Vesić: Kad Đilas nudi komunizam onima koje je pljačkao... | Politika | Novosti.rs\nTanjug | 23. april 2019. 12:25 | Komentara: 40\nFoto Z. Jovanović, N.Skenderija\nUSVOJENO: Pet puta veće kazne za bahate vozače koji naprave ove prekršaje\nVesna Pešić poziva da se ne glasa za doživotni zatvor za najteže zločine\nSTIGLI TURSKI AUTOBUSI: Isporučeno prvih osam od 70 vozila kompanije "BMC" (FOTO)\nVeća podrška posle otvaranja kancelarije u EU\nIma li šta paradoksalnije od toga da milioner poput Dragana Đilasa, koji je pare zaradio plačkajući narod, sada tom istom narodu nudi komunizam, izjavio je danas Goran Vesić, član predsedništva SNS, reagujući na navode Dragana Đilasa na N1 televiziji da svojom imovinom garantuje da će da nacionalizuje PKB kad dođe na vlast.\n"Danas je Đilas, koji nema politički program, niti nudi rešenje za bilo koji politički problem naše zemlje, objavio da svom svojom imovinom garantuje da će da nacionalzuje PKB čim se dočepa vlasti na ulici!? Političar čije su firme, dok je bio na vlasti, imale prihode od 500 miliona evra, političar koji je Beograd zadužio za 1.2 milijarde evra sada nudi u zalog ono što je pokrao od naroda za nacionalizaciju!?", navodi Vesić u pisanoj izjavi i pita - zašto Đilas prvo nije zatražio da se nacionalizuje njegova imovina, koju je, navodi Vesić, pokrao dok je bio državni funkcioner?\nPROČITAJTE JOŠ - Vesić: Prošle nedelje milijarda od građevinskog zemljišta\nAleksandar Vučić je, podseća Vesić, otvorio 200 fabrika u kojima radi oko 200.000 radnika, a nezaposlenost u Srbiji je sa 24 odsto, koliko je iznosila kada su Đilas i Jeremić vladali Srbijom, pala na 11 posto.\nTo što narod sada ima posla u Srbiji Đilasu najviše smeta i zato on preti investitorima koji zapošljavaju ljude, kao i međunarodnim institucijama koje hvale Srbiju, kaže Vesić i dodaje da je razlog tome Đilasova politka po principu: “što gore za Srbiju, to bolje za njega”.\nPROČITAJTE JOŠ - Vesić: Odluka o kontramerama i izborima posle Đurđevdana\nĐilas bi, zaključuje, da ostavi 200.000 ljudi bez posla, a pri tom ne nudi tim ljudima da ih zaposli u svojim kompanijama.\n"Ima li šta paradoksalnije od toga da milioner koji je pare zaradio plačkajući narod sada tom isto narodu nudi komunizam!? Ima li šta neverovatnije od toga da milioner koji se obogatio na račun naroda nudi Srbiji komunizam poput dikatatora Pol Pota nekada ili Kim Džong Una danas?", pita Vesić, ali i dodaje da ga ništa od Đilasa ne iznenađuje i da je uveren da će on biti "šta god treba, i komunista, i fašista, i lažni demokrata, samo da se, na silu, na ulici, dočepa vlasti".\nNa tanjiru | 19. maj 2019. 15:15\nIskoristite ovu sezonu za pripremu laganih i osvežavajućih obroka i dodataka jelima. Napravite: rukolu sa tunjevinom, testenine u vatrometu boja i „cezar“ na jednostavan način\nSvet | 19. maj 2019. 15:15\nEksplozija autobusa kod piramida, povređeni turisti\nNajmanje 12 ljudi povređeno je danas u snažnoj eksploziji u blizini turističkog autobusa kod novog Velikog egipatskog muzeja koji se gradi na području piramida u Gizi\nPolitika | 19. maj 2019. 15:02\nGoran Grbović, bivši košarkaški as i direktor "Štark arene", govori za naš list o politici, košarci...\nSvet | 19. maj 2019. 14:56\nRuska policija privela je na zahtev Pekinga dvoje kineskih državljana na aerodromu Habarovsk zbog optužbi za proneveru 1,9 milijardi u okviru piramidalne prevare\nSvet | 19. maj 2019. 14:42 > 14:55\nŠvajcarci izbegli "egzistencijalnu pretnju", glasali i za novi zakon o oružju\nŠvajcarski glasači danas su na referendumu odobrili izmene korporativnog poreskog i penzionog sistema\nRepublika Srpska | 19. maj 2019. 14:26\nSluženjem parastosa i polaganjem venaca i cveća na spomen obežje poginulim borcima i žrtavama odmbrambeno-otadžbinskog rata obeleženo 27 godina formiranja Druge majevičke brigade Vojske RS\nFudbal | 19. maj 2019. 