Tag / Mladići / Vesti online\nČetvrtak 1. 10. 2020.\nSpaseni mladići zavejani na Fruškoj gori\nSrpski spasilački tim i čuvarska služba NP Fruška Gora spasili su dvojicu zavejanih mladića, starih 21 i 22 godine. Mladići iz Kule rešili su da dođu na Frušku goru i provedu noć pod...\nIncident u Sutomoru: Mladić iz Srbije u kritičnom stanju\nDržavljanin Srbije, S. N. (28) iz Rume, u kritičnom je stanju od posledica povreda u incidentu koji se dogodio na sutomorskom šetalištu.\nUžas u Beogradu: Mučili i davili mladića, pa ga zatvorili u gepek\nPolicija je uhapsila dvojicu osumnjičenih da su noćas zlostavljali i mučili 21-godišnjeg mladića u Ulici Vojvode Vlahovića na teritoriji opštine Voždovac.\nTraži se doživotna kazna za Srbe sa Zakintosa\nZa sedam srpskih državljana koji su među devet optuženih za ubistvo Amerikanca Bakari Hendersona na Zakintosu, u optužnici se traži najstroža kazna doživotnog zatvora, piše "Politika".\n021.rs, Vestionline 0 komentara\nU Novom Sadu izbodena dvojica maloletnika\nDvojica 17-ogodišnjaka, obojica iz Novog Sada, izbodena su oko 3 časa ujutro u tuči u Ulici Laze Telečkog.\nUbistvo Amerikanca u Grčkoj: Saslušani svedoci iz Srbije\nSud na Zakintosu saslušao je u istrazi tri svedoka koje je predložila odbrana trojice Srba osumnjičenih za učešće u prebijanju američkog turiste u julu.\nSvađa mladića u Novom Pazaru, jedan teško povređen\nLikvidacija u Beogradu: Pucali sa skutera, dvojica ubijena\nVestionline, Blic.rs 0 komentara\nUžice: Mladić izboden na kupalištu, ranije ukrao 23.000 evra\nV.T. (26) iz Užica, koji je pre nekoliko dana uhapšen zbog tri teške krađe, noćas je pronađen izboden na kupalištu "Plaža", javlja "Blic".\nVestionline, Blic rs 0 komentara\nPucnjava u Novom Sadu: Ranjena dva mladića\nVečeras oko 21.15 u jednoj kompjuterskoj igraonici u Bulevaru kneza Miloša u novosadskom Novom naselju došlo je do pucnjave u kojoj su ranjena dva mladića.\nSrbi osumnjičeni za ubistvo odvedeni sa Zakintosa\nPetorica srpskih državljana, osumnjičena za prebijanje na smrt američkog turiste Bakari Hendersona na grčkom ostrvu Zakintos 6. jula, prebačena su u druge zatvore u Grčkoj, gde će u pritvoru...\nSrna 0 komentara\nHrvatska: Mladići stradali u teškoj saobraćajnoj nesreći\nDva mladića od 17 i 19 godina poginuli su u mestu Raša u Istri kada je njihov automobil udario u drvo pored puta.


Šta je bolje, zaspati gladan ili sit? | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 18.1.2021. u 18:55\nZnate li za izreku: “Doručkuj kao kralj, a večeraj kao sluga”?\nŠta mislite, da li je ispravna? Istraživanje objavljeno u The Journal of Clinical Endocrinology & Metabolism pokazalo je da obilan doručak umjesto obilne večere može da spriječi gojaznost i povišen nivo šećera u krvi.\nIstraživanje je sprovedeno na 16 muškaraca koji su konzumirali niskokalorični doručak i visokokaloričnu večeru, a u drugoj fazi ispitivanja radili su obrnuto.\nAutorica istraživanja, dr. Julija Rihter, sa univerziteta u Lubecku u Nemačkoj, rekla je da rezultati pokazuju da je kod ljudi koji konzumiraju visokokalorične doručke i niskokalorične večere dva i po puta brža potrošnja kalorija.\nUz to i povišene koncentracije šećera u krvi i insulina izazvane hranom bile su smanjene. (novosti.rs)\nKljučne riječi: jelo, krevet, san


Suzbijanje komaraca i krpelja u centru Bečeju - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nSuzbijanje komaraca i krpelja u centru Bečeju\nUkoliko se steknu odgovarajući meteorološki uslovi sutra (1. avgust) će na teritoriji opštine Bečej biti obavljen tretman suzbijanja komaraca i krpelja.\nTretman će biti obavljen sa zemlje, od 11 sati će biti suzbijani krpelji, dok će od 19 do 22 sati biti obavljen tretman odraslih formi komaraca.\nTretman će se obaviti na površinama u zoni u centru Bečeja, a iz opštinske uprave apeluju na pčelare da zaštite pčele.\nOznake: Bečejprskanje komaracaprskanje krpelja


4 jul - BGnekretnine blog\nPosts Tagged ‘4 jul’\nZa vojsku 1.000 stanova08 Sep\nIzgradnja jeftinih kvadrata na prostoru voždovačke kasarne „4. jul“. Policiji deo od 600 stambenih jedinica na Novom Beogradu Na prostoru bivše kasarne „4. jul“ u Beogradu, gde su nedavno počeli pripremni radovi za izgradnju ukupno 4.578 jeftinih stanova, pripadnicima Vojske Srbije biće ...\nU Surčinu gradnja 40.000 stanova?26 Aug\nGrađevinskoj direkciji Srbije pristiglo je oko hiljadu rezervacija za stanove koji će se od septembra graditi na lokaciji bivše kasarne “4. juli” na Voždovcu. Sa Vojskom Srbije Direkcija bi mogla da napravi još jedan “dil” i da na vojnoj lokaciji u Surčinu od 360 hektara izgradi ...


