmija Vladičin Han Vladica Stanković Udruženje "Poskok"\n44 VUČEVIĆ POVODOM 12. ROĐENDANA SNS: Zatekli smo Srbiju kao "Titanik", a danas je to siguran i bezbedan brod koji može sve da izdrži


HRA: Činjenica da je Iličković osporio zakonitost odluke zahtijeva istragu postupanja nadležnih - Vijesti.me\n"PRODUŽITI JAVNU RASPRAVU O NACRTU ZAKONA"\nAkcija za ljudska prava (HRA) apelovala je danas na Ministarstvo rada i socijalnog staranja da produži trajanje javne rasprave o Nacrtu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj i dječjoj zaštiti.\nKako je saopšteno iz te nevladine organizacije, time bi javnost dobila dovoljno vremena da se suštinski uključi i doprinese kvalitetu izmjena tog važnog zakona za ostvarivanje ljudskih prava u Crnoj Gori.\nHRA podsjeća da je javna rasprava o Nacrtu počela 2. juna, a planirano je da traje samo pet dana.\nUredbom o postupku i načinu sprovođenja javne rasprave taj rok, kako se navodi, nije mogao biti kraći od 20 dana.\nU HRA smatraju da je to obrazloženje neprihvatljivo i da se rok mora produžiti iz više razloga.\nPredviđeni rok za izvršenje odluke Ustavnog suda je 12. avgust, tri mjeseca od dana kada je odluka objavljena u Službenom listu, tako da taj rok, kako se ocjenjuje, ne može da opravda skraćivanje roka za javnu raspravu.\n"Činjenica da je sudija Ustavnog suda, Miodrag Iličković, koji je učestvovao u donošenju odluke Suda čije se izvršenje požuruje hitnom izmjenom zakona, osporio zakonitost te odluke, zahtijeva ozbiljnu i nepristrasnu istragu postupanja svih nadležnih u tom slučaju prije brzopletog pristupanja izvršavanju te odluke", smatraju u HRA.\nIličković se ranije ogradio se i izuzeo svoju podršku ranijoj odluci Ustavnog suda suda, kojom su naknade za majke sa troje i više djece ocijenjene kao neustavne, a Vladi naloženo da donese novi propis.\nKako se navodi iz HRA, iako se hitna izmjena zakona pravda potrebom izvršavanja odluke Ustavnog suda, Ministarstvo nije predložilo samo uređivanje prava korisnica naknada, već i suštinske izmjene i dopune i drugih prava koja proističu iz Zakona, kao što su lična invalidnina, pravo na materijalno obezbjeđenje porodice, bez odgovarajućeg obrazloženja.\n"Predložene su izmjene bez prethodno objavljene analize. Konkretno, nije poznato da su i ako jesu, kako, sagledani efekti uvedenog informacionog sistema socijalnog staranja, socijalnog kartona", kaže se u saopštenju.\nHRA ocjenjuje da je Ministarstvo zaobišlo preporuke koje UN Komitet za ekonomska, socijalna i kulturna prava uputio Crnoj Gori u decembru 2014. godine. "Posebno izdvajamo preporuku da se povećaju iznosi socijalnih davanja kako bi se obezbijedio odgovarajući životni standard osobama i porodicama, posebno za nezaposlene, starije i osobe sa invaliditetom".\nHRA ističe da nije obezbijeđeno ni sprovođenje preporuke UN Komiteta da se adekvatno zbrinu lica koja u nedostatku odgovarajućeg smještaja i dalje borave u psihijatrijskoj bolnici u Dobroti.\nOcjenjuje se da je nedopustivo i protivno međunarodnim standardima ljudskih prava prebacivanje osoba iz jedne ustanove u drugu, što je planirano predloženim osnivanjem socijalno-zdravstvenih ustanova.\n"Institucionalno zbrinjavanje karakteriše segregacija, izopštenost iz zajednice, manjak privatnosti i lične autonomije, gubitak kontrole nad sopstvenim životom, i takav pristup rješavanju problema suprotan je standardima Konvencije za prava osoba sa invaliditetom, koja štiti i prava osoba sa mentalnim invaliditetom", kaže se u reagovanju HRA.


Promjene /Nova pravila o školskim takmičenjima u KS: Da li će biti olakšano đacima? / Radio Sarajevo\nPromjene / Nova pravila o školskim takmičenjima u KS: Da li će biti olakšano đacima?\n07. 03. 2019. u 11:14:00 Radiosarajevo.ba\nUskoro će biti potpisan memorandum kojim se definira način organizovanja i provođenja takmičenja i smotri učenika i djece iz predškolskih ustanova u Kantonu Sarajevo za školsku godinu 2018/2019.\nSkoro potpisivanje memoranduma je bio povod sastanka kantonalne ministrice obrazovanja, nauke i mladih Zinete Bogunić s pomoćnicima opštinskih načelnika. Memorandum također definira vrijednovanje postignutih rezultata, nagrađivanje, finansiranje, praćenje i izvještavanje o učenicima.\nKako je navedeno u saopštenju, cilj takmičenja i smotri je afirmacija odgojno-obrazovnog rada kroz predstavljanje dostignutog nivoa znanja, vještina i sposobnosti, te razvoja potencijala učenika u skladu sa njihovim afinitetima i interesovanjima.\nIz resornog ministarstva su podsjetili da je njihova svrha provjera rezultata rada, stečenih znanja, vještina i sposobnosti učenika iz nastavnih predmeta, odnosno oblasti, te se da se učenicima daje mogućnost da budu rezultati njihovog rada prepoznati i nagrađeni.\nZa planiranje rasporeda takmičenja je odgovorna resorna ministrica. Obavezana je da do kraja novembra tekuće školske godine napravi plan i dostavi ga nadležnim opštinskim službama, predškolskim i školskim ustanovama.\nU autorskom tekstu objavljenom početkom prošlog mjeseca, profesorica jezika i književnosti Selma Karić je upozorila na pritisak kojem su izloženi đaci tokom takmičenja koja se uglavnom održavaju u drugom polugodištu. Između ostalog, istakla je da postojeći sistem takmičenja, kao i obrazovanja u cijelini djeluje kontraproduktivno na đake.\nDa postojeći sistem obrazovanja u Kantonu Sarajevo i ostatku Bosne i Hercegovine nije odgovarajući postojećim potrebama, smatraju mnogi stručnjaci. Stoga, za nadati se da će pomenuti memoradnum odgovoriti na potrebe sarajevskih đaka.\nTagovi: obrazovanje Kanton Sarajevo učenici Zineta Bogunić\nReforma obrazovanja u KS-u / Veličković: Izostao je doprinos stručne i naučne zajednice