14:10\nVELjKOVIĆ SREĆAN ZBOG JOVIĆA, KOSTIĆA I GAĆINOVIĆA: Kad već nisam ja, drago mi je da su Srbi ušli u LE\nDa smo imali malo sreće verovatno bi bili još bolje plasirani u Bundesligi. Odigrao sam mnogo jakih utakmica u finišu sezone i to me raduje - poručio je Miloš\nScena | 19. maj 2019. 14:02\nSKANDALI NA EVROSONGU: Dok Izrael peva, na ekranu slike cveća\nMnogobrojne zanimljivosti i skandali obeležili su bogatu istoriju "Evrosonga"\nRegion | 19. maj 2019. 13:57\nINCIDENT U BLAJBURGU:Hrvatski ekstremisti napali novinara nemačkog lista, pljunuli ga dva puta\nNovinara nemačkog dnevnog lista Frankfurter Rundšau Danijela Majića fizički su napali posetioci blajburške komemoracije, i to nakon što ga je desničar Velimir Bujanec pljunuo dva puta\nSrbija | 19. maj 2019. 13:43\nNa petogodišnjicu majskih poplava koje su zadesile Srbiju 2014. godine, U Kraljevu je juče održana treća po redu, tradicionalna akcija „102 kao 1“\nKultura | 19. maj 2019. 13:30\nIvana Vujić: Teatru treba služiti\nV. d. upravnika Narodnog pozorišta, za "Novosti", o repertoaru, konkursu, gostovanjima. Svake večeri na dve scene ugostimo oko 1.000 gledalaca. Prvi potez - krečenje\nKošarka | 19. maj 2019. 13:21\nJUNIORSKI TURNIR EL: Mega bez titule, Nakić doneo pehar Realu\nMega je u finalu završnog turnira u Vitoriji izgubila od madridskog Reala i ostala bez pehara - 76:95. Ponosan sam na igrače - kaže Milisavljević\n15:15 Osvežavajuće prolećne salate\n15:15 NOVI TERORISTIČKI NAPAD? Eksplozija...\n15:02 Goran Grbović: U politiku sam ušao...\n14:56 AKCIJA U RUSIJI: Uhapšeni Kinezi,...\n08:00 > 14:30 UŽIVO PRATITE IZBORI ZA GRADONAČELNIKE...\n14:26 JUNAŠTVO DRUGE MAJEVIČKE BRIGADE VRS:...\n14:10 VELjKOVIĆ SREĆAN ZBOG JOVIĆA,...\n14:02 SKANDALI NA EVROSONGU: Dok Izrael peva,...\n13:57 INCIDENT U BLAJBURGU:Hrvatski ekstremisti napali novinara nemačkog lista, pljunuli ga dva puta...\n13:43 VOLONTERSKA AKCIJA "102 KAO 1":...\n"KAMEN SPOTICANjA" NA KORIDORU 10:... (61)\nVučić: Samo kada se radi i gradi, tu... (41)\nJoksimović: Briselski sporazum se... (40)\n13:21 JUNIORSKI TURNIR EL: Mega bez titule,...\n12:12 KLjUČA U PLEJ-AUTU SUPERLIGE: Radu...\n11:14 TRENER POMAGAO I IZ DžEPA: Dragović o...\nDa, zato što ima stečene radne navike 45.38%\nNe, išao(la) je na pripreme u matičnoj školi 18.92%\nPlaća(la) sam dodatne privatne časove 35.69%


VOX WK1899 električni bokal kuvalo cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nVOX WK1899 električni bokal kuvalo cene\nVOX WK 1899 prva 1.7 l, druga 2200... specifikacija\nTrenutno nemamo slike za VOX WK1899\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete VOX WK1899 električni bokal kuvalo po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi VOX električni bokal kuvalo WK1899 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Električni bokali i kuvala cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za VOX Električni bokali i kuvala, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za VOX WK1899 električni bokal kuvalo sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za VOX WK1899 električni bokal kuvalo. Pre kupovine, podatke za VOX električni bokal kuvalo WK1899 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Fernando Riksen - Čovek koji će pobediti ALS - Sportske.net\nFernando Riksen - Čovek koji će pobediti ALS\nNekadašnji reprezentativac Holandije i bivši fudbaler koji je najpoznatiji po svojim partijama koje je pružao u Rendžersu bori se sa teškom neurološkom bolešću pod nazivom ALS.\nALS (Amiotrofična lateralna skleroza) je bolest koja se javlja kod sredovečnih ljudi i kod koje se prvo primećuje slabost u mišićima, zatim trzanje i grčenje, onesposobljava hod, govor, gutanje i na kraju disanje.