Zašto više ne verujete u mene? - XXZ Portal\nZašto više ne verujete u mene?\n30.11.2017. - 14:59\nStenogram đavolove metafizičke konferencije za štampu\nPotrudite se da se, barem za časak, usredsredite na ono što je najsvakodnevnije, najopštije, a što je u vašim očima izobličeno zbog krivog stakla filozofskog jezika. To je dovoljno. I ugledaćete mene. Ugledaćete me bez čuđenja, i učiniće vam se da ste me oduvek poznavali, uprkos vašim doktrinama, ukazaće vam se poznato, prisno lice, iako ga istinski vi¬dite prvi put. Poneće vas bliski i hladni polet sile o kojoj ne želite da pamtite, iako na dnu vašeg mozga, zaglušeno metafizičkim treskom, potiskivano u ništavilo i ugaženo, tinja neuništivo znanje o njoj. Razorna snaga koja ne želi ništa drugo osim sa¬mog razaranja. Svuda je susrećete i njeno prisustvo osećate iz dana u dan — u svim porazima i greška¬ma, u okrutnosti i smrti, u usamljenosti i u neispunje¬noj želji. Susrećete je licem u lice, najprisutniju — ne tamo gde vlada razumno razaranje, gde su okrut¬nost i zlo samo oruđe, nego baš tamo gde su okrut¬nost i zlo sami sebi cilj\nPrestali ste da verujete u mene, dabogme, znam to. Znam i ostajem naspram toga ravnodušan. Verujete u mene ili ne - nije moj problem nego vaš, i isključivo vaš. Razumete, gospodo? Ja naspram toga ostajem krajnje, apsolutno ravnodušan, ili, ako se time ponekad i zainteresujem, onda to biva samo na način na koji duh istraživača ponekad biva privučen nekim prirodnim kuriozitetom. Duh kažem, jer u svemu što činim, u svemu što osećam — stvar ostaje bez značaja, bez ikakvog značaja. To što mi poričete postojanje ne razdražuje moju taštinu, jer u meni nema taštine; ne želim, eto, da vam se učinim bolji no što jesam, niti čak onakav kakav jesam, jer hoću da budem ono što jesam i ništa više. Vaše neverovanje ne narušava ni jednu od mojih želja, jer su sve moje želje ispunjene. Nije mi stalo do toga da moje postojanje bude priznato, stalo mi je do toga da delo uništenja ne oslabi. Verovanje ili neverovanje u moje biće ne utiče na razmere moga napornog rada.\nPonekad se zamislim nad uzrocima tog neverovanja, prosto onako, najobičnije, probleme za trenutak privuče moj pogled, zagledam se u vaš jadni skepticizam kao što se vi zagledate u pauka koji mili po zidu. Začudim se lakoći s kakvom ste odbacili svoju veru, čudim se takođe što, kad neverovanje uznapreduje, ja prvi padam kao žrtva. „Padam kao žrtva" — samo je uobičajena fraza kad nešto treba glatko izraziti, dok, u stvari, ja nisam nikakva žrtva, i ne padam, dabogme da ne padam. Ali neverovanje počinje od mene. Najlakše je napustiti đavola. Potom dolaze anđeli, pa Sveta trojica, pa Bog. Kao da je đavo najosetljiviji delić vaše mašte, najnoviji i najneustaljeniji plen, najmlađe tkivo vaše vere ili možda naprosto njen stidni tanki sloj, neprijatan, težak za prisećanje, koji se nerado pamti. Ali vidim da oni što veruju, što predano, sa žarom, ponekad strastveno veruju — da čak i oni u svojoj veri zaobilaze đavola. Prestali su o njemu da govore, nesigurno skreću pogled, a kad ih neko upita, ćute, sami ne znaju da li su ga sasvim napustili, ili možda nekakva tamo ćelija njihove duše još oseća njegovo prisustvo, a ako i oseća, onda je to sve slabije, ćelija se polako gasi, obamire, grči se, koči, i đavo pada u nesećanje. Neka je i tako.\nPrestali ste da se plašite neverovanja, prestali ste da se bojite jeresi, ne plaši vas đavo, što znači da vas ni Bog ne plaši, i bojite se samo jednog — da vas ko ne nazove zatucancima, da vas ne ošine srednjovekovljem, da prezrivo ne ismeje vašu nemodernost\nNavraćam ponekad u crkve, slušam propovedi, pažljivo slušam, bez osmeha, mirno. Retko, sve ređe se dešava da neki propovednik, ma i ubogi seoski paroh, pamti mene kad se nalazi na predikaonici. Ni na predikaonici, ni u ispovedaonici, niti bilo gde. I šta velite? Stidi se! Jeste, najobičnije se stidi. Mračnjak, reći će se o njemu, prostak, u bajke veruje, ne ide u korak s vremenom koje, međutim, ni crkve ne može da zaobiđe. Ne može? Da, kažu teolozi. Crkva ide u korak s vremenom, ponekad čak prednjači, ne plaši se novosti — ali, dodaju, samo po formi, samo po jeziku, samo po spoljašnjem ruhu, ali ne u mističnoj srži, ne u veri, ne u poštovanju prema Bogu. Pa kako onda to, gospodo teolozi? A šta je sa mnom, ako je slobodno da podsetim, iako je, kao što rekoh, stvar sama po sebi za mene krajnje nevažna. Jer gde je onda mesto palog anđela? Nije valjda da spadam samo u jezik, u nevažnu ukrasnu formu koju je od nedelje do ponedeljka moguće promeniti kao kravatu? Zar je sotona samo retorička figura, loquen-di modus, fagon de parler? Zar je on samo način za pobuđivanje lene mašte vernika, način koji je, u svakom trenutku, moguće zameniti nečim drugim? Ili je on, pak, gospodo, potpuna neporeciva stvarnost, priznata od tradicije, ovekovečena u Bibliji, stvarnost koju je Crkva opisivala dve hiljade godina, stvarnost opipljiva, žestoka, realna? Pa zašto me onda, gospodo, izbegavate? Plašite se podsmeha malovernih, bojite se da vas ne ismeju u kabareima? Ta otkad se to vera plaši podsmeha pagana i jeretika? Na kakav to put stupate? Ako od temelja vere budete odstupali iz bojazni da vas ne ismeju — na čemu ćete završiti? Ako je danas pao đavo, onda će Bog već sutra pasti kao žrtva vašeg straha. Gospodo, dopustili ste da vas omami idol mode koja se plaši krajnjih pitanja i skriva od vas čak i samu njihovu mogućnost. Ne govorim ovo radi svoje koristi — šta ja! — govorim vama i radi vas, baš kao da za časak zaboravljam na svoj poziv i čas na svoju dužnost da rasprostirem greh. I nisam ja jedini koji to govori. Naći će se tu i tamo još poneki monah ili sveštenik koji glasno i očajnički podseća na đavolska prava, koji poziva na veru, žigoše pad Crkve, podseća na najsvetiju tradiciju. Ali ko takvog sluša? I koliko ima tih glasova što vapiju u pustinji?\nOgluvela Crkva koja se utrkuje sa svojim vremenom, hoće da bude moderna, progresivna, higijenska, funkcionalna, precizna, uvežbana, drska, motorizovana, radiofonizovana, naučna, čista, energična. Kad bi mi zaista stalo do vaše sudbine, gospodo, oh, kako bih umeo da vam pokažem vašu bedu, vaša, samilosti dostojna, nastojanja da stignete za vremenom, koje će vas i onako uvek preteći za hiljade milja. Sport, televizija, filmski ekran, banke, štampa, izbori, urbanizacija, industrija — i vi hoćete da ovladate tim svetom? Šta govorim — da ovladate! — vi hoćete da mu se dodvorite, da stupate na čelu čovečanstva koje udiše atomsku prašinu u pluća već pocrnela od cigareta i gasova od sagorevanja? Čega vi to morate da se odreknete da biste u ovom svetu stekli priznanje? Đavola? Prosto đavola? I čini vam se da će se ustupci na tome završiti? Gospodo! Prestali ste da se plašite neverovanja, prestali ste da se bojite jeresi, ne plaši vas đavo, što znači da vas ni Bog ne plaši, i bojite se samo jednog — da vas ko ne nazove zatucancima, da vas ne ošine srednjovekovljem, da prezrivo ne ismeje vašu nemodernost, da ne dokaže kako ste nehigijenski, nemoderni, nesportski, nenaučni, nebogati, neindustrijalizovani. Toga, toga se jedino bojite, i da biste taj jedini prigovor odbacili, grozničavo spremate vaše štamparije, vaše banke, vaše političke partije, vaše korbizjeovske ćelije, vaše apstraktne vitraže. Naravno, na tome vašem padu ne gubim ja. Padajte, molim lepo, ne padam ja s vama, nego vi sami padate. U taštoj nadi da ćete laskanjem i obigravanjem uspeti da primamite maloverne, sami ste već spremni da usvojite celokupnu njihovu slabu veru, da se odreknete svega sa čime ste dosad živeli, i u svojoj gluposti mislite da ste sačuvali veru netaknutu po sadržini, samo što ste joj dali moderan „oblik". A đavo prvi pada na oltaru, uvek prvi.\nStvar je vredna pažnje, ali i smeha, što samo iz usta bezbožnika čujem ponekad svoje ime, koje ipak izgovaraju bez ženiranja, jer ne priznaju tradiciju koja s tim imenom povezuje nekakvu realnost. Među vašarskim lutkama još biva deci pokazivan, radi smeha, „đavolak", ali ako ga pokazuju u pozorištu, ako ga pokazuju u knjizi, onda je to neminovno bezbožničko pozorište i knjiga. A u crkvi, a na propovedaonici? Stare slike iznose se iz hramova da ne bi plašile đavolom. To zahteva, vele „moderno vaspitanje". Sa svima ste, gospodo, sklopili pakt samo da biste održali korak sa svojim podsmevačima, sa svime se mirite sem s vašom verom, sem s vašom tradicijom. Sačuvali ste ostatke od đavola, psovku bez sadržine, vertepsku igračku ili stidljiv trag napuštenog mita koga se prvog treba osloboditi, jer je to mučni trag davno prošlog vremena, pradedovska starudija u modernom, higijenskom i funkcionalnom stanu. Nazivate sebe hrišćanima? Hrišćanima bez đavola? Neka bude, nije moj problem, zaista nije moj problem.\nPotrudite se da se, barem za časak, usredsredite na ono što je najsvakodnevnije, najopštije, a što je u vašim očima izobličeno zbog krivog stakla filozofskog jezika. To je dovoljno. I ugledaćete mene. Razornu snagu koja ne želi ništa drugo osim samog razaranja\nVeć mi je mnogo draža vaša nevera, gospodo bezbožnici, u njoj nema pretvaranja, nema stida ni ustručavanja. Ne postavljate sebi pitanja o đavolu, ne trudite se da ga se rešite, jer nemate čega da se rešavate. Bar vam se tako čini. Ostavili ste sebi đavola za naučne rasprave, valjano ste ga opisali u vašoj istoriji, u vašoj sociologiji, u psihologiji ili nauci o religiji, ili u psihoanalizi, ili u romanu, ili u drami o vešticama. Rešili ste problem, zar ne? Rešili problem? Šta? Rešili ste problem? Čini mi se da ste završili obračunavanje sa „htonskim svetom"; jedno ste barem naučili od hrišćana: da dosledno osuđujete ono što je nekad nosilo naziv „manihejska jeres". Isušio vam je mozgove hrišćanski optimizam, i sad imate glave sterilne kao operaciona vata. Zlo nije realnost, kažete, zlo je nesreća, slabost sveta, nešto što se događa, svakako, ali događa se naprosto, kao što se ponekad događa da se rode dvoglava telad, nema u tome nikakve prisile, dalja regulacija života vratiće mu njegovu spontanu harmoniju, zlo se svakodnevno savladava i moguće ga je neograničeno savladavati. Reč „zlo" pristaje samo uz pojedine slučajeve, zato u vašem govoru nosi patetičnu, eksplozivnu nijansu, nabijeno je vašom brigom, vašom žudnjom, razmišljanjem, poverenjem u budućnost.\nAli to je neistina, gospodo! Reč „zlo" ne sadrži u sebi ništa patetično; nikakvu strahotu ni uzvišenost, konkretna je i suha, ukazuje tačno na stvar o kojoj se radi, najobičnije, isto kao i reč „kamen", reč „oblak"; prilagođena je tačno uz predmet, nepogrešivo pogađa svoju realnost, precizna je, bez poleta. Zlo je stvar, najobičnije; kao stvar.\nNe, vi to ne želite da znate. Pred licem svih pustošenja, do kraja sveta ponavljate sebi s manijačkom upornošću: tako je, tako se desilo, prosto se tako desilo, a može da se desi drugačije; zlo je događaj, dešava se slučajno tu i tamo, a kad mu se dovoljno energično suprotstaviš — ne javlja se. Kraj sveta zateći će vas pogružene u pouzdanost da je kraj sveta slučajnost. Ne verujete u đavola.\nSuočeni s okrutnošću koja nikom nije potrebna, suočeni sa žalosnim besciljnim uništavanjem — i ne pomišljate na đavola. Imate pri ruci toliko objašnjenja i toliko naziva da biste mogli da rešite svaku verziju problema. Imate svoga Frojda da vam govori o agresivnom nagonu i o instinktu smrti, imate svog Jaspersa da vam priča o strastima noći u kojoj se čovek trudi da nekako silom preotme božanstvu njegove tajne, imate svog Ničea, imate svoje psihologe specijalizovane za „volju za moć". Kadri ste da stvar zatajite rečima pod prividom da je razotkrivate.\nNo jeste li kadri da to vaše prikrivanje učinite krajnjim? Pažljivo pretražite savesti, vi, hrišćani, a mislim i vi, bezbožnici, potkopajte malčice tu ostriženu travicu vašeg učenog govora, vaše metafizike i vaše psihologije, razgrnite zemlju, vratite se sebi, vratite reči, za časak, njen prvobitni sjaj, njen strogi i nepatetični pokret, zaustavite se na izgubljenoj doslovnosti. Potrudite se da se, barem za časak, usredsredite na ono što je najsvakodnevnije, najopštije, a što je u vašim očima izobličeno zbog krivog stakla filozofskog jezika. To je dovoljno. I ugledaćete mene. Ugledaćete me bez čuđenja, i učiniće vam se da ste me oduvek poznavali, uprkos vašim doktrinama, ukazaće vam se poznato, prisno lice, iako ga istinski vidite prvi put. Poneće vas bliski i hladni polet sile o kojoj ne želite da pamtite, iako na dnu vašeg mozga, zaglušeno metafizičkim treskom, potiskivano u ništavilo i ugaženo, tinja neuništivo znanje o njoj.\nRazorna snaga koja ne želi ništa drugo osim samog razaranja. Svuda je susrećete i njeno prisustvo osećate iz dana u dan — u svim porazima i greškama, u okrutnosti i smrti, u usamljenosti i u neispunjenoj želji. Susrećete je licem u lice, najprisutniju — ne tamo gde vlada razumno razaranje, gde su okrutnost i zlo samo oruđe, nego baš tamo gde su okrutnost i zlo sami sebi cilj.\nKad je zlo u pravu — kad nastaje iz ljubavne požude, iz straha, iz želje za bogatstvom, iz oholosti, čak iz taštine ili iz želje za osvetom — moje učešće u njemu je neveliko. Zlo je opravdano, racionalno, hoće jedino da postigne cilj za kojim bi poseglo i bez njega, kad bi bez njega bio dostižan. Sama strast, sama požuda ili strah ne potiču od đavola, a zlo koje služi njihovom zadovoljenju služi samo kao nužno oruđe.\nSotona se u potpunosti pokazuje tek tamo gde razaranje nema druge svrhe osim sebe, gde se okrutnost obavlja radi okrutnosti, poniženje radi poniženja, smrt radi smrti, patnja bez cilja — ili gde je cilj samo uzgredna maska koja racionalizuje rušilačku glad. Tek tamo, ma i u neznatnom životnom porazu, javlja vam se ledena premoć koju niste kadri da svedete ni na šta, ničim da je objasnite, ničim da je opovrgnete. Ona postoji jer postoji, jer je stvar kao stvar. To vam je najteže da sagledate. Svakom zlu koje je razložno možete da oduzmete njegovu razložnost, možete svet drugačije da uređujete. Ali zlo koje je samo po sebi razlog upravo kao zlo — to zlo ne možete lišiti životnosti. Uzalud je svoditi ga na pojavu ove ili one sile koja bi „sama po sebi" bila štetna ili dobra, ili bi bila slučajna iščašenost, odstupanje, aberacija, monstruoznost — nekorisni simptom racionalnog uređaja koji deluje u neodgovarajućim uslovima. Đavo ne podleže reformi. Đavo ne može biti objašnjen, on je dat zajedno s vašim postojanjem, on je stvar, on je onaj koji jeste. Moglo bi izgledati čudno što vam se, u svetu iz koga tako uporno nastojite da uhvatite (da ne kažem: nametnete mu) red pritajen u amalgamu slučajnih događaja — zlo i dalje otkriva kao neka vrsta činjenice ili neregularnosti — a u svakoj činjenici neregularnost je sadržana postojano — što mu poričete stvarnu i neophodnu prirodu, te prema tome, umesto da ga uključite u svoju sliku zemaljskih realnosti, odnosite se prema njemu s konkretnošću esteta. To, ustalom, sigurno i nije čudno, imate razloga za tu maskaradu, koja vas oslobađa od demona i samim tim čini da vaša praktična energija ne nailazi na kočenja kakva bi morala da joj nameće uverenost o postojanju izvesnih temeljnih granica njene efektivnosti. Na taj način, vaše znanje o svetu i nada u mogućnost primene tog znanja u popravljanju sveta, mogu da se pomeraju napred pari passu, u upornoj iluziji koja vam dopušta da zlo tretirate kao smanjivanje naprsline činjenice unutar esencijalnog, od strane dobra, uređenog sveta.\nAli dosta o tome. Odlučio sam da se ne upuštam u metafizičke oblasti, gde ionako nikakvom merom ne bih uspeo da savladam vaše himerične predrasude; međutim, ponešto mi se nepotrebno omaklo. Završavam, dakle, i očekujem pitanja, podvlačeći još da uprkos sveopštem mišljenju đavo ni u najmanjem stepenu ne raspolaže smislom za humor; on nema ni inteligencije, ako se pod inteligencijom shvata sposobnost veštog lovljenja iz sveta i sređivanja nekih njegovih kvaliteta koji bi bili aktuelno interesantni — jer jasno je da meni nije potrebno sređivanje bilo čega i da ne mogu imati kvalitete koji se daju stepenovati, slično kao što kamen ne može da bude više ili manje kamen.\nPonoviću prvo pitanje: pošto demon spada u prirodu bitisanja, treba li istoriju pada anđela priznati za legendu i smatrati pre da je tobožnji pali anđeo u stvarnosti poluvečiti rival Boga?\nOdmah ću odgovoriti: ne. Istorija pada anđela je apsolutno autentična, iz čega ipak ne treba zaključivati da zlo ima karakter činjenice i da nije strukturna osobina bivstvovanja. Da bi se to predočilo, dovoljno bi bilo skrenuti pažnju na apsolutnu nepovratnost te činjenice — ne u onom značenju u kome je svaka nastala činjenica nepovratna, no u značenju da je ta činjenica, čim se jednom dogodila, uvela novu i nepromenljivu strukturu sveta, unutar koje zlo predstavlja integralnu i konstitutivnu činjenicu. Kad bi se ipak pri tome ostalo, valjalo bi priznati da je zlo, doduše, u svetu na strukturni način prisutno, ali da je samo njegovo poreklo čisto faktično i slučajno. Međutim, nije tako. Ova činjenica pada, posmatrana iz kasnije perspektive, ne može da bude ništa drugo do manifestacija ili aktualizacija izvesne potencije bivstvovanja, i to potencije apsolutno trajne i večite, iako, tokom izvesnog vremena, za neke prikrivene. Kad kažem „neke", nemam na umu, razume se, Boga, za koga je stvar od početka morala biti jasna.\nPrelazim na drugo pitanje: da li demon kao strukturna komponenta bivstvovanja prihvata svoju poziciju u poretku sveta?\nLako mi je da odgovorim na to pitanje, no nisam ipak ubeđen da ćete biti kadri da smisao mog odgovora isto tako lako shvatite. Naime, u nužnu demonovu prirodu spada istovremeno i način isto tako odlučan, isto tako apsolutan — prihvatanje svoga mesta, i pobuna zbog njega. Demon želi zlo, što znači da svoj razorni rad želi da vodi i dalje, ne želi promenu zbog svog mesta u harmoniji ili disharmoniji, nego, tačnije, želi svoj smeštaj kao negaciju harmonije unutar harmonije. Samim tim miri se da bude ono što jeste. Istovremeno, baš zato što je ono što jeste, on je negacija tog istog poretka koji mu određuje mesto kao svojoj negativnoj komponenti. Živeći od negacije poretka, on samim tim živi od toga istog poretka koji poriče, a koji je, sa svoje strane, u svom postojanju saodređen prisustvom ove negativne sile koju predstavlja demon. Svet u kome bi se demonovo delo izvršilo na krajnji način bio bi svet bez demona, što znači da bi bio negacija demona, a ipak demon ne može da postoji na drugi način, sem u pokretu, čiji orijentacioni motiv jeste izvršenje rušilačkog dela na krajnji način. Pošto, dakle, sama razorna glad tvori demona, utoljenje te gladi zahteva prisustvo uništavanog sklada, zahteva, dakle, izvesno uravnoteženje obeju formi bivstvovanja, koje se slažu u svet; a eto, meni ništa nije tako mrsko kao ravnoteža. Stoga treba priznati da demon nije subjekt gladan destrukcije, nego je on sama glad, jer gladan subjekt može da postigne zadovoljenje, dok za samu glad zadovoljenje subjekta označava gašenje. U tom smislu, suštinski, demon je svoje prisustvo obesio na jedan tas vage, kojem daje stanje ravnoteže u odnosu prema drugom, težeći, istovremeno, da tu ravnotežu naruši u nemogućoj i protivrečnoj želji da ostane onaj koji jeste i nakon uništenja svog protivnika. Tako treba shvatiti glavni Geteov obrt — ein Teil von jener Kiaft etc. — koji ukazuje na neizbežnu suprotnost sažetu u samoj egzistenciji demona, a ne pak, kako tumače plitki katiheti, na to da se, po Božjem ukazu, tobože, demonova dela ovako ili onako pretvaraju u suprotnost njegove namere, tj. grade umesto da uništavaju. Pa ipak, tu istu protivrečnost, dodajem, moguće je otkriti i u Bogu, ako ga primimo kao biće koje je naspram demona komplementarno, a ne pak kao apsolutnog tvorca; kod priznanja te komplementarnosti svejedno je da li ćemo demona tretirati kao negaciju sklada ili sklad kao negaciju demona, ili negaciju negacije, jer tada protivrečnost o kojoj se govorilo automatski postaje protivrečnost Boga. Razumem, ipak, izvesne objekcije protiv takvog tumačenja i neću se upuštati u to pitanje čije bi me pobliže razmatranje prisililo na detaljno razmišljanje o samoj prirodi Božjeg stvaralaštva i o njenom suštinski negativnom karakteru.\nStoga prelazim na treće pitanje, koje je, uostalom, samo deo prethodnog: je li neopozivo sigurno da demon ne može biti spašen?\nČini mi se da razumem intenciju onoga koji je postavio ovo pitanje. Postupanje Boga prema palim anđelima može u suštini da se učini vapijuće nepravednim, ako se uporedi s njegovim postupanjem prema ljudima. Jer anđele — što je uostalom činjenica koja nikad nije pobuđivala sumnje među angelolozima — treba priznati za stvorove savršenije od čoveka, ma i iz obzira prema načelnoj odsutnosti ništavnih supstanci u njihovoj strukturi; stvar je evidentna. I zašto je Bog onda ljude spasao po cenu patnji i smrti svoga sopstvenog sina, a nije to isto učinio u odnosu prema palim anđelima, koji ljude još toliko znatno prevazilaze u savršenstvu i zaslužuju — kako treba smatrati — daleko pre da im se pruži ruka? Reći ću odmah da uzrok za ovo ne može biti veća težina anđeoskih prekršaja, pošto je u oba slučaja greh počivao na neposlušnosti koja je, sa gledišta Boga, uvek jednako grešna, bez obzira na okolnosti i na razmer posledica, i koja je, u odnosu prema njemu, uvek uvredljiva. Corruptio optimi pessima? To je poslovica bez argumentacione snage i koja, uostalom, kad bi bila istinita ne bi mogla ništa da objasni, čim, ponavljam, neposlušnost kao greh ne podleže stepenovanju i uvek je, štaviše, beskrajna krivica. Prema tome? Odgovor može da bude samo jedan: Bog nije spasao demona pošto nije bio kadar da to učini. Stvar je, dabogme, očigledna, čim se razmisli o Božjoj prirodi da Bog mora želeti da demone spase, to znači da ih naprosto uništi kao demone. Ako je njegova želja bezuspešna i jalova, to je onda baš zato što pad anđela nije bio činjenica, nije bio slučajnost, nego ispoljavanje neophodne strukture sveta, i posledice ovog pada su zato nepopravljive, jer su utemeljene u prirodu bivstvovanja. Nemogućnost spasenja demona najjači je argumenat za račun pomenute teze koja pad anđela tumači kao aktualizaciju izvesnog nepobitnog i, u odnosu prema Bogu, jednako večitog kvaliteta bivstvovanja. Argument — mislim — koji s vaše tačke gledišta može da ima vrednosti.\nČujem, s tim u vezi, četvrto pitanje: treba li, prema tome, smatrati da temeljna struktura bivstvovanja nije rezultat slobodne odluke Boga, nego da je on sam upetljan u izvestan sistem nezavisan od njegove želje?\nOdgovaram: da, baš tako treba pretpostavljati.\nPitanje peto: Da li su tada neistiniti naši katihizisi koji uče da je Bog krajnji tvorac?\nOdgovaram: ne vidim potrebe za revidiranjem vaših katihizisa. Oni su istiniti pri izvesnoj interpretaciji, naime uz pretpostavku da stvaralaštvo Boga obuhvata celinu pojavnog pozitivnog sveta, dakle sveopštost jestastava od njega različitih. Što se, pak, tiče samog Bivstvovanja, koje nije identično s ovom sveopštošću pojedinih jestastava i koje iskorišćuje van suprotnosti dobra i zla, vaši katihizisi se, po mom uverenju, ne izjašnjavaju jasno. Ne vidim ipak potrebe za unošenjem ograničavajućih ograda u njih, pošto problem Bivstvovanja, kao takvog, ne treba uopšte da ulazi u sastav vaših interesovanja, jer iskoračuje van pojavnog sveta — jedine oblasti pitanja koja se na vašim jezicima daju dobro formulisati. Porazi Parmenida, Hegela i Hajdegera u tom pogledu su poučni.\nPitanje šesto: Pitam se da li je samom demonu jasno, ako čak ne može da bude ljudima jasno — da li je, dakle, ekvipolentna saprisutnost sklada i njegove negacije, ako pretpostavlja Bivstvovanje, koje obe te komponente prekoračuje i obe prestiže, da li je, dakle, ta saprisutnost u svojoj relativnosti za demona uhvatljiva? Drugim rečima: da li je i do kojeg stepena ne-relativno Bivstvovanje dostupno demonu?\nOdgovaram: dostupno je samo kao intelektualna neuhvatljivost, manje-više kao ideja u kantovskom smislu, kao čista granična realnost pozitivnog umnog napora. Njeno pozitivno obuhvatanje nije za demona moguće — slično, pretpostavljam, kao ni za Boga. Demon zna veoma mnogo, no nije ipak sveznajući; i to znate iz Getea. Više bih voleo da mi se pitanja ove vrste dalje ne postavljaju.\nSedmo pitanje: smatram detinjastim, no ipak ću na njega ukratko odgovoriti. Ono glasi: može li demon da čini čuda?\nTo pitanje me je podsetilo, gospodo, do koje ste mere loše upućeni u pogledu načina demonovog delovanja. Demon, naime, deluje preko ljudskih ponašanja, a ne preko iznenađujućih prirodnih efekata, monstruoznosti ili majstorija. Takve stvari su prilika za zabavu, ali demon nije zabavan. On može, naravno, kao hipotetični Dekartov demon da stvori iluzornu očevidnost i da suštinski nerealnim činjenicama da težinu nesumnjive realnosti, i može takođe, kao hipotetični Maksvelov demon, da efektivno realizuje izvesno krajnje nerealno, odnosno neverovatno malo verovatno stanje. Može to da učini u toliko u koliko je cilj te delatnosti greška, poraz razuma. Ipak, greška nastala putem akceptacije otvorene očevidnosti nije saglasna s načelnom orijentacijom moga rada; jer takva greška nikog ne postiđuje i ona se, i onda kad biva priznata za grešku, i dalje prima kao prirodan i nekako neizbežan karakter. Niko ipak ne ismeva pretkopernikovska pokolenja zbog toga što su verovala u nepokretnost Zemlje, nego je njihova spontana i prirodna vera više za vas samo podloga na kojoj se tek, u punoj slavi, ocrtava Kopemikova genijalnost. Ako je greška Demonov cilj, onda je to greška koja posramljuje, greška podla, greška koje se treba stideti, drugim rečima — pazite dobro — greška za koju snose krivicu ljudi, ili bar takva za koju su ljudi primorani da priznaju kako su za nju oni krivi, i da ih ona žigoše stidom. Čarobnjačke majstorije ili verovanje pogrešnim očevidnostima ne spadaju u bitna sredstva demonova rada. To je, rekao sam već, rad suh i bez sjaja, bez ludičnih komponenata, bez humora i bez onoga što pobuđuje interesovanje ljudi. Demonovo rušilaštvo obuhvata oblasti za koje su odgovorni ljudi, i prema tome zlo koje to rušilaštvo nanosi mora ljude da šiba sramotom, kako bi postiglo svoj cilj. S jednim izuzetkom. Taj izuzetak jeste smrt — ne pojedinačna činjenica smrti, nego generalna činjenica njene neizbežnosti.\nDemon se s ljudima ipak ne upušta u dispute. Njegovo postojanje ne traži razloge ni dokaze, pošto on nema prirodu činjenice. Ako ljudi njegovo postojanje interpretiraju drugačije, ako mu, na primer, pripisuju čisto kazuistički karakter, to je onda samo jedan od mnogih vidova njihove greške\nI najzad pitanje osmo: Pošto, kao što je izišlo na videlo, demon nije sveznajući, je li moguće da on sam počinjava grešku i prema tome da se, na primer, pokaže kao istina nešto što se preko njega prokrada u svet kao sramotna greška?\nOdgovaram: to nije moguće jer je demonova mudrost toliko velika da on odlično poznaje sopstvene granice, i on stoga odriče pravosnažnost pitanjima koja te granice prekoračuju. Time se đavo razlikuje od ljudi.\nUpravo mi je postavljeno deveto pitanje: ipak poznavati odlično granice znači već prekoračiti ih saznanjem, a dodirnuti granicu znači dodirnuti ono što se nalazi izvan granice. A ako demonovo znanje odista ima granice, onda je nemoguće da on bude oslobođen od greške u postavljanju pitanja, te prema tome i u odgovorima. Samim tim ne može se ni jedna od njegovih izjava priznati kao autoritativna, što se u detalju odnosi i na izjavu o njegovom sopstvenom postojanju.\nOdgovaram da to nije nikakvo pitanje, nego smešan pokušaj diskusije. Demon se s ljudima ipak ne upušta u dispute. Njegovo postojanje ne traži razloge ni dokaze, pošto on nema prirodu činjenice. Ako ljudi njegovo postojanje interpretiraju drugačije, ako mu, na primer, pripisuju čisto kazuistički karakter, to je onda samo jedan od mnogih vidova njihove greške. Već sam rekao, ipak, da meni ni najmanje nije stalo do toga da se u moje postojanje veruje. Teolozi su još pre nekoliko vekova zapazili da je đavolove ortake najlakše poznati po tome što poriču postojanje đavola. Ima u toj tvrdnji zrno istine, iako je ono nešto preterano. Jer, u suštini, vraćajući se na početak moje izjave, vaše neverovanje ne samo što ne koči moj rad, nego mu pre pogoduje, ono, kao greška koja sramoti, spada u efekte onog pada u koji se strmoglavljuje tradicija polako ogoljavana od ostataka opustošenog veličanstva. Ta slika nosi dobru novinu, dobru novinu za demona. Baš i zbog toga čini mi se korisnim da sadržina onog što sam rekao, kao i sama činjenica moje današnje Izjave budu nepovratno izbrisani iz vašeg pamćenja, te da kao izmišljenost i vizija iz snova bude smatrano sve ovo, gospodo, što ste maločas imali pred sobom kao svedoci, i što evo, zajedno s ovim trenutkom, pada u krajnje nesećanje.\n*Tekst prenosimo iz knjige "Razgovori sa đavolom", objavljen pod naslovom "Stenogram demonove metafizičke konferencije za štampu održane u Varšavi 20. decembra 1963"; preveo s poljskog Petar Vujičić


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Obrazovni sistem mlade da uči da nemaju predrasude\n14. 01. 2021. 15:27 >> 15:29 4\nVeoma je važno da kreiramo takav obrazovni sistem u kome ćemo mlade ljude učiti da nemaju predrasude niti strah. Zato je neophodno uspostavljanje boljeg dijaloga, kazala je ministarka prosvjete Vesna Bratić. Istakla je da će resor kojim ona upravlja posvećivati punu pažnju partnerstvu sa UNDP.\nMinistarka prosvjete, nauke, kulture i sporta dr Vesna Bratić danas se sastala sa stalnom predstavnicom UNDP-a u Crnoj Gori, Danielom Gašparikovom.\nBratić je tom prilikom u srdačnoj atmosferi iskazala zadovoljstvo zbog spremnosti UNDP-a da nastavi ranije započete projekte ali i otvori nova polja saradnje sa novim resorom na čijem je ona čelu.\nDaniela Gašparikova je informisala ministarku Bratić da UNDP, u partnerstvu sa Vladom Crne Gore, sprovodi više projekata koji su fokusirani na pružanje podrške u oblastima zaštite kulturne baštine Crne Gore, razvoja kreativnih industrija, digitalizacije, reforme javne uprave, zelenog i inkluzivnog razvoja, kao i u oblasti razvoja e-usluga obrazovnog sistema.\nOna je posebno istakla projekte u oblasti revitalizacije kulturne baštine, međunarodne arhitektonske konkurse i učešće mladih kreativaca i umjetnika sa međunarodne scene.\nRazgovaralo se o daljim koracima u procesu revitalizacije i valorizacije tvrđava Španjola i Forte Mare. U oblasti obrazovanja, pomenut je projekat kroz koji su kreirane e-usluge za upis u vrtiće, osnovne i srednje škole, čime je, u složenoj epidemiološkoj situaciji, upisna procedura značajno olakšana.\nUNDP Daniela Gašparikova Vesna Bratić


Pure Futbol - Forum Sveta kompjutera\n6.3.2010, 19:52 #1\nUbisoft je u toku rada ove fudbalske igre koja ce izaci za sledece platforme:PC,Xbox,PS3.\ndiabloxxx (2.4.2010), evil_geko (17.5.2010), FilipBg (9.5.2010), Uros12 (6.3.2010)\n6.3.2010, 20:32 #2\nRe: Pure Futbol\nPlanirao sam da otvorim temu ali si me preduhitrio.\nUbi je jos odavno najavio da pravi sportsku igru,ali sad je zvanicno.Mogli bi da postanu velika konkurencija PES-u i Fifi.....doduse,samo ako bude bila dovoljno realisticna\n6.3.2010, 20:59 #3\nZnam ali tek sada su izasle informacije.\nDosta vuce na Fifa street.\n6.3.2010, 21:22 #4\nMa kakva crna sportska igra?! Ovo si trebao da staviš u akcione igre! Biće ovo više neka "krljoma" nego fudbal !\n6.3.2010, 21:37 #5\nDa nema licenci a ima mlacenja, super poteza i (pozeljno) eksplozija onda mozda i kupim\n7.3.2010, 1:16 #6\nUrban Freestyle Soccer....to je ono sto ti treba....\nqq koliko sam uzivao uz ovu igru http://www.youtube.com/watch?v=S-83wors1qk\n7.3.2010, 12:40 #7\nMeni je UFS bio bezveze, i dalje mi nisu prevazidjeni matori arkadni fudbali sa NES-a\n12.3.2010, 21:06 #8\nNece ovo biti realno, i ne moze da se poredi sa Fifom i sa PESom, moze samo da se poradi sa Urban Streetom.\n12.3.2010, 23:35 #9\nJa mislim da nije to taj fudbal koji je "Ubi" najavio.\n13.3.2010, 0:00 #10\nMeni se cini da je bas to to,jer se i Gerrard ranije pominjao i ovde se pojavljuje u traileru.\nUostalom pogledaj ovo\n"The sports genre is different - there are lots of good elements there because it is more casual, so it would bring new customers to Ubisoft. So we have something to grow there, and that's what we are doing,"\n13.3.2010, 0:26 #11\nhmm izgleda da jeste onda.Koliko sam cuo igrace se ovim sistemom 5 na 5.\n21.3.2010, 2:43 #12\nOvo je mu dodje vise akciona nego sportska igra. Bar su tako napravili da izgleda na trailer-u. Jel ce biti first person view i koja oruzja su ukljucena?\n2.4.2010, 13:49 #13\n3.4.2010, 13:11 #14\nIgrači izgledaju retardirano.\n3.4.2010, 13:18 #15\nDosta me podseca na FIFA STREET.\n30.4.2010, 20:46 #16\n30.4.2010, 21:22 #17\nZaista dosta podseca na FIFA Street,pogotovo na treci deo.Svidjaju mi se lokacije,definitivno nece biti realisticno ali jedna arkadica ne moze lose doci.\nBTW,ovo bi trebalo da budu sve repke(bice samo i reprezentacija)\nIma jos i nekih nepotvrdjenih,ali medju njima nema nas.\n15.5.2010, 14:04 #18\nSudeci po ovome,igra nece izaci za PC.\n(pogledajte na release date,pise cancelled)\nDoduse,ovo nije nista oficijelno,videcemo.\n15.5.2010, 16:13 #19\nUbisoftu je PC veoma važan(ne sećam se nijedne njihove igre u zadnje vreme koja nije izašla na PC).Inače razvojni timovi Ubija za PC završe u isto vreme igru kad i za konzole ali zbog šugavog DRM ne mogu da izadju u isto vrem .Čudo XBOX 360 nema DRM.Dakle igra sigurno izlazi da li maja 2010 ili 2011 ne znamo.\n15.5.2010, 16:25 #20\nMa svakako je igra totalno bzv.\nPure Half-Life boy Simulacije vožnje 88 10.11.2010 11:38


Press Općina Maglaj / 06.05.2018\nProglašeno stanje elementarne nepogode na dijelu teritorije općine Maglaj\nOdržana je sjednica Općinskog štaba civilne zaštite Maglaj danas u 10:00 sati u prostorijama Općine Maglaj. Na sjednici je razmatrano stanje nakon djelovanja nevremena sa obilnom kišom i donesen je set zaključaka s ciljem evidentiranja i otklanjanja nastalih šteta, te uspostavljanja putne komunikacije.\nIzmeđu ostalog, Općinski Štab je predložio Općinskom načelniku da proglasi stanje prirodne nesreće „poplave i klizišta“ na dijelu teritorije općine Maglaj zahvaćenih nevremenom.\nNa temelju prethodno navedenog, Općinski načelnik je proglasio stanje prirodne nesreće „poplave i klizišta“ u slijedećim mjesnim zajednicama: Maglaj Grad sa Starim gradom i Omerdinim Poljem, Jablanica, Bijela Ploča, Moševac, Misurići, Ravna, Oruče, Gornji i Donji Rakovac i Liješnica.\nOpćinski načelnik imenovao je stručne Komisije za procjenu šteta nastalih na infrastrukturnim objektima, stambenim, pomoćnim i privrednim objektima, te u poljoprivredi, koje će biti dužne da u što kraćem vremenskom roku obave taj posao.


TOTENHEM JE STIGAO U BEOGRAD: 'Pevci' treniraju na stadionu 'Rajko Mitić' (VIDEO) - Domaći fudbal, Fudbal, Evropske lige, Evrokupovi\nHotSport»Domaći fudbal, Fudbal, Evropske lige, Evrokupovi»TOTENHEM JE STIGAO U BEOGRAD: ‘Pevci’ treniraju na stadionu ‘Rajko Mitić’ (VIDEO)\nTOTENHEM JE STIGAO U BEOGRAD: ‘Pevci’ treniraju na stadionu ‘Rajko Mitić’ (VIDEO)\n| 2019-11-05T19:19:43+02:00\t5. nov 2019. 19:19|0 komentara|HotSport\nFudbaleri Crvene zvezde sutra će odigrati utakmicu 4. kola Lige šampiona protiv Totenhema na stadionu ‘Rajko Mitić’.\n‘Pevci’ su stigli u Beograd, a nakon konferencije za medije tim iz Londona ‘osetio’ je atmosferu na stadionu u Ljutice Bogdana’ gde se upravo održava trening Totenhema. Imate priliku da ‘zavirite’ na trening pulena Maurisija Poketina.\nPodsetimo, Crvena zvezda se trenutno nalazi na trećoj poziciji B grupe iza prvoplasiranog Bajerna koji ima šest bodova, dok Totenhem ima četiri boda, Crvena zvezda tri, a Olimpijakos jedan. U slučaju pobede u sutrašnjem meču Crvena zvezda će napraviti veliki korak ka evropskom proleću.\nTAGOVI: Liga Šampiona, Crvena Zvezda, Totenhem


Egipat - Si-ber Travel | Agencija kojoj vredi verovati\nIdealna destinacija za odmor iz snova\nLokacija: Hurgada, Marsa Alam i Šarm el Šeik\nCena: od 562€Popusti : do 43%\nEgipat nisu samo piramide i kulturno istorijski spomenici, već je to i predivno Crveno more, ronjenje, interesantan noćni život, luksuzni hoteli i restorani, romantična krstarenja Nilom kao i bogat kulturni život.Egipat je zemlja veselih i srdačnih ljudi, dobre muzike, lepih pejzaža i pregršt mogućnosti za dobru avanturu.\nEgipat (arapski: Misr) ili službeno Arapska Republika Egipat površine od 1.001.450 km2, većim delom leži na severoistoku Afričkog kontinenta, dok se manji deo teritorije, Sinajsko poluostrvo, nalazi na području Azije. Na zapadu se graniči sa Libijom, na jugu sa Sudanom, na severu je okružen Sredozemnim morem, a na istoku se graniči sa Izraelom i Gazom. Egipat se prostire uglavnom uz deltu reke Nil, zauzimajući istovremeno i velike površine Libijske pustinje na zapadu i jugu, te Arapske pustinje na istoku. Ubraja se u države Magreba, a svetski je poznat po svojoj drevnoj kulturi i civilizaciji iza koje su ostali brojni dobro očuvani spomenici kulture. Nalazi u suptropskom pojasu, obuhvata istočni deo Sahare, sa nizijama zapadno od Nila i planinskim uzvišenjima na istoku.\nLeti vlada velika vrućina, koja raste kako se ide prema jugu, gde praktično i nema padavina. Padavine su retke u delti, gde iznose oko 50 mm godišnje. Dolina Nila, široka od 3 do 15 km, ima izuzetan značaj zbog racionalnog korišćenja poplava, koje povećavaju plodnost zemljišta. Asuanska brana je regulisala navodnjavanje, obezbeđujući najveći deo električne energije za celu regiju, omogućila je i dobijanje novih plodnih površina, što je povećalo godišnji broj žetvi (ponekad i 4 godišnje).\nEgipat uvozi polovinu hrane koja mu je potrebna.Gotovo polovina stanovništva još uvek živi od poljoprivrede, ali migracija sa sela doprinosi bujanju gradova, u prvom redu Kaira i Aleksandrije, u kojima živi više od 50% stanovništva. Industrija je slabo razvijena, izuzev tekstilne, šećerne, crne metalurgije i proizvodnje nafte.\nPONUDA HOTELA U HURGADI | JEDNOSTAVNA PRETRAGA I PROVERA RASPOLOŽIVOSTI SMEŠTAJNOG KAPACITETA\nPONUDA HOTELA U ŠARM EL ŠEIKU | JEDNOSTAVNA PRETRAGA I PROVERA RASPOLOŽIVOSTI SMEŠTAJNOG KAPACITETA\nPONUDA HOTELA – MARSA ALAM | JEDNOSTAVNA PRETRAGA I PROVERA RASPOLOŽIVOSTI SMEŠTAJNOG KAPACITETA\nMesta koja možete posetiti tokom vašeg boravka u Hurgadi\nGiftun Paradise ( pauza i ručak na Gifun ostrvu)\nJednodnevni izlet do Luksora ( autobusom )\nRonjenje na najlepšim mestima, poseta Rajskom ostrvu. Oprema obezbeđena. Ručak na ostrvu.\nMesta koja možete posetiti tokom vašeg boravka u Šarm el Šeiku\nManastir Sv. Katarine i Dahab\nPoznati grčki pravoslavni manastir nalazi se u slikovitom pustinjskom okruženju Wadi Deir, ispod planine Sinaj/Musa – Mojsijeve planine. Manastir sv. Katarine važi za jedan od najstarijih manastira na svetu, a posvećen je aleksandrijskoj lepotici Katarini. Unutar zidina je crkva u kojoj je sačuvana jedna od najvećih vizantijskih umetnosti, mozaik s prizorom Hristovog vaskrsnuća iz 6. V. Crkva je uz kapelu Gorućeg grma najstarija zgrada unutar zidina. Godine 542. izgradio ju je Justijan u spomen svojoj ženi. Pored crkve nalazi se bunar na kojem je Mojsije upoznao svoju ženu Ciporu. Ulaz kroz predvorje crkve čini 12 granitnih stubova koji predstavljaju 12 meseci; na svakom je ikona sveca koji se u tom mesecu slavi. U galeriji ikona (uz doplatu) nalaze se najzanimljivije ikone iz 6. i 7. veka, izrađene u tehnici topljenog voska na drvetu.\nRas Mohamed najveći je nacionalni park u Egiptu. Može se pohvaliti lepo očuvanim koralnim grebenima koji važe za jedne od najljepših podvodnih tačaka na svetu. Izlet je namenjen ronjenju na dah, ali i svima koji bi rado doživeli Sinaj s morske strane. Tokom izleta postoji prilika za ronjenje na dah (u pratnji profesionalnih ronioca) i kupanje.Možete se prepustiti divljenju lepotama podvodnog sveta u nacionalnom parku (moguć je najam peraja i maske).\nOvaj izlet džipom, delom po pustinji, a delom po asfaltiranom putu, namenjen je svim gostima koji se žele prepustiti raznovrsnim aktivnostima i kojima odmaranje na plaži nije dovoljno za savršen odmor. Izlet uključuje lakši trekking, to jest hodanje kroz Beli kanjon koji među turistima i nije posebno poznat, pa je iz tog razloga još zanimljiviji. Zaustavljanje je u pustinjskoj oazi gde još uvek živi manje beduinsko pleme. Sledi vožnja džipom prema Dahabu gde se mogu jahati kamile (20 min).\nTokom boravka u Šarm el Šeiku postoji mogućnost obilaska i sledećih mesta:\nPoseta gradu Petra u Jordanu\nPoseta Dolini kraljeva, hramu Hatšepsut i hramu u Karnaku i Luxoru\nMesta koja možete posetiti tokom vašeg boravka u mestu Marsa Alam\nRazgledanje platoa Gize, gde se nalaze čuvene tri piramide: Keopsova, Kefrenova i Mikerinova. Obilazak dolinskog hrama sa čuvenom statuom velike Sfinge, panoramski obilazak Kaira…\nUživajte u fascinantnim prizorima bogatog podvodnog sveta…


Melodramatika Vučića: Nijedan Aleksandar nije preživio na vlasti u Srbiji - Narod.ba\nKralj Aleksandar i kraljica Draga su bačeni s ovog balkona. Nijedan Aleksandar nije preživio na vlasti, rekao je predsjednik Srbije Aleksandar Vučić u razgovoru za britanski ”Financial Times”, koji je započet na balkonu njegovog kabineta u Predsjedništvu Srbije, upravo na mjestu gdje je kraljevski par 1903. godine pogubljen. S balkona sjedišta predsjednika u sumornom Novom […]\nKralj Aleksandar i kraljica Draga su bačeni s ovog balkona. Nijedan Aleksandar nije preživio na vlasti, rekao je predsjednik Srbije Aleksandar Vučić u razgovoru za britanski ”Financial Times”, koji je započet na balkonu njegovog kabineta u Predsjedništvu Srbije, upravo na mjestu gdje je kraljevski par 1903. godine pogubljen.\nS balkona sjedišta predsjednika u sumornom Novom dvoru u Beogradu Aleksandar Vučić posmatra pod konac uređenu baštu. S ovog mjesta, kaže šapatom, srpski kralj Aleksandar i kraljica Draga bačeni su kada je izvršen vojni puč. Kada se kralj uhvatio za ogradu, odsjekli su mu prste, a tijelo njegove žene je osakaćeno, piše ”Financial Times”.\n– Nijedan Aleksandar nije preživio na vlasti – kaže Vućić, s prizvukom melodramatike u glasu, piše ”Financial Times”.\n– Opsjednut sam Kosovom. Bez rješavanja tog problema, sve što sam postigao do sada neće biti održivo. Prva kriza će nas ubiti – rekao je Vučić.\nPodsjeća se da je Kosovo najvažniji test za Srbiju. Kako piše ”Financial Times” Vučića, koji ima dobre odnose s Kinom, Ujedinjenim Arapskim Emiratima i Rusijom, Evropska unija, a naročito njemačka Angela Merkel vide kao najbolju šansu za uvođenje zemlje u evropski meanstrem.\n– Članstvo u EU je “šargarepa” koja treba da indukuje reforme u zemlji koja se nada da će ući u EU do 2025. godine. Ali to podrazumijeva i stvaranje oštrijih uvjeta i učvršćivanja demokratskih institucija, rješavanje problema s korupcijom, kao i rješavanje problema s Kosovom. Ova godina bi mogla da bude odlučujući test, počevši od Samita EU i lidera zapadnog Balkana u Sofiji u četvrtak, koji treba da doda svjež poticaj širenju bloka – navodi se u tekstu ”Financial Timesa”.\n– Počnete da se pitate da li su te (radikalne) stvari važne da se samo za njih borite – rekao je Vučić odgovarajući na pitanje o svojoj prošlosti.\nVučićev dan počinje u 6.30 sati, i to lekcijom iz ruskog jezika, ali, kako navodi ”Financial Times”, to nikako ne znači da će on postati “Putinova peta kolona u Evropi”.\n– Srbija je proizvela više historije nego što može da svari – kaže on citirajući Vinstona Čerčila i zaključuje da je najvažnije održati mir i spokoj.


UV sterilizator bežični punjač za mobilni i difuzer 3 - Limundo.com\nZa proizvođača za pametne telefone\nZa model .\nNa prodaju UV sterilizator, wifi punjač za mobilni i difuzer 3u1. Uređaj je namenjen za sterilizaciju mobilnih telefona. naočara, satova, nakita i svih predmeta koji mogu da stanju u njega. Takođe, može da služi kao difuzer, tj osveživač prostorija.\nStanje novo, uvoz Svajcarska!\nUV STERILIZATOR ⚡3 u 1 - Sterilizator UV svetlosti nije samo bežični punjač od 10 W za sve uređaje sa omogućenim iOS / Android KI (podržava iPhone 8 ili noviji, Samsung S7 ili noviji i druge Ki telefone), već UV kutija za dezinfekciju sa funkcijom aromaterapije i sterilnom snagom od 2 V (telefon možete napuniti tokom dezinfekcije, samo ga stavite u kutiju da biste ga pripremili).\n⚡Brza sterilizacija 99,9% - Kutija za čišćenje je opremljena sa 6 UV lampi, što je više od 20 puta više od intenziteta svetlosti sunčevih zraka. Za manje od 5,1 minuta, zbog specifične UV talasne dužine, 99,9% može biti efikasno neaktivno ili ubijeno.\n⚡ SPA UREĐAJI - Sa oduzimaju dahom aromaterapijskom funkcijom našeg UV dezinficijensa. Samo nekoliko kapi omiljenog esencijalnog ulja vašim uređajima daju opuštajući miris i pretvaraju vašu kancelariju, spavaću sobu ili kabinu u umirujuću oazu opuštanja. Kada se dezinfikuje, mirisao bi na zapaljenu sunčevu svetlost. Pričekajte vreme za izvođenje nakon operacije.\n⚡ LAKO ZA UPOTREBU - Uključite kabl tipa C u otvor za punjenje da biste ga uključili; iskopčajte kabl da biste ga zatvorili. UV lampe u kutiji se takođe automatski isključuju kada se poklopac otvori, takođe se naš sertifikovani sterilizator pametnih telefona napaja USB interfejsom. Neverovatno, UV kutija za dezinfekciju je veoma lep poklon za vašu porodicu i prijatelje.\nCOMP KOMPATIBILNOST ŠIRINE - Kompatibilan sa čak i najvećim telefonima na tržištu, bilo da imate Apple iPhone 11 Pro Mak, Google Pikel 4 KSL ili Samsung Galaki s20 Ultra.\nDimenzije proizvoda 20,83 k 11,94 k 4,57 cm; 380 grama\nPitanje vezano za predmet: UV sterilizator bežični punjač za mobilni i difuzer 3.


NSinfo: Zbog biciklista - mislili da je Moskva, a ne Novi Sad\nZbog biciklista - mislili da je Moskva, a ne Novi Sad\nNovi Sad se trenutno nalazi na prvom mestu po broju "zimskih biciklista"\nMarko Trifković iz Novosadske biciklističke inicijative kaže da su ljudi koji su gledali listu na sajtu "Winter bike to work day" mislili da je u pitanju Moskva, a ne Novi Sad.\n"Ljudi su mislili da je u pitanju Moskva, pošto je na sajtu napisano ćirilicom, ali je broj prijavljenih biciklista takođe doprineo ovakvom načinu razmišljanja, tako da slobodno mogu da kažem da smo jedno malo čudo ove godine", rekao je Trifković za Tanjug.\nNovi Sad ima preko 20.000 redovnih biciklista, dok je na sajtu "Winter bike to work day" za vožnju 9. februara, prijavljeno više od 1.000 Novosađana, dok su iza Denver, Boulder, Zagreb i Stokholm.\nKada su u pitanju države, Novi Sad trenutno predstavlja Srbiju veoma dobro na listi biciklista i nalazi se na visokom drugom mestu iza Amerike, dok su ispod Kanada, Hrvatska i Švedska.\nTrifković kaže da je sama priča o "zimskim biciklistima" pogrešna, jer su to ljudi koji voze tokom cele godine, a ne samo u zimskom periodu.\nIzazov odlaska na posao biciklom tokom hladnijih dana pokrenut je pre nekoliko godina, a došao je iz Kanade.\n"Biciklisti iz Novog Sada će 9. februara, koji je dan zimskog bicikliranja, obeležiti tako što će biciklima ići na posao, fakultet, u školu i slično. Izazov je prijateljske prirode, Zagreb je do sada držao šampionsku titulu, ali Novi Sad je ove godine ispred svih", rekao je Trifković.\nOn je dodao da su u ovaj svetski događaj uključene i škole u kojima se sprovodi anketa, ali da za njih postoji posebna lista na sajtu "Winter bike to work day".\n"Naredne nedelje ćemo posetiti i srednje škole na teritoriji Novog Sada i pokušati da ih animiramo i uključimo u taj događaj. U pitanju je mala anketa kojom ćemo saznati koja prevozna sredstva koriste kada dolaze i odlaze iz škole, što je za nas veoma zanimljivo", kazao je Trifković.\nNovosadska biciklistička inicijativa će naredne nedelje iznenaditi bicikliste doručkom i malom popravkom njihovih dvotočkaša. Nakon vožnje, koja će se održati 9. februara od 18 časova sa startne pozicije iz Limanskog parka, uslediće proglašenje pobednika koje je rezervisano za 10. februar.\n... bicikl, Novi Sad, svet, zanimljivosti


Audi dobitnik nagrade Red Dot za dizajn - Klix.ba\nAudi dobitnik nagrade Red Dot za dizajn\n5.10.2011. u 16:17\nAudi je drugu godinu zaredom odlikovan jednom od najprestižnijih nagrada za dizajn u svijetu - "red dot: client of the year". Centar za dizajn Nordrhein-Westfalen odlučio je još jednom titulu "client of the year" dodijeliti ingolstadtskom brandu za izvrsnost dizajna na području komunikacije. Ovim je Audi potvrdio prošlogodišnji uspjeh: zajedno sa svojim dizajnerskim agencijama marka s četiri prstena osvojila je čak devet prestižnih nagrada "red dot design", više od bilo kojeg konkurenta.\nNagradu za najboljeg nalogodavca Audiju je dodijelio međunarodni žiri u sastavu najvećih dizajnerskih imena u svijetu. Naime, članovi žirija bili su impresionirani Audijevom širokom paletom ponude na području komunikacijskog dizajna\n"Audi je sinonim za kvalitet i raznolikost; od sajamskog paviljona sve do instalacija na otvorenom. Ovaj proizvođač automobila sarađuje s najvećim kreativcima ove branše, te je zato jedinstven i neponovljiv", izjavio je prof. dr. Peter Zec, inicijator i CEO nagrade "red dot".\nJoš jedna potvrda stigla je za uspješnu saradnju s najboljim partnerima: devet "red dot" nagrada otišlo je u ruke sedam Audijevih agencija za dizajn, za izuzetne komunikacijske rezultate u znaku četiri prstena – od print kampanje do prezentacije na Consumer Electronics showu u Las Vegasu.\nUgledna nagrada "red dot: best of the best" svrstala je dva jedinstvena projekta u sam vrh svjetskog komunikacijskog dizajna: "Qube 3", staklena kocka koja prenosi karakteristike novog Audija Q3 u spektakularan prostorni doživljaj, kao i performans-instalacija pod imenom "Outrace": posjetioci Trafalgar Squarea i međunarodni auditorij kod kuće mogao je logiranjem na web stranicu pomoću mobitela ili računara slati direktne poruke robotima, koji potom po zraku ispisuju svjetlosna slova.\n"Audi je progresivna premium marka. I u našoj komunikaciji želimo uvijek iznova donositi iznenađenja, kako bi stvarali nove, zanimljive pristupe – ali pri tome uvijek ostati jedna i jedina marka s četiri prstena", objasnio je Lothar Korn, Audijev šef marketing komunikacije.\nSvečano uručenje nagrade "client of the year" uslijedit će na gala večeri "red dot", 7. oktobra u Berlinu. Tom prilikom nagrade "red dot" bit će dodijeljene i Audijevim agencijama za dizajn. Potom će se, u okviru posebne prezentacije pod nazivom "Design on stage – winners red dot award: communication design 2011" koja traje sve do 16. oktobra, predstavljati svi nagrađeni saradnici. Paralelno uz ovu prezentaciju će "international yearbook communication design 2011/2012" prikazivati najbolje od 6.468 prijavljenih konkurentskih priloga.\nNagrada "red dot", svojevrsna svjetska oznaka vrhunske dizajnerske kvalitete, dodjeljuje se od 1955. godine pod okriljem Centra za dizajn Nordrhein-Westfalen, samo najboljim u području produkt dizajna, komunikacijskog dizajna i dizajn koncepta.\nNatjecatelji za ovu uglednu nagradu stižu iz različitih industrija i branši – od proizvođača namještaja do centara za istraživanja. Od 1993. godine međunarodni stručni žiri u više je navrata prepoznao i nagradio marku Audi u kategoriji komunikacijskog dizajna: samo u proteklih deset godina marka s četiri prstena dobitnik je čak 58 "red dot" nagrada.\nŠeik platio 17 miliona eura autobus koji može ići 250 km/h\n05.10.2011. u 12:30


Parlamentarni izbori u Ukrajini: Ankete favorizuju Janukoviča\nispit iz demokratije\nCenzus bi trebalo da pređe 5 stranaka, a Janukovičeva partija bi, prema istraživanjima, trebala da dobije od 23% do 33% glasova\n28.10.2012. 10:34h Ažurirano: 28.10.2012. 10:34h\nU Ukrajini su jutros otvorena birališta na parlamentarnim izborima koje će pažljivo posmatrati zapadne zemlje zabrinute zbog pada demokratskih standarda u Ukrajini i na kojima se očekuje pobjeda vladajuće Partije regija predsjednika države Viktora Janukoviča.\nBez Julije Timošenko, muze Narandžaste revolucije iz 2004. godine, a danas zatvorenice, ali zato s dvojicom slavnih sportista kao kandidatima opozicije, birači su danas pozvani da izaberu novi parlament Ukrajine, koja je izmučena korupcijom i dubokim podjelama na proruski istok i zapad okrenut Evropi.\nPrvi veliki izbori nakon 2010. godine, kad je pobijedio Viktor Janukovič, "ispit su demokratske angažovanosti Ukrajine", kazali su šefica evropske diplomatije Ketrin Ešton i komesar za proširenje Štefan File.\nZa novi petogodišnji mandat u parlamentu od 450 mjesta kandidovalo se 5.200 kandidata.\nOpozicionoj stranci "Udar" Vitalija Klička predviđa se do 17%; opozicionom savezu u kojem je i stranka Julije Timošenko predviđa se 15-24%, a komunistima 9-13%\nIzborni cenzus bi trebalo da pređe pet stranaka, među kojima bi Partija regija predsjednika Janukoviča, prema istraživanjima javnog mnjenja, trebala da dobije od 23 do 33 odsto.\nOpozicionoj stranci "Udar" slavnog boksera Vitalija Klička predviđa se do 17 odsto glasova.\nOpozicionom savezu u kojem je i stranka Domovina Julije Timošenko predviđa se od 15 do 24 odsto glasova, a komunistima 9 do 13 odsto.\nNacionalistička Svoboda mogla bi da dobije do 6 odsto.\n1 / 2 Foto: Reklamni-seznam.cz\nVitaEU-UkrajinaŠtefan FileKetrin EštonJulija TimošenkoViktor JanukovičUkrajina izboriUkrajina\n08:30 h\t42\n21.01. 06:55 h\t20730\n21.01. 07:45 h\t14060\n21.01. 07:23 h\t10013\n20.01. 13:51 h\t8751\n21.01. 07:05 h\t8543


Petrović Škero: Bojim se da naš najbolji student nije naučio neke delove prava | N1 Srbija\n21.01.2020. |22.53 |\nBojim se da naš najbolji student nije naučio neke delove prava tako da razume suštinu šta je vladavina prava i podela vlasti i šta je posao tužioca i sudije, i da sudija ne sudi na reč predsednika - niti oslobađa niti nekoga osuđuje, niti tužilac može to da uradi, navela je u Danu uživo Vida Petrović Škero, predsednica Vrhovnog suda u penziji. Šta hoćemo - da u ovoj zemlji laici i političari sude, upitala je.\nPetrović Škero, na pitanje da li je izjava državnog sekretara o eksternoj kontroli, pa Vučića - da ga ne zanima da je ima, pretnja ili ispitivanje mogućnosti uvođenja tako nečega, odgovara - i jedno i drugo.\n"Naravno da prestavlja laku pretnju sudijama koje treba da znaju šta će se desiti. A s druge strane, to je obraćanje građanima koji su po prirodi postupaka koji teku pred sudom - 50 odsto nezadovoljni, jer jedan dobija, a drugi gubi. Imamo predsednika Vučića koji je uvek nezadovoljan kada se po bilo kom osnovu neko ne uhapsi, ne podigne optužnica, ali gle čuda samo u odnosu na neke, a pri tome nemamo brigu kada se ništa ne dešava, i kada javnost ne zna ništa povodom Krušika, kada se godinama ne zna kako se dešava utuženje povodom Hercegovačke, kada se godinu dana čeka da tužilac dođe do snimka... To je vrlo, onako, probirljiv izbor - kada smo nasekirani da ne možemo da trpimo ni sudije ni tužilaštvo ni nikoga na svetu", istakla je Petrović Škero, gostujući u Danu uživo.\nBoljević: Bilo bi nam draže da se Vučić i ponaša kao da ne želi kontrolu sudstva\nVučić kritikovao sudije i "dosuđivanje blagih kazni"\nVučić tvrdi da je Korać distributer narkotika, tužilaštvo nema dovoljno dokaza\nVučić: Ne zanima me da imam kontrolu nad sudijama i tužiocima\nDruštvo sudija: VSS, DVT i RJT da reaguju na neprimerene napade vlasti i medija\nVučićeva kategorizacija krivičnih dela - od "pa šta" do "kao ne znam šta"\nOna je podsetila da je Ministarstvo pravde počelo s pričom promene Ustava pre više godina i to s tim da bi predsednik Srbije trebalo da učestvuje u izboru tužilaca i sudija. Visoki savet sudstva u Francuskoj decenijama predlaže sudije, predsednik države ih imenuje, veoma svečano, veoma lepo i na taj način diže autoritet tim sudijama i ništa drugo, kaže gošća N1. "Mi smo dozvolili da naše Ministarstvo, preko državnog sekretara, pokaže neznanje i da kaže nešto što ambasador (Francuske) demantuje i kaže - kod nas predsednik države ne bira sudije, kod nas Visoki savet predlaže, predsednik ih imenuje, i to su dve različite stvari", ističe Petrović Škero, dodajući da je to jedan strašan autogol. Kako je dodala, to pokazuje da Ministarstvo pravde ne govori tačno, ili ne zna.\nKatarina Golubović, predsednica Komiteta pravnika za ljudska prava JUKOM, kaže da je ova ideja nije iznenadila i da se kroz izjavu državnog sekretara Ministarstva pravde dobio još jedan argument zbog čega to ministarstvo, kako kaže, ne može da vodi posao promene Ustava i donošenja ustavnih amandmana, naročito kad je u pitanju oblast pravosuđa.\nGolubović kaže da Jukom već dve godine priča da taj proces treba da se izmesti iz Ministarstva, "da mora da se vodi u Skupštini, od strane nadležnih organa".\nOna navodi i da su uporno tražili da vide ko zapravo radi na predlaganju i izradi ustavnih amandmana i rešenja koja su išla u Vencijansku komisiju, a da su dobili odgovor da rade državni službenici u Ministarstvu pravde. Niko imenom i prezimenom, od strane stručnjaka, dakle profesori koji su najpozvaniji da daju rešenja, niko nije hteo da stane iza ustavnih amandmana, naglašava Golubovićeva. Ističe da su ti državni službenici, koji rade na rešenjima, morali pre svega da pročitaju dokumenta Venecijanske komisije, gde je jasno naglašeno da izbor sudija i tužilaca ne vrši predsednik Republike već jedno pravosudno telo, gde predsednik učestvuje s jednom protokolarnom ulogom.\nČini se da ove izjave najavljuju usvajanje ustavnih amandmana u nekom drugom obliku, ocenila je gošća iz Jukoma.\nGovoreći o ustavnim amandmanima, Vida Petrović Škero kaže da se godinu danas ništa ne dešava. Samo imamo jedno šturo obaveštenje - "sačekajmo da prođu izbori, pa ćemo krenuti, sada ne znam da li ćemo krenuti ispočetka, da li će doći do promene Vlade, što se stalno najavljuje, pa će ona dati neke nove predloge", kaže Petrović Škero. Kada govorimo o referendumu, u toku je prethodni postupak izmene Zakona o referendumu, koji će omogućiti, kako je sada u radnoj verziji navedeno, da je od izašlih potrebna većina za izglasavanje na referendumu, što znači - izaći će pet građana, troje će reći "da", i dobićemo novi Ustav, navodi Petrović Škero.\nIstiče da se predsednik naše države vrlo selektivno brine o nečemu, a o nečemu ne.\n"Očekujem sutra da me operiše hirurg koga je postavio predsednik, jer je on procenio da je najbolji stručnjak".\n"Predsednik kaže - nešto se mora uraditi, oni ništa ne valjaju, ne valja tužilaštvo, ne valja sud, eto upravo za čoveka za koga svi znaju (Filip Korać)... Ja ne znam, dok nemam dokaz, kao pravnik i pretpostavljam svi ozbiljni ljudi u ovoj državi ne znaju da je neko nešto uradio dok nemamo dokaz za to", navodi.\nAli, naš predsednik zna i tvrdi da ne presuđuje, dodaje sudija. "Isto tako vrlo dobro zna ko ne učestvuje u korupciji, i ko nije povezan sa proizvodnjom droge u Jovanjici, i vrlo dobro zna ko treba da bude i ko ne treba da bude kriv. Šta ćemo dalje sada reći za tužioca koji je vodio postupak za ovu poslednju aferu? Da li će sada on da zatraži da ode na poligraf, da se tamo ispoligrafira i da se kaže - ne on nije u sprezi sa klriminalcima... Ili će to da uradi republički tužilac koji nam se uopšte ne javlja, ili će samo da se zakune, da kaže ja znam da to nije tako... Da li je to dovoljno? Da li su naše grane vlasti iste i jednake i da li postoje određene grane vlasti ili pojedinac koji je iznad svih vlasti? To je pitanje koje postavljam. I svaki građanin mora da se zapita da li će biti na meti politike", kaže.\nVida Petrović Škero pita i otkud predsednik zna podatke iz istražnog procesa. "Da li se ti podaci daju i nekom drugom? Jer ako ti podaci, u fazi postupka, dolaze do predsednika države, a zašto ne bi otišli do kriminalca", pita.\nPa hajde da ukinemo institucije, kaže sarkastično Petrović Škero. Ako može da proceni koji sudija je najbolji sudija, i koji je tužilac najbolji tužilac, kaže gošća Dana uživo, ja očekujem da me sutra operiše hirurg, koga je postavio predsednik države, jer je on procenio da je stručnjak.\n"A ja se bojim da naš najbolji student nije naučio neke delove prava tako da razume suštinu šta je vladavina prava i podela vlasti i šta je posao tužioca i sudije i da sudija ne sudi na reč predsednika, niti oslobađa niti nekoga osuđuje, niti tužilac može to da uradi. Jer ako do toga dođe, mi zaista nemamo više, ni u tragovima, vladavine prava i mislim da je ovo sve ulazak u takvu priču", istakla je Petrović Škero.\n"Šta hoćemo - da u ovoj zemlji laici i političari sude?"\nGolubovićeva kaže da sve ovo što se dešava poslednjih nedelja nije samo pitanje odbrane sudstva, već se radi i o odbrani ljudskog prava, jer nezavisan sudija jeste ljudsko pravo - odnosno predstavlja deo prava na pravično suđenje koje ljudi imaju, podsećajući na slučaj sudije Miodraga Majića.\nO zahtevu Rističevića: "Znači da poslanik nikad u životu nije, za svoj mandat, pogledao zaista Ustav".\nPetrović Škero naglašava to da i tužioce i sudije bira Skupština, a da je videla da jedan poslanik (Marijan Rističević), i to se ponavlja, "zahteva da se pokrene postupak razrešenja, gle čuda, sudije Miodraga Majića", iz razloga što je doneo neke dve presude.\n"Ja sam prosto uplašena šta će biti sa pravosuđem, zato sam i dala primer hirurga - kada ćemo jednog trenutka imati i takvu vrstu izbora stručnjaka od strane političkih tela. Tražimo s jedne strane eksternu kontrolu, a onda, neko ko je poslanik kaže da treba da se sudija razreši zbog toga što je doneo presude. Što znači da poslanik nikad u životu nije, za svoj mandat, pogledao zaista Ustav, i utvrdio da sudija ne odgovara za mišljenje - dakle, ne može snositi posledice razrešenja prilikom donošenja odluke, davanja glasa... Kod nas važi princip sudskog veća i nikad sudija neće takvu vrste odluke, sa takvim kaznama koje su zaprećene, doneti sam", istakla je Petrović Škero.\nPodsetila je da je i sudija Majić izabran u Skupštini i upitala: "Šta hoćemo, šta želimo u ovoj zemlji - da potpuni laici i političari sude?".\nUpitala je i šta je "eksterna kontrola" - jel to da "ovoga morate da osudite, ovoga ne, ovoga morate da nahvatate bar za nešto, bilo da imamo ili nemamo dokaze, jer mi, gle čuda, štitimo našu decu, koja možda jedu hranu koja raste odmah pored droge (Jovanjica)". "A ništa ne znamo više osim da se tu našlo nekoliko tona droge, ništa ne znamo o tome šta se dešava u Krušiku", zaključila je Vida Petrović Škero.\nVida Petrović Škero Katarina Golubović Jukom pravosuđe sudije tužioci Aleksandar Vučić Miodrag Majić Ministarstvo pravde\nGoste "Utiska" nije iznenadio sekretar, Rakić Vodinelić smatra - inicirao Vučić 19.01.2020.\nZelenović u Pressingu: Praćen sam i slušan dve godine 14.01.2020.\nViktor Marković: Deluje mi da postoji neki sukob između Stefanovića i Vučića 12.01.2020.\nСве што је професорка рекла је на месту, али пошто нам је судство званично најгоре у Европи, шта је решење за тренутно стање.\nA jel Gospodin završio studije u predviđenom roku, NIJE!?\nAko je i zaista tačno da je najbolji student pravnog fakulteta bio Vučić onda vam je taj pravni fakultet veoma jadan.\nLekić o "Vladaocu": Bilo bi bolje da se Vučić oglasio posle drugog dela\nPalmer ne isključuje mogućnost razmene teritorija između Kosova i Srbije 18.02.2020.\n18.02.2020. | Vesti\nMladići koji su iz Beograda krenuli pešice u Podgoricu, ušli u Crnu Goru 18.02.2020.\nDuga istorija prisluškivanja novinara u Srbiji, bez sudskih epiloga 18.02.2020.\nZbog neprijatnog mirisa farme pilića, komšiji plaća 20.000 dinara - dnevno 18.02.2020.\nJuratović: Ne verujem da je "moćna zemlja" tražila da Priština uvede takse 18.02.2020.\nPaunović: Nisam sreo Paraćinca koji misli da bi našu slobodu trebalo da predamo 18.02.2020.\nBurne reakcije na "Vladaoca" - za Vučića film mržnja, za SNS "propagandno smeće" 18.02.2020.\nZbog prisluškivanja se traži smena Vulina, ministar se pravda - glupa greška 18.02.2020.


Tanjug 21. maja 2022. 14:03\nSARAJEVO, 21. maja (Tanjugu) – Lider HDZ-a Bosne i Hercegovine Dragan Čović rekao je danas, nakon sastanka sa predsednikom Evropskog saveta Šarlom Mišelom u Sarajevu, da će biti održan još jedan sastanak političkih lidera te zemlje na kojem će pokušati da reše otvorena pitanja.\nOn je naveo da je na sastanku, kojem je prisustvovao i lider SDA Bakir Izetbegović bilo reči o tome kako da se BiH opet stavi u fokus evropskih integracija, evropskog puta i kandidatskog statusa.\nDodao je da se čini da su svi pripravni da se napravi još jedan iskorak pre sednice Evropskog saveta, prenosi Klix.ba.\n“Da li će to biti sastanak u Briselu videće se, a kako bi napravili jednu mapu puta kada je u pitanju evropski put BiH u koji bi se stavila dinamika i sve što treba raditi da imamo ponovnu perspektivuu svojoj političkoj agendi”, naglasio je Čović.\nDodao je da će hrvatska strana u daljim pregovaračkim aktivnostima oko definisanja mape puta tražiti otklanjanje onih nepoznanica koje se tiče implementacije izbornih rezultata.\nOcenio je da Izborni zakon teško može biti dogovoren u ovih pet meseci do izbora, raspisanih za 2. oktobar, kada to nije učinjeno u poslednje dve godine.\nIzetbegović je nakon sastanka rekao da je da je zvaničnicima BiH ponuđena „mapa puta“ koja predviđa da se o Izbornom zakonu pregovara na jesen nakon izbora i formiranja koalicija.\nOcenio je da Evropska unija i Mišel vraćaju fokus na evropski put Bosne i Hercegovine.\n„Spreman je da radi na jednoj agendi koja će spustiti lestvicu sa 14 prioriteta i ići na nešto što je manje ambiciozno, što će nam omogućiti dobijanje kandidatskog statusa i pokretanje tog procesa“, rekao je Izetbegović.\nIstakao je da su evropski predstavnici napravili grešku što Bosnu i Hercegovinu nisu snažno podržali prema članstvu u Evropskoj uniji, umesto što su podizali lestvicu u smislu zahteva.


Najveća portugalska diva Dulse Ponteš 20. marta na Guitar Art festivalu (FOTO) (VIDEO) | Telegraf - Najnovije vesti\n2. februar 2018 | 17:00\nNajveća portugalska diva Dulse Ponteš 20. marta na Guitar Art festivalu (FOTO) (VIDEO)\nNa beogradskom koncertu Dulsa Ponteš proslaviće 30 godina svoje bogate karijere, gde će pored velikih hitova publika imati priliku da premijerno čuje neke od numera sa aktuelnog albuma "Peregrinacao"\nNa beogradskom koncertu Dulsa Ponteš proslaviće 30 godinina svoje bogate karijere, gde će pored velikih hitova publika imati priliku da premijerno čuje neke od numera sa aktuelnog albuma "Peregrinacao". Ulaznice su u prodaji na blagajni Sava centra i svim drugim prodajnim mestima u mreži Eventim.rs. Cene se kreću od 1.490 do 3.290 dinara. Sve informacije i rezervacije mogu se dobiti pozivom na broj 011/2662020 ili putem mejla na office@gaf.rs.\nSaradnja sa legendarnim kompozitorem Eniom Morikoneom zaokružena je na albumu ''Focus'', kao zajednički album koji potpisuju oba umetnika. Album je postigao neverovatan uspeh, kao i sledeći dupli CD ''A brisa do coração'' koji je uživo snimljen u Koloseumu u Portu. Dulce 2017. godine izdaje novi aktuelni album "Peregrinacao" sa kojeg su se izdvojila numera "Meu Amor sem Aranjuez". Dulse Ponteš je dobitnik mnogih međunarodnih nagrada, kao što je nagrada "Amigo" za najboljeg izvođača latino muzike i Međunarodna nagrada ''Tenco'', zatim prestižna nagrada ''Maria Carta'' i ''Microfono de oro''.\nBeograd je svakog marta centar gitarskih dešavanja u Evropi uz Guitar Art festival i preko sto umetnika iz celog sveta koji će održati koncerte, predavanja i radionice. Za posetioce iz celog sveta, 19. po redu izdanje Guitar Art festivala opravdaće status jednog od pet najvećih festivala klasične gitare u svetu, a u svom programu će pored vrhunskih koncerata klasične muzike, predstaviti publici i atraktivan izbor svetskih muzičara iz oblasti džeza, fada, tanga, flamenka i etno muzike. Pored velikog koncerta Dulse Ponteš u Sava centru, i ove godine Dom omladine biće festivalski centar sa tri koncertne večeri i 10 koncerata umetnika kao što su Duo Assad brothers, Joaquin Clerch, Puerto Flamenco, Duo Melis, Pacho Flores & Jesus "Pinguino" Gonzales, Duo Mushkalica, Srđan Bulatović i Darko Nikčević.\nStravičan lančani sudar na auto-putu: Ništa se nije videlo od dima zbog zapaljenog rastinja, vatrogasci seku zgužvani kombi (FOTO SA LICA MESTA)\nTagovi: Dulse Ponteš, Guitar Art festival, Koncert, Sava centar