Priština vadi provereni recept da ohrabri ekstremiste koji napadaju Srbe - Sputnjik Srbija\n18:53 15.04.2021 Preuzmite kraći link\nIzjava koju je dala Vjosa Osmani, tzv predsednik Kosova, da namerava da tuži Srbiju za genocid retorika je koja ohrabruje albanske ekstremiste da napadaju preostale Srbe na Kosovu, kaže Milovan Drecun predsednik Odbora za Kosovo i Metohiju u Skupštini Srbije.\nOn ističe da je pravno nemoguće da Kosovo tuži Srbiju jer nije međunarodno priznata država ali je cilj Prištine da izvrši organizovan pritisak na Beograd kako bi ga izazvao da odustane od dijaloga\nRetorika koja ohrabruje ekstremiste da napadaju Srbe\nDrecun kaže da Priština iznosi podatke koji nemaju veze sa činjenicama i tako pokazuje da se dijalog sa Beogradom neće skoro nastaviti.\n„Oni postavljaju niz uslova za koje znaju da su prepreka da bi se nastavili razgovori, a sa druge strane destabilizuju situaciju na Kosovu i Metohiji u delu koji se odnosi na međunacionalne odnose. Takva retorika ohrabruje ekstremne Albance da napadaju Srbe i njihovu imovinu na Kosovu i Metohiju. To je ono što predstavlja prvi efekat takve neprihvatljive retorike i izmišljotina koje plasiraju“, napominje Drecun.\nTime što govore o izmišljenom genocidu, dodaje Drecun, albanski lideri zapravo zamenjuju teze jer je teroristička OVK ta koja je imala za cilj da očisti potpuno Kosovo i Metohiju od Srba.\n„Dakle, izokreću činjenice i pokušavaju da nametnu dve teze koje ukazuju na to da apsolutno nisu spremni za postizanje bilo kakvog dogovora sa Beogradom. Oni žele priznanje od Srbije izmišljajući brojke i priče o navodnom genocidu. Ta priča o genocidu treba zapravo da preusmeri pažnju međunarodne javnosti sa Prištine na Beograd i da na dnevni red ponovo vrati neke stare teme,“ uveren je Drecun.\nPolitički analitičar Dejan Vuk Stanković ovakve poruke naziva „zlikovačkom propagandom“ koja se odvija uporedo sa diplomatskim pritiscima na Beograd da prizna jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova.\n„Tužba o genocidu nema nikakvo pravno utemeljenje niti težinu da bi kao pravna inicijativa bila podneta odgovarajućim pravosudnim institucijama. To je jasno svima uključujući i onima koji zagovaraju tu tužbu. Ovde je više stvar u tome da se stvori medijski i politički pritisak na Srbiju da ona konačno preseče i prizna Kosovo. Mnoge od tih izjava koje su se čule i u UN, gde su se Srbi uporedili sa nacistima deo su tog zlokobnog repertoara koji sprečava bilo kakve normalne razgovore,“ mišljenja je dr Stanković.\nPoenta svega je, dodaje on, stvaranje atmosfere u kojoj je nemoguće racionalno pregovarati i napredovati u pravcu pronalaženja nekog kompromisnog rešenja koje bi garantovalo dugoročnu stabilnost.\n„To je deo propagandnog repertoara albanske strane koja umnogome podseća na devedesete i potvrđuje njihovu želju da po svaku cenu izdejstvuju nezavisnost Kosova. To je deo šireg plana za koji Priština ima neku vrstu otvorene ili prećutne podrške Zapada na čelu sa Amerikom. Sa ovakvom retorikom zatvaraju se vrata svakom dijalogu,“ zaključuje naš sagovornik.\nPriština je svesna, dodaje Stanković, da preko dijaloga ne mogu da dođu do priznanja Kosovo od strane Beograda tako da je očigledno je ovo jedan od instrumenta koji koriste pokušavajući da do toga dođu bez dijaloga.\nVjosa Osmani je, u intervjuu za „Ajriš tajms“, rekla da da je razmena teritorija nemoguća, ocenjujući da predsednik Srbije Aleksandar Vučić „tek treba da dokaže da se odvojio od nekadašnjeg Miloševićevog načina razmišljanja“. Ona je navela da Priština želi i da lideri Srbije plate za, kako tvrdi, zločine počinjene tokom rata 1998. i 1999. godine i „sistematsko ugnjetavanje kosovskih Albanaca“, i dodala da se Priština priprema kao zemlja za slučaj genocida protiv Srbije čim budu spremni na to, u pravnom smislu.\ndijalog, Vjosa Osmani, srbi, genocid, Kosovo


Džejms Harden i Rasel Vestbruk Šutnu 60 puta za 48 minuta | Sport | Košarka\n28. September, 11:59\nŠutnu 60 puta za 48 minuta: Rešiće se samo od sebe! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nNakon što su svi napustili njega, Rasel Vestbruk (30) odlučio je i sam da ode iz Oklahome posle 11 godina i pridruži se nekadašnjem saigraču Džejmsu Hardenu (29) u Hjustonu.\n"Brada", koji je u prve tri NBA sezone kao rezerva nebrojeno puta bio Tanderov "faktor iks" i jedan od najvažnijih igrača za prodor do velikog finala 2012, shvatio je na tom putu da je stvoren za više i odlaskom među Roketse pre šest godina, zapravo, označio početak razlaza fantastičnog tima.\nUsledili su odlasci Serdža Ibake, pa čuveni beg Kevina Durenta među direktne rivale, Golden Stejt Voriorse, uglavnom... relativno brzo Vestbruk je ostao "solo" u Oklahomi, nakon čega je priredio tri uzastopne "tripl-dabl" sezone, postao MVP, ali vezao tri eliminacije u prvoj rundi plej-ofa uz samo 16 nastupa u tom delu sezone od Durentovog odlaska.\nU međuvremenu, Harden je i sam postao "ubica", prvi strelac i MVP lige, neko će reći i najveći "potrošač" lopti, pa nije čudo što navijače zanima kako će izgledati ovo drugo partnerstvo "Brade" i "Brodija" u Teksasu.\nBiće, u najmanju ruku, zanimljivo, jer...\nKada se sabere njihove šuteve iz igre u prošloj sezoni, ne računajući one koji su završeni faulom i izvođenjem slobodnih bacanja, treneru Majku D'Antoniua ostaje da osmisli ofanzivne kretnje za svega dva-tri minuta utakmice.\nHarden, najkorisniji igrač iz sezone 2017/18, prošle je u proseku šutirao 24,5 puta po utakmici, koliko mu je bilo potrebno za 36,1 poen, 6,6 skokova i 7,5 asistencija.\nVestbruk, kojem je najprestižnija individualna titula pripala u godini pre toga, šutirao je 20,2 u proseku i beležio 22,9 poena, 11,1 skok i 10,7 asistencija u sezoni za nama.\nProstim sabiranjem, u ligaškom delu sezone 2018/19 njih dvojica "pucala" su skoro 45 puta za 48 minuta igre, na šta tek treba dodati Hardenovih 11 i Vestbrukovih 6,2 penala po susretu... Iz igre ili iz mesta, pre nego što će oformiti novi NBA tandem superstarova, šutirali su preko 60 puta ka košu.\nTo će biti praktično neizvodljivo kada budu obukli istu uniformu, ali Harden ne brine.\n"Kada imaš takav talenat, stvari se reše same od sebe. Komunicirate, izađete na teren i igrate. Prosto je. Napad po napad, sve će to biti rešeno kada sezona krene... To je tako", govorio je levoruki trojkaš, koji je imao više uspeha od atomsko pleja u sezonama za nama.\nVestbruk je bez Durenta odigrao samo 16 plej-of mečeva, dok je Harden igrao jedno finale i dva polufinala Zapada i po pravilu ispadao od Voriorsa.\n"Kada si talentovan, kada pored sebe imaš inteligentne igrače koji su spremni da se žrtvuju, stvari se same od sebe dogode", nadovezao se Harden, podsećajući da je D'Antoni navikao ostatak ekipe da igra za njega i da trpi često nerezonske šuteve i još manje rezonsko tapkanje lopte u mestu dok ostali stoje u uglovima i čekaju.


Drobnjak demantuje medije – Nadlanu.com\nDrobnjak demantuje medije\nObjavljeno 27. apr 2013. / 17:15:04\nBeograd — Vršilac dužnosti generalnog direktora Puteva Srbije Zoran Drobnjak tvrdi da nisu tačni navodi medija da je ta kompanija probila budžet za 35 miliona evra.\nKako je ranije objavio “Blic”, Drobnjak je kao direktor u 2012. godini potrošio 3,68 milijardi dinara više u odnosu na zakonski dozvoljen budžet, dok Drobnjak tvrdi da je budžet “probijen” za najviše 206,2 miliona dinara.\nDrobnjak je u pisanoj izjavi medijima po stavkama pobrojao na šta je i kako potrošen i “probijen” budžet. Kako se navodi u izveštaju tog javnog preduzeća za 2012, budžet je “probijen” za nešto više od pet milijardi (5.023.100.000 dinara), a od tog novca – kako se navodi – drugi sektori su uložili 2.337.200.000 dinara, pa je ostao dug od 2.685.800.000 dinara.\n''U septembru, navodi Drobnjak, Putevi Srbije nisu dobili očekivanu subvenciju od 500 miliona dinara, pa – kako se navodi – “kada uračunate i tu cifru, to je 2.185.800.000 dinara i te troškove trebalo je da pokrije Ministarstvo finansija“.\nU medjuvremenu je sklopljen ugovor sa Ministarstvom za lokalnu samoupravu i regionalni razvoj za pripremu opštinskih puteva, u vrednosti od 386,5 miliona dinara i za zimsko održavanje u decembru, u vrednosti od 311,9 miliona – dakle, ukupno 698,4 miliona dinara, što znači da je JPPS probilo budžet za 1.487.400.000 dinara.\n“Oduzmite od toga troškove za zimsko održavanje za januar, februar i mart 2012. godine, koji su bili veći zbog jake zime kada je proglašena vanredna situacija, iznose 1.281.200.000 dinara“, naveo je Drobnjak.\nKako zaključuje Drobnjak, to smanjuje proboj budžeta Puteva Srbije na 206,2 miliona dinara, a taj iznos je trošak koji su Putevi Srbije imali prema Javnom preduzeću Železnice Srbije na osnovu sudske presude za troškove nastale prilikom rehabilitacije mosta Gazela.\nDrobnjak je dodao da ne postoji ni sporni plan troškova za 2013. godinu koji je takodje objavio “Blic”.\nKako je naveo, Predlog programa poslovanja za 2013. godinu obuhvata troškove nadzora na rehabilitaciji puteva, projektovanje, finansijsku reviziju projektovanja i utvrdjivanje stanja državne putne mreže, a predvidjeni troškovi su 61 milion dinara.\n“Nije tačno da smo za Rezervne delove odvojili 11,5 miliona dinara, nego sedam miliona dinara. Takodje nije tačno da u 2012. godini nije kupljen nijedan rezervni deo – naravno da su kupljeni rezervni delovi, ali su njihovi troškovi bili u strukturi troškova Sektora naplate putarine.”\nDirektor Puteva Srbije takodje kaže da troškovi održavanja opreme ne iznose 55 miliona dinara, nego 25,5 miliona, za održavanje voznog parka planirano je 10 miliona, a ne 30.\n“Kad je reč o održavanju odmarališta na Zlatiboru to su, zapravo, dva apartmana, i za njihovo održavanje svakako nije predvidjeno 22,8 miliona dinara, nego 70.000 dinara, a za održavanje poslovnih zgrada, a ne poslovne zgrade, predvidjeno je 12 miliona, a ne 22 miliona dinara, kako je Blic to 'saznao' iz svog izvora u našoj firmi“, istakao je Drobnjak.\nPrema pisanju Blica, najveći minus u 2012. bio je u Sektoru za održavanje puteva prvog i drugog prioriteta, pa je umesto 13,3 milijarde, koliko je u budžetu planirano, ovaj sektor potrošio 4,7 milijardi više. Kako se navodi, u pojedinim sektorima je potrošeno manje novca od planiranog, pa se taj minus od 4,7 milijardi sveo na 3,6 milijadi dinara.\nUO “Puteva Srbije” održao je tri sednice na kojima je jedina tačka dnevnog reda bilo usvajanje plana budžeta za 2013, ali Drobnjak nije želeo da odustane od pojedinih planiranih troškova, iako su neki za 210 odsto veći od prošlogodišnjih, naveo je “Blic”, koji prenosi da su zbog neusvajanja plana svi projekti već mesec dana blokirani.\nProblem je i što se članovi UO stalno žale da ne raspisuju konkurs za novog direktora, jer su pod stalnim pritiskom da to ne urade, piše taj beogradski list.\nputevi Srbijezoran drobnjak\nNovi album Adel sledeće godine?\nPožar u Beogradu: Zapalio se autobus pun putnika\nOliver Dulić osuđen na tri i po godine zatvora\nBlokiran račun Puteva Srbije zbog drskosti Zorana Drobnjaka\nBezobrazluk: Mrkonjićev dug da vraćaju građani


eKapija | Zora Vidović, direktorka Poreske uprave RS - Srpska u stečajevima gubi 300 mil KM\nIzvor: Glas Srpske | Četvrtak, 14.03.2013.| 16:04\nZora Vidović, direktorka Poreske uprave RS - Srpska u stečajevima gubi 300 mil KM\nZora Vidović (Foto: b)\nPoreska uprava RS potražuje 333 mil KM od preduzeća koja su u stečaju, a dosadašnja praksa je pokazala da se iz stečajeva naplati tek 10% duga, rekla je u intervjuu za "Glas Srpske" direktor Poreske uprave RS Zora Vidović.\n- Samo deset najvećih preduzeća koja su u stečaju duguju 40% tog iznosa. U praksi, do sada je prosjek naplate bio 10%, što znači da će RS u ovim stečajevima izgubiti oko 300 mil KM. Sve sumnjive stvari koje se pojave u stečaju preispitujemo, kako bismo vidjeli da li je PU RS preduzela sve mjere za naplatu prije otvaranja stečaja - rekla je Vidovićeva.\nOčekujete li da će objavljivanje spiska najvećih dužnika doprinijeti povećanju naplate poreza?\n- Mi smo 1. marta objavili jedan dio dužnika, a svaki idući mjesec objavljivaćemo još određen broj dužnika, tako da ćemo za tri mjeseca imati objavljene sve dužnike. Na ovaj način želimo da rad PU RS učinimo što transparentnijim i da na sajtu budu apsolutno svi dužnici, odnosno da nema niko povlašten i zaštićen. Očekujemo i da će poreski službenici u našim područnim centrima, koji su i odgovorni za naplatu potraživanja na svom dijelu, poboljšati rad, jer im neće biti nevažno kako njihov centar kotira u odnosu na druge. Sigurno očekujemo da će se naplata poboljšati objavom ovog spiska jer nas je već zvao značajan broj, naročito fizičkih lica koji su pitali da li su dužni nešto da plate kako se ne bi našli na tom spisku.\nZnačajan broj preduzeća koja se nalaze na listi dužnika je u stečaju. Koliko bi se realno od tih firmi moglo naplatiti, odnosno koliko bi RS mogla tu da izgubi?\n- Trenutno od preduzeća koja su u stečaju potražujemo 333 mil KM. Samo deset najvećih preduzeća koja su u stečaju duguju 40% tog iznosa. U praksi, do sada je prosjek naplate bio 10%, što znači da će RS u ovim stečajevima izgubiti oko 300 mil KM. Sve sumnjive stvari koje se pojave u stečaju preispitujemo kako bismo vidjeli da li je PU RS preduzela sve mjere za naplatu prije otvaranja stečaja.\nDa li ste pronašli određene nepravilnosti?\n- Pronašli smo jedan vrlo drastičan slučaj, a odnosi se na kladionicu kojoj je u stečajnom postupku otpisano 3,6 mil KM. Uvidjeli smo da ima negativnih elemenata i kod Poreske uprave, koja po našim procjenama nije preduzela adekvatne mjere u pravo vrijeme, a naravno ima i kod poreskog obveznika jer se on preregistrovao u istu takvu djelatnost, gdje su isti ljudi u menadžmentu, tako da smo taj nalaz poslali tužilaštvu i čekamo njihovu reakciju. Ispitali smo i veliki otpis duga u Bijeljini, gdje je firmi "Aleks petrol" otpisano 22 mil KM i tu je PU RS zaista uradila sve što je trebalo, čak je i krivična prijava podnesena ranijih godina. Ne znamo kako je ona završila, ali znamo da dug nije naplaćen.\nNa spisku dužnika primjetan je veliki dug pojedinih fizičkih lica. Kako je moguće da fizička lica imaju milionska dugovanja?\n- To su dugovi koji su nastali od 1996. do 2001. godine i oni su preneseni na fizička lica koja su bila odgovorna lica ili su bili vlasnici tadašnjih preduzeća. Kada je nastala PU RS, baza podataka je uzeta iz finansijske policije i uprave prihoda, tako da su dugovi ovih fizičkih lica posljedica toga što su njihova preduzeća ostala dužna. Oni su tada morali da se preregistruju u društvo sa ograničenom odgovornošću, a tamo gdje to nisu uradili morali smo da prenesemo dugove na odgovorna lica ili vlasnike. U proteklom periodu preduzimane su mjere prinudne naplate, a i dalje ćemo pokušavati da naplatimo kako ne bi došlo do zastare.\nKoliki je ukupan dug poreskih obveznika u RS?\n- Ukupan dug poreskih obveznika u RS trenutno iznosi 1,4 mlrd KM i on je već nekoliko godina na tom nivou. Problem je to što je struktura tog duga dosta loša. Od 1,4 mlrd KM duga, u reprogramu imamo 286 mil KM, i to se dosta solidno naplaćuje. U stečaju imamo 333 mil KM i to je jako loš izvor naplate. Pored toga, imamo i nesolventne obveznike, koji duguju 110 mil KM. Poseban problem kod poreskih dužnika je taj što imamo ogroman dug koji je nastao od 2001. do 2004, kada je bilo registrovano mnogo "perača novca". Te firme su radile veoma kratko, svega nekoliko mjeseci, napravile su ogromne dugove poreza na promet i PURS te dugove nije uspjela da naplati. Tih firmi više nema, one nisu ni imale imovinu, nema ni njihovih vlasnika na području RS. Protiv onih do kojih je PU RS mogla doći pokrenuti su krivični postupci, jedan dio je naplaćen, ali najveći dio nije. To je jako sporan dug i pretpostavka je da se on neće moći naplatiti.\nKoliki su dugovi zdravstva?\n- Kod svih poreskih obveznika koji imaju značajnije dugove svi su dugovi pokriveni hipotekama. Jedini problem nam je ostao kod zdravstva, gdje imamo jako visok dug od 48 mil KM i on nije pokriven. U najkraćem roku moramo sa drugim relevantnim faktorima u RS da vidimo kako ćemo naplatiti taj dug jer je zaista vrlo teško blokirati te institucije. Najveći dužnik je KC Istočno Sarajevo, ima određen broj domova zdravlja, kao i KC Banjaluka, koji je do prije nekoliko mjeseci izmirivao svoje dugove. Međutim, imamo i domova zdravlja koji nisu ništa dužni, što govori da nije baš samo u pitanju nedostatak sredstava, nego vjerovatno ima i drugih razloga koji uvode zdravstvene ustanove u probleme.\n(Napomena: tekst je u potpunosti preuzet sa sajta lista "Glas Srpske" od 14. marta 2013. godine)


U PITANJU JE BESRAMNA MANIPULACIJA KAKO BI PRIKRILI SVOJ KRIMINAL! Advokat Andreja Vučića: Taktika im je da ODUGOVLAČE SA PROCESOM! - Informer\nDanas je u prvom osnovnom sudu održano suđenje po tužbi koju je Andrej Vučić, brat predednika Srbije Aleksandra Vučića, podneo protiv potpredsednika Narodne stranke i narodnog poslanika Miroslava Aleksića zbog navoda o “Jovanjici”, koji su u međuvremenu osporeni veštačenjem.\n- Oni pokušsavaju da odugovlače ovo suđenje izuzećem sudije i da prikrivaju svoj lopovluk i kriminal. To je njihova taktika i dokaz njihove nervoze. Nemam nikakvu dilemu da će Aleksić za izreknutu laž morati da plati kaznu - rekao je Ðukanović.\nOn je poručio da “niko ne može da se bavi politikom na ozbiljan način tako što će da iznosi laži o nekome”\nÐukanović je rekao i da je suština cele priče bio pokušaj kriminalizacije porodice Aleksandra Vučića.\nÐukanović je takođe rekao da postoji obaveštenje nadležnog tužilaštva da nikakve kontakte Andrej Vučić nije imao sa Koluvijom.\n- Pričaju o veštačenju telefona... Andrej Vučić nije stranka u postupku, već Koluvija. Neumoljivi su dokazi na našoj strani i bilo bi sramota da se završi drugačije nego presudom protiv Aleksića - zaključio je Ðukanović.\nPodsetimo, Andrej Vučić je Aleksića tužio za povredu časti i ugleda, zato što je Aleksić više puta u javnosti govorio da ima saznanja da je vlasnik Jovanjice Predrag Koluvija, pre hapšenja u novembru, zvao predsednikovog brata.\nsuđenje tužba sud advokat Andrej Vučić Vladimir Đukanović


Prvog dana 2018. britanska televizijska mreža Bi-Bi-Si počela je da emituje na svom kanalu BBC1 seriju "Mekmafija", snimljenu prema istoimenoj knjizi o međunarodnom kriminalu bez granica, čiji je autor poznati britanski novinar i istoričar Miša Gleni.\n03. januar 2018. 13:00\nAutor scenarija serije je Husein Amini, režiser Džejms Votkins, dok bivšeg ruskog mafijaša, koji pokušava da živi normalan život, igra DŽejms Norton. Gleni koji je, radeći na ovoj knjizi, koju je na srpskom jeziku objavio Samizdat B92, tri godine beležio iskaze krujumčara oružja, cigareta, narkotika, reketaša, "kavijarske mafije" i drugih "biznismena" od Balkana do Brazila, Japana i Nigerije, kaže da ovom knjigom, objavljenom 2008, "nije želeo da budem moralan, nego da pokaže kako svet funkcioniše". Sa prostora bivše SFR Jugoslavije u njoj se pominju Stanko Cane Subotić, Vladimir Vanja Bokan, Željko Ražnatović Arkan, Milo Đukanović...\nPrilikom svog poslednjeg boravka u Beogradu početkom oktobra 2017, kad je predstavio svoju novu knjigu "Nemezis - jedan čovek i bitka za Rio", Gleni je, između ostalog, objasnio da "danas više nije moguće živeti od novinarstva i pisanja knjiga, zbog čega je ušao u TV biznis, u kome će se veliki novac okretati još desetak godina dok se ne zavede red na tržištu".\nMiša Gleni, koji će 25. aprila napuniti 60 godina, sin je poznatog britanskog prevodioca i poznavaoca ruskog jezika i književnosti Mihaila Glenija. Školovao se na Oksfordu, u Bristolu i Pragu. Perjanica britanskog istraživačkog novinarstva, dopisnik Gardijana. Observera, Bi-Bi-Sija, Njujork Tajmsa.., stručnjak za organizovani kriminal, mafiju, Srednju i Jugoistočnu Evropu, Gleni je vanredni profesor na Univerzitetu Kolumbija i savetnik britanske i američke vlade. Osim kultnih knjiga "Mekmafija - kriminal bez granica" i "Crna berza" koje su prevedene u 30 zemalja, autor je studija "Pad Jugoslavije" i "Balkan između 1804. i 1999.". Poslednjih godina Gleni učestvuje kao predavač na međunarodnim konferencijama o globalizaciji, organizovanom kriminalu, Jugoistočnoj Evropi i američko-evropskim odnosima.\nPre dve godine, kao gost Beogradskog bezbednosnog foruma bio je moderator u razgovoru tadašnjeg premijera, a sada predsednika Srbije Aleksandra Vučića sa predsednikom Vlade Albanije Edijem Ramom. Na predstavljanju svoje poslednje knjige zasnovane na ispovesti bivšeg šefa narko-kartela i brazilskog državnog neprijatelja broj jedan Antonija Fransiska Bonfima Lopesa, koju je u prevodu Tanje Milosavljević, objavio Samizdat B92, Gleni je pre nekoliko meseci u Beogradu izjavio da "sve manje prati zbivanja na Balkanu, jer to više nikog ne zanima" i da "kao savetnik vlade sada više priča o Brazilu".


Related tekstovi - pretraga.rs\nPrikazano strana: 1599055\nBiznis Surfer | Recnik\nHOME > Related tekstovi\nRelated tekstovi Strane: - Strane: 1 - 2 - 3 - 4 - 5 - [ Sledeca strana ] Slicnih tekstova: 91 | za tekst: Sta je INternetClub? | Tekstovi: 1 do 20\nSta je INternetClub? (120.00%)\nGlasajte za Top 10 Najboljih Yu prezentacija (40.00%)\nGlasajte za jedan YU site koji vam se najvise dopao u 1998. godini.\nInternet marketing: Istrazivanja\nDirektno iz pera inzenjera za tehnicku podrsku pretrazivaca Excite i WebCrawler stigla je informacija da pomenuti pretrazivaci dozvoljavaju samo 25 stranica po domenu (adresi - www.imefirme.com, ili ...co.yu, ...org.yu, itd.) u njihovoj bazi podataka\nO sajtu www.pretraga.co.yu: Istorijat P2 sajta\nPretrazivanje na sajtu pretraga.rs (30.00%)\nOd 24.03.2001. na sajtu pretraga.rs imate mogucnost nekoliko razlicitih nacina pretrazivanja jugoslovenskog Weba i sajta "Pretraga i prezentovanje".\nICANN - dodela domena i pridruzenih brojeva (30.00%)\nClanstvo u ovoj organizaciji je nadasve korisno (a uz to i besplatno) ukoliko i sami zelite da date doprinos u kreiranju stabilnog Interneta...\nDiskusija o dodeli domena u Jugoslaviji (30.00%)\nResavanje problema dodele domena...\nElem, ja sam napravio mali Java pretrazivac za male i srednje sajtove koji nemaju ceste promjene u listi URL-ova koji cine sajt.\nInternet marketing: Merenje i analize\nOdakle su posetioci koji dolaze na sajt pretraga.rs (20.00%)\nStatistike pristupa sajta pretraga.rs\nNagrada PC Press YU Web Top 50 za 2001. godinu (20.00%)\nSajt pretraga.rs dobio je po drugi put ovu renomiranu nagradu.\nBuducnost Interneta (20.00%)\nAmericki senat je izglasao odluku po kojoj u naredne tri godine nece biti oporezovano poslovanje preko Interneta.\nBuducnost pretrazivanja (?) (20.00%)\nPromocija putem sajta pretraga.rs (20.00%)\nP2 direktorijumi i top liste omogucavaju veoma kvalitetan sistem besplatnog reklamiranja na sajtu pretraga.rs.\npretraga.rs top 10 lista za prvi kvartal (20.00%)\nTrka za godisnju nagradu "pretraga.rs Top 10 Award" je pocela januara 2002, a zavrsava se 31 decembra 2002. g.\nOsnove: Osnove Internet marketinga\nEfekti konceptualnog pristupa Internet prisustva <br>Case Study Surf.co.yu (20.00%)\nSajt SURF.co.yu se od ove godine nalazi u kategoriji 70.000 najposecenijih sajtova na Webu...\nTop YU sajtovi prema besplatnom servisu Alexa (20.00%)\nU ovom clanku ogranicicu se na deo servisa koji se bavi redovima velicina posecenosti sajta na kojem se nadjete pri krstarenju Webom sa Vasim browser-om.\nPismo ekipi NIC YU (20.00%)\nU pretodnih mesec dana vodjena je veoma produktivna diskusija na mailing listi Internodium, gde je bilo reci o tome kako resiti problem dodele i odrzavanja domena u Jugoslovenskim uslovima.\nCasopis broj: 30\nIZBOR ZA YU TOP SAJT GODINE (20.00%)\nSurf.co.yu bira sajt godine\nNagrada pretraga.rs Top 10 za 2002. g. (20.00%)\nObjavljeni su dobitnici nagrade pretraga.rs Top 10 za 2002. g.\nYU INFO (20.00%)\nOd 27.03. do 31.03.2000. na Kopaoniku odrzan je simpozijum o racunarskim naukama i informacionim tehnologijama YU INFO...\nEx-yu domeni u top 50.000 poredjani po Alexa rejtingu (20.00%)\nPismo g. Predraga Marijanovica koji prenosi poredjenje posecenosti site-ova iz Jugoslavije, Hrvatske i Bosne. U poslednjih nekoliko dana opet je doslo do velike preraspodele pozicija na ovoj listi...\nZa upit utroseno 0.06 sekundi


Biotherm Homme Sensitive Force pjena za brijanje za osjetljivu kožu lica\nKod: BIO05201 | Dostupno\nPrva pjena za brijanje za muškarce posebno razvijena za potrebe osjetljive kože! Pjena Biotherm Homme Sensitive Force ima bogatu teksturu bez alkohola koja olakšava klizanje žileta i tako pomaže spriječiti nastanak sitnih ranica. Uz to kožu obnavlja, umiruje i ublažava nadraženost.\nZahvaljujući jedinstvenom sastojku Life Plankton™, obogaćenom aktivnim biljnim tvarima, ova pjena tijekom brijanja jača nježnu barijeru kože te ju čini vidljivo zdravijom i prekrasno čistom.\nzahvaljujući bogatoj pjenastoj teksturi olakšava klizenje žileta\npotiče regeneraciju kože te umiruje crvenilo i svrbež\njača barijeru kože i tako ju štiti od nadraživanja\nkoža je vidljivo zdravija i predivno čista\n→ proizvod je testiralo 50 muškaraca s osjetljivom kožom sklonom aknama u dobi između 14 i 25 godina, tijekom četiri tjedna\n89 % ispitanika navelo je da pjena doprinosi olakšavanju procesa brijanja\n96 % ispitanika primijetilo je da koža izgleda zdravije i čišće\n92 % ispitanika potvrdilo je da pjena sprječava nastanak neugodnog osjećaja zatezanja kože\n91 % ispitanika navelo je da pjena štiti osjetljivu kožu od nadraživanja\n85 % ispitanika primijetilo je da pjena pomaže spriječiti crvenilo kože\n92 % ispitanika osjetilo je da pjena na koži stvara zaštitni sloj\n91 % ispitanika potvrdilo je da pjena umiruje kožu nakon brijanja\n89 % ispitanika imalo je osjećaj da pjena ne isušuje kožu\nLife Plankton™, biljne aktivne tvari – jačaju zaštitnu barijeru kože,\nštite kožu od nadraživanja i potiču njezinu obnovu\nNa čistu kožu umivenu toplom vodom kružnim pokretima nanesite pjenu na lice, bradu i vrat. Pažljivo se obrijte i ostatke pjene isperite čistom vodom.


Meridian spremio poklone za bebe rođene u Crnoj Gori 19.04.2020. – Borba\nPo uzoru na Republiku Srpsku: Sve srpske snage u Crnoj Gori da se ujedine i pošalju…\nKoprivica upoznao ambasadore SAD i EU sa konsultativnim saslušanjem kandidata za…\nZeleno, volim te: Krivokapić se odrekao trobojke, ne smeta mu što rukometašice igraju…\nAlarmantno: Sve više oboljelih, korona ponovo uzima maha!\nU Crnoj Gori ni ekološki filmski festival nema smisla bez Srebrenice: Marunović i…\nLučić: U interesu nam je da imamo zdravu konkurenciju, Telekom Srbija će biti lider u…\nVulin upitao kolegu iz BiH: Dokle je stigla istraga o pokušaju ubistva Vučića u…\nMinistru Momiroviću pozlilo na gradilištu autoputa: Hitno operisan u užičkoj bolnici!\nNastavlja se albanski teror nad srpskom povratnicom u Đakovici: Dragici Gašić opet…\nPljevlja: Vozač motora teško povrijeđen u udesu, hitno prebačen u KCCG!\nPodgoričanin D.V. (53) uhapšen zbog uzgajanja marihuane\nIstraga ubistva Duška Jovanovića kreće ispočetka, ubice i organizatore tražiće i…\nMitrović karijeru nastavlja u Ajntrahtu?\nOI:Srpski plivač Andrej Barna se plasirao u polufinale\nTreći srpski trener u nizu: Sale Đorđević mijenja Kokoškova u Fenerbahčeu?\nZamjenik šefa poljske diplomatije: Godinama smo ometali izgradnju “Sjevernog…\nInckov sramne odredbe objavljene u Službenom glasniku: Stupaju na snagu sjutra!\nNovo povlačenje američke vojske: Posle Avganistana, napuštaju i Irak do kraja godine!\nMedojević: Dok se mi bavimo Rezolucijama, Srbija ekonomski raste i isplaćuje penzije…\nBravo meridian dobar primer za sve\nAdnan komentariše 1 godina ago\nVise pomazu od drzave\nNemanja komentariše 1 godina ago\ndobra ideja, svaka vam cast!\nJanko komentariše 1 godina ago\nNajjaca kladionica svaka vam cast ljudi\nJovan komentariše 1 godina ago\nNa najlepsi dan ste to uradili…divnoo ljudii!!\nTreba svako da se ugleda na kolektiv Meridiana i na njihova djela u ovim teskim vremenima\nkikica komentariše 1 godina ago\nOvo je najljepsi humani gest do sada sto sam cula 🙂\ndaca komentariše 1 godina ago\nBravo meridijan bravo. ovo je neato najljepse\nmeridian postavlja standarde bravoo ljudi\ncofi komentariše 1 godina ago\nSvaka cast ljudi.ovo je stvarno nesto sto ne moze da se opise rijecima.\ncrnogorac komentariše 1 godina ago\nem sto dajete em sto podsticete zene da radjaju\nlosMi komentariše 1 godina ago\ncastite ih sad pa da nekad igraju kod vas xaxaxaxa salu na stranu ovo je preprelijepo\nstvarno vam SVAKA CAST!!!najbolji ste\ngaro komentariše 1 godina ago\nkoliko ste vi daleko dalek ispred konkurencije\nSandra komentariše 1 godina ago\nOdlican gest, ZA SVAKU pohvalu ste\nCestitam za ovakav potez stvarno ste najbolji\nRakeli komentariše 1 godina ago\nBravo za meridijan samo tako nastavite najbolji ste\nAlek komentariše 1 godina ago\nSjajni ste vinste broj 1 u crnoj gori pozdrav za meridian\nNino komentariše 1 godina ago\nBravo za meridian brine bas o svakome ovo je najljepsi poklon do sad\n[email protected] komentariše 1 godina ago\nKad je najteze tu su dobri ljudi\nKoko Moko komentariše 1 godina ago\nKad me ludilo stigne komentariše 1 godina ago\nPsiholog komentariše 1 godina ago\nSad sam ja komentariše 1 godina ago\nStvarno ste vrhunski,nemam rijeci lose za VA's…odgovorna firma\nReply To Gile


BiH i dvostruki evropski standardi\nJaap de Hoop Scheffer, generalni sekretar NATO pakta u raygovoru saMiroslavom Lajcakom u Briselu, 7. novembra2007.\nParafiranje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Srbije s EU u jednom dijelu BiH tumači se kako EU ima različite kriterije prema zemljama zapadnog Balkana.\nSejfudin Tokić, iz Socijaldemokratske unije, smatra da se BiH našla u "dramatičnoj situaciji” nakon što je Srbija parafirala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa Evropskom unijom, za što su uglavnomo odgovorne vladajuće strukture u BiH:\n“Ovakva situacija proistekla je iz dvostrukih kriterija i neprincipijelnosti Evropske unije, koja je prema BiH iskazivala te dvostruke kriterije i ranije, jer sama činjenica da Srbija u danima kada vladajući krugovi, dakle vlast Srbije otvoreno osporava opstojnost i teritorijalni integritet naše zemlje i godinama odbija uhapsiti Karadžića i Mladića, odobrava parafiranje i potpisivanje tog sporaazuma, pokazuje svu dvoličnost politike Evropske unije na tlu Balkana.”\nSasvim je razumljivo da Bosna i Hercegovina još uvijek nije parafirala sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s Evropskom unijom, kaže Alija Behmen, iz opozicione Socijaldemokratske partije, jer je politička kriza izvršnih i zakonodavnih vlasti, razlog za to:\n“Očigledno da je Evropska unija ocijenila da je Srbija više stabilizaciono napredovala nego BiH, unatoč njezinoj obavezi da još nije ispunila obaveze prema Hagu. A mi u BiH ne smijemo izigravati Kalimera - to je ono pile koje stalno govori: ’To je nepravda!’ Ne trebamo gledati i zavirivati u komšije. Gledajmo malo sebe.”\nNedoumica o tome što Evropska unija ima dvostruke standarde prema budućim članicama evropske porodice ne bi trebalo biti, smatra Slobodan Nagradić, iz Partija demokratskog progresa:\n“Dakle, nešto vrijedi prije podne, nešto ne vrijedi već popodne itd. U ovom smislu najbolje je, politički gledano, ne bacati zavidljive poglede preko granica BiH. Vjerovatno Evropska unija zna čime je motivisana i šta očekuje od Srbije. Dakle, ne vjerujem da su u pitanju samo dnevni interesi, nego u najmanju ruku višemjesečni, ako ne i dugoročni. A BiH bi, po mom mišljenju, trebala iz ovoga da izvuče analizu kako da ona što prije zadovolji te uslove.”\nPolitika ne počiva na principima pravde, već na principima interesa, smatra politički analitičar Pejo Gašparević. Tako i Evropska unija ima određene interese zbog kojih je Srbija parafirala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. Gašparević kaže da su zbog ovoga čina mogući različiti smjerovi kojima će se kretati političke prilike u BiH:\n“Da ovo što je uradila Evropska unija parafiranjem sporazum sa Srbijom može imati i mobilizirajući efekat na prilike u BiH. Ona naprosto može djelovati kao katarza na političke dužnosnike u BiH. S druge strane, može djelovati i frustrirajuće na prilike u BiH, jer naprosto može zavladati jedan osjećaj rezignacije po onoj logici: Kako to da i Srbija bude ranije uključivana u evropske institucije, a BiH, eto, trudi se da ispuni te kriterije i dalje ostaje sada, u ovom slučaju jedina zemlja u jugoistočnoj Evropi koja nije parafirala taj sporazum?”


ponedeljak, 24. sep 2018, 11:53\nIstorija cenzure duga je koliko i istorija civilizacije. Paralelno sa svim oblicima cenzure teku i oblici borbe protiv nje. Informatička era uvodi novi vid komunikacije, daje prostor slobodnom mišljenju ali stvara i novi vid cenzure.\nNovo izdanje Kulturnog centra posvećeno je cenzuri tela i telesnog koju generišu internet i društvene mreže. Marija Nenezić\nNedavno su pod "skenerom" društvenih mreža bili Ežen Delakroa i čuvena Vilendorfska venera. Fejsbuk je blokirao ova umetnička remek dela zbog predstave nagog tela. Pitanje je kakve posledice ovakav oblik cenzure ima na umetnost, doživljaj umetnosti, kako se menja društveni kontekst i nismo li svedoci rađanja nekog novog puritanizma... Svoje mišljenje o tome tokom emisije daće teoretičarka književnosti Marija Grujić, teoretičarka dramskih umetnosti Jasna Novakov Sibinović, novinarka Tamara Skroza, a o cenzuri telesnog u različitim oblastima umetnosti govore i spisateljica Marija Knežević, rediteljka Anja Suša, scenaristkinja Ana Rodić, fotograf Boris Burić, vizuelna umetnica Nina Ivanović\nGost nedelje je reditelj Dragan Živadinov.\nPodsećamo na mladalačko delo Ive Andrića, Eks ponto. Prošlo je tačno sto godina od njegovog premijernog objavljivanja i ispitujemo fenomen takzvanog dijagonalnog ili brzog čitanja.\nDanijela Purešević i Ana Tasić komentarišu dva važna događaja, Bitef i Oktobarski salon. Mića Vujičić govori o romanu Branke Krilović, Prekasno a Ivan Velisavljević o savremenom nezavisnon američkom filmu. Svoje pozitivne i negativne utiske o savremenoj kulturi i svetu iznosi Femi Kuti, lično.\nMontažeri: Goran Mijić i Kristina Beočanin Todorić


Aplikacija za ulazak BiH u EU ide na čekanje\nNaslovnica Bosna i Hercegovina Aplikacija za ulazak BiH u EU ide na čekanje\nBiH – Mada je zaključak Predsjedništva BiH bio da će u januaru predati aplikaciju za članstvo BiH u EU, sredinom mjeseca tek treba da budu održane prve tehničke konsultacije BiH i Brisela u vezi sa prilagodbom Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju nakon ulaska Hrvatske u EU, a upravo to je jedan od tri preduslova za kredibilnu aplikaciju.\nOsim ovog preduslova, iz Direkcije za evropske integracije BiH su naznačili da je za kredibilnu aplikaciju, prema zaključcima Vijeća EU, potreban efikasan mehanizam koordinacije i vidljiv napredak u provedbi Reformske agende.\nŠefik Džaferović, zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i potpredsjednik SDA, kazao je juče da su najavljivani različiti rokovi za predaju aplikacije, ali je suština da to treba da bude kredibilna aplikacija, a to je ona koja će odmah biti prihvaćena.\n“Da bi se to desilo, između ostalog je potrebna prilagodba SSP-a. BiH treba da podnese aplikaciju kad bude spremna, a svi se zalažu da to bude što prije”, dodao je Džaferović.\nBorjana Krišto, predsjedavajuća Predstavničkog doma bh. parlamenta i zamjenica predsjednika HDZ BiH, rekla je da BiH ima ispunjene uslove da preda aplikaciju jer je to samo jedna vrsta dopisa, čina i nije formalni zahtjev.\n“Sve obaveze iz SSP-a moramo raditi nakon predaje aplikacije. Ne vidim razlog da mehanizam koordinacije bude prepreka, on i sada funkcionira u nekim stvarima, a i pitanje prilagodbe sporazuma – sve su to stvari koje ostaju obveze”, dodala je Krišto.\nU ponedjeljak je Mirko Šarović, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH i zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, rekao da nije siguran da će BiH u januaru predati aplikaciju i da iz Brisela na neki način poručuju da sačekamo, ali da će biti podnesena u narednih šest mjeseci. Dodao je da će adaptacija SSP-a vjerovatno doći u prvi plan.\nMladen Ivanić, član Predsjedništva BiH, kazao je juče da ima zaključak Predsjedništva BiH da treba u januaru predati aplikaciju, a ne zna šta se desilo u međuvremenu, uputivši nas na predsjedavajućeg Predsjedništva Dragana Čovića.\nČovićevu izjavu juče nismo dobili, kao ni Denisa Zvizdića, predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, dok je Vjekoslav Bevanda, ministar finansija i trezora BiH i zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, kazao da ne želi ovo da komentariše jer Predsjedništvo BiH vodi vanjsku politiku.\nČović je prošlog mjeseca, nakon sjednice Predsjedništva BiH, između ostalog rekao da je konačno usaglašeno da BiH ima koordinacioni mehanizam i da je, zbog prilagođavanja SSP-u, u njega potrebno unijeti određene promjene na način da bude obezbijeđeno da sve odluke i sva unutrašnja organizaciona struktura koordinacionog mehanizma bude usaglašena s Ustavom u smislu nadležnosti i da se sve odluke u tijelima donose konsenzusom prisutnih.\nBakir Izetbegović, član Predsjedništva BiH, nedavno je, pak, rekao da je mehanizam koordinacije onakav kakav je sad difuzan, nejasan i nefunkcionalan.\nZvizdić je uoči novogodišnjih praznika, kada je u pitanju predaja aplikacije u januaru, istakao da je uvijek spremniji reći da će se to uraditi u narednih nekoliko mjeseci i da neko vrijeme nije toliko važno koliko da se ispoštuju zahtjevi Vijeća za vanjske poslove EU.


Podgorica dobila novi drvored\nPodgorica je od danas bogatija za još jedan drvored košćela, koji je putem aplikacije “Moje drvo” donirala društveno odgovorna kompanija Crnogorski elektrodistibutivni sistem.\nAplikacija “Moje drvo” nudi građanima Podgorice i društveno odgovornim kompanijama mogućnost da učestvuju u procesu ozelenjavanja Glavnog grada, kako kroz donaciju biljnog materijala, tako i kroz sam proces sadnje biljaka, te s toga, ova aplikacija ima i edukativno-sociološki karakter.\n“Glavni grad je u saradnji sa Zelenilom i kompanijom Amplitudo pokrenulo aplikaciju “Moje drvo”. Aplikacija je pokrenuta u oktobru prošle godine, a u prvom ciklusu posađeno je 93 odrasle sadnice. U drugom, odnosno tekućem ciklusu sadnje, do sada je izvršeno pet akcija, ovo je šesta, ali to ne znači da je manje vrijedna. Naprotiv, ovo je do sada najveća akcija u okviru koje je posađeno 45 odraslih sadnica košćele koje je donirao Crnogorski elektrodistributivni sistem. Nadamo se da će i u naradnom preiodu društveno odgovorne kompanije biti raspoložene da se pridruže ozelenjavanju Glavnog grada jer je naš cilj da Podgoricu vratimo na mapu najzelenijih gradova Evrope.” izjavila je Milica Vukčević PR menadžer Zelenila i pozvala društveno odgovorne kompanije da se pridruže ovoj akciji kako bi Podgorici vratili status najzelenijeg grada Evrope.\nMarija Jovovć, šefica službe za korporativne komunikacije CEDIS-a istakla je da je Crnogorski elektrodistributivni sistem kompanija koja brine o životnoj sredini: Crnogorski elektrodistributivni sistem i zaposleni u njemu i danas su pokazali da je CEDIS kompanija koja je odgovorna prema zajednici , a mi kao zaposleni odgovorni prema sredini u kojoj živimo. Kao sto se može vidjeti u toku je sadnja 45 sadnica košćele za koje je CEDIS izdvojio oko 3.500 eura, a danas ćemo dobiti jedan mali CEDIS drvored. Ono što nas je podstaklo da se uključimo i podržimo projekat moje drvo nije samo stvaranje jednog lijepog hlada na ovom preostoru ili stvaranje jedne zelene oaze koja će lijepo izgledati, razlozi su mnogo veći, mnogo bitniji, mnogo dublji, pogotovo danas kada se jako puno pažnje poklanja eliminisanju svih negativnih posljedica koje sa sobom donosi urbani razvoj, pogotovo kada se jako puno govori o zaštiti životne sredine i klimatskim promjenama. Svi moramo biti svjesni koliko je jedno drvo važno za nas kao pojedince i za naše društvo generalno. Činjenica da jedno drvo u toku godine proizvede dovoljno kiseonika za dva odrasla čovjeka mora sve da nas podstakne, kao što je podstaklo nas zaposlene u CEDISU i CEDIS, da uradimo nešto ovako pleminito, nešto što je jako lijepo, da sadnjom drveta damo doprinos prirodi koja nam je omogućila da živimo i udišemo kiseonik. Ona je apelovala i na pojedince i na kompanije da budu odgovorni kao oni i zasade makar jedno drvo koje će nam dati dovoljno kiseonika. “Na taj način ćemo zahvaliti planeti zemlji za ovo što radi za nas, a i ostaviti nešto vrijedno za buduće generacije.”, zaključila je Jovović.\nZapočeti radovi na izgradnji novih dječijih igrališta


Veselji krenuo za Hag, preko Ljubljane? - Sputnjik Srbija\n19:44 03.05.2019 (osveženo 20:53 03.05.2019) Preuzmite kraći link\nPredsednik kosovskog parlamenta Kadri Veselji krenuo je za Hag, preko Ljubljane, zajedno sa još četiri osobe, piše prištinska „Gazeta ekspres“ pozivajući se na svoje izvore.\nKako navodi list, avion za Ljubljanu poleteo je sa aerodroma u Prištini u 14:45 časova.\n„Gazeta ekspres“ je ranije danas, pozivajući se na izvore u Specijalnom tužilaštvu, koji istražuje zločine pripadnika tzv. OVK, javila da je Veselji pozvan na saslušanje kao osumnjičeni.\nList navodi da se očekuje da Veselji danas otputuje u Hag, gde ga tužioci Specijalnog tužilaštva čekaju na razgovoru.\n„Gazeta ekspres“ dodaje, pozivajući se na izvore u Specijalnom tribunalu, da se očekuje da će ga tužilac Specijalnog tužilaštva Džon Smit saslušati kao osumnjičenog.\nList navodi da nije uspeo da dobije izjavu Veseljija u vezi sa tim.\n„Ekspres“ podseća da je pre nekoliko nedelja, pozivajući se na izvore iz Specijalnog tužilaštva, javio da postoje optužnice koje se tiču visokih lidera tzv. Oslobodilačke vojske Kosova, uključujući Veseljija i Hašima Tačija.