\nPoznata nam je svima od kako su poznati počeli sa "Ledenim izazovom" ("Ice bucket chalenge") koji je prevashodno bio namenjen kao humanitarna akcija upravo za ovu vrstu bolesti.\nOd ove bolesti boluje i Fernendo Riksen, nekadašnji reprezentativac Holandije i proslavljeni član Glazgov Rendžersa. Jedan deo svoje karijere proveo je i u ruskom Zenitu, da bi se nakon njega vratio u Holandiju.\nU intervjuu za "FIFA Vikli", on je rekao da se oseća dobro i da se polako privikava na ovu bolest.\n"U zavisnosti od situacije idu i moja osećanja, ali sve se više privikavam na ovo. Bio sam šokiran u početku, pokušao sam da ignorišem to, ali je bilo samo gore.\nImao sam problema sa disanjem, gutanjem i govorom. Ipak, zahvaljujući periodu u Turskoj i zahvaljujući doktoru iz Rusije kog mi je žena preporučila, ponovo sam se vratio u "normalu". Mogu da se krećem bez nekih problema. Voleo bih da ostane ovako.", rekao je Riksen.\nRiksen pokazuje neverovatnu upornost da se bori protiv ove bolesti. Prosečna starost ljudi u Holandiji koji dobiju ovu bolest je 55, a Riksen sada ima 38 godina.\n"Ali ja ću dočekati 55, videćete. Nema šanse da odustanem. Ja sam borac po prirodi i uvek ću to biti. Ko me ne zna kao igrača, nije teško videti kakav sam bio."\nZa njega je važilo da je bio veoma nestašan kao klinac, ali i u kasnijim igračkim godinama to nije bio redak slučaj.\n"Postao sam drugačija osoba onog dana kada sam upoznao svoju sadašnju suprugu, pre dve godine. Tačno je, voleo sam da divljam i da pijem, nekoliko puta bih direktno iz bara otišao na trening, ali sve je to prošlost. Sada sam porodičan čovek i otac sam dvogodišnje devojčice. Nema ništa lepše od građenja zamaka od peska na plaži sa Izabelom.", istakao je on.\nNjegova autobiografija "Borbeni duh" je bestseler u Holandiji, baš kao i u Velikoj Britaniji početkom ove godine. Kaže da mu popularnost doprinosi da se nosi sa ALS-om.\n"Ledeni Izazov" je bio veoma važan korak ka podizanju svesti kod ljudi kada je ova neistražena bolest u pitanju. Fudbal svakako može da pomogne ovome. Ubeđen sam da mogu od nemogućeg da napravim moguće i da prevaziđem bolest jednog dana. Neko će jednog dana pobediti ovo čudovište i nadam se da ću to biti ja. Voleo bih da budem prva osoba koja je prevazišla ALS.", završio je nekadašnji reprezentativac Holandije.


[NOVOSAĐANI] NOVOSAĐANI: Stvaranje za decu je poput terapije - 16.06.2021)\n16.06.2021 u 10:38h\nIzvor: mojnovisad.com / Fotografija: Privatna arhiva Maše Pavlović i Sasho Ristoski\nNOVOSAĐANI: Stvaranje za decu je poput terapije\nOna stvara i prenosi emocije bojama, olovkom i svetlošću. Odrasla je uz najstariji časopis za decu na našim prostorima, a danas i sama učestvuje u njegovom kreiranju. U dobu kada dominiraju primitivizam, nekultura, šund, kič i zavisnost od savremenih tehnologija, njen poziv je da svojim talentom najmlađe upozna sa pravim vrednostima. Radi to iskreno i od srca gradeći neraskidivu sponu između dece i knjiga i time doprinosi kulturi čitanja u digitalnoj eri.\nMaša Pavlović je rođena u Novom Sadu 1987. godine. U rodnom gradu je završila Srednju školu za dizajn "Bogdan Šuput" i Akademiju umetnosti. Po zanimanju je diplomirana likovna umetnica, fotografkinja i ilustratorka.\n– Ljubav prema crtanju je postojala oduvek, celo detinjstvo sam provela sa papirom i bojicama u rukama, svima je već tada bilo jasno čime će se Maša baviti u životu, pa i meni samoj. Posle osnovne sam upisala umetničku i u toku školovanja sam dobila na poklon svoj prvi fotoaparat. Tada kreće da se razvija moja ljubav prema ovom medijumu koja me je posle odvela na Likovnu akademiju – počinje svoju priču mlada Novosađanka.\nJoš kao srednjoškolki, prvi posao joj je bio ilustrovanje šaljive knjige "Lovci pucaju od smeha". Tada još uvek nije ni slutila da će ilustrovanje postati nešto čime će se ozbiljno baviti.\n– Nakon završenih studija počela sam da radim u novinsko-izdavačkoj kući "Dnevnik", kao fotoreporter i urednik fotografije za poljoprivredni časopis "Dobro Jutro". Redakcija časopisa za decu "Neven" mi je bila prvi komšija i često smo sarađivali, a glavna urednica "Nevena", draga Jelena Dopuđ, pružila mi je priliku da pored fotografija i moji crteži nađu mesto u njihovom izdanju. To su bili moji prvi ozbiljni koraci i počeci bavljenja ilustracijom. Imala sam tu čast i privilegiju da počnem da radim u najpoznatijem i najstarijem časopisu za decu na našim prostorima, uz koji sam i sama odrasla – priseća se Pavlović.\nTako je započelo njeno putovanje koje traje već godinama i tokom kojih je crtala ilustracije i naslovne strane za "Neven" i "Mali Neven". Pored toga, takođe crta i ilustruje dečje knjige, plakate i razne edukativne publikacije namenjene mališanima.\n– Crtam i stvaram isključivo za onu najmlađu, najmaštovitiju ali i najzahtevniju publiku – decu. Rad i stvaranje za njih je poput terapije, proces koji me pre svega opušta i usmerava samo na suštinu, lepotu, ljubav i prirodu. Inspiracije uvek ima, krije se u razigranoj dečjoj mašti punoj boja i njihovom pogledu na svet u koji često volim da ušetam i uživam. Trudim se da se kroz svoj vizuelni likovni izraz na zanimljiv, edukativan ili šaljiv način obraćam deci tako da se ona mogu upoznati sa određenim vrednostima kao i da se kod njih stvori neraskidiva veza i ljubav prema knjizi i čitanju – iskrena je naša današnja sagovornica.\nPored "Nevena" sarađuje i sa raznim izdavačkim kućama, ustanovama i agencijama, kao i sa brojnim samostalnim dečjim autorima, piscima i pesnicima, kako u našoj zemlji tako i u inostranstvu.\n– Učestvovala sam u više grupnih izložbi. Iza sebe imam i jednu samostalnu u oblasti fotografije kao i jednu samostalnu izložbu ilustracija za decu koja trenutno traje u galeriji Kulturne stanice "Mlin" u Novosadskom dečjem kulturnom centru – kaže Maša.\nNovi Sad je grad gde živi i radi, ali kad god ima prilike voli da odluta u svoje skrivene zelene kutke u šumi, ili na planini gde se sve njene ljubavi spajaju u jedno: fotografija, crtež i priroda.\n– Trenutno radim na seriji dečjih knjiga koje bi trebale da se plasiraju na naše i kinesko tržište, što bi trebalo da predstavlja uvertiru za moj privremeni odlazak i život u Kini. Tamo bih nastavila da se bavim ilustracijama za decu kao i likovno pedagoškim radom – završava svoju priču Novosađanka Maša Pavlović.\n14.07.2021. - NOVOSAĐANI: Od želje da bude policijski inspektor do blistave karijere u svetu modelinga\n09.06.2021. - NOVOSAĐANI: Kada se spoje nauka i mašta, mogućnosti za razvoj su neograničene\n02.06.2021. - NOVOSAĐANI: Ljubav i moda inspirisani okruženjem\nPovezane teme dizajneri i ilustratori ilustrator jelena dopudj MALI NEVEN Maša Pavlović neven novosadski umetnici novosađani Novosađanka


Zapad poziva Rusiju da poštuje suverenitet Ukrajine\nPro-ruski skup ispred zgrade parlamenta u Simferopolu, glavnom gradu Krima, 27. februara 2014.\nMoskva je započela održavanje vojnih vežbi i uputila borbene avione da patroliraju duž granice sa Ukrajinom. U Kijevu, Arsenij Jacenjuk izabran je za novog premijera.\nZapadne države pozvale su Rusiju da ne doprinosi rastu tenzija na Krimu, pošto su naoružani muškarci zauzeli zgradu regionalnog parlamenta, a Moskva započela vojne vežbe i uputila svoje lovce da patroliraju na granici sa Ukrajinom. U Kijevu, bivši ministar ekonomije Arsenij Jacenjuk izabran je za novog premijera. Njegovi prioriteti su očuvanje ukrajinskog teritorijalnog integriteta i sprečavanje ekonomskog kolapsa zemlje.\nDok ruska vojska sprovodi vojne manevre u skladu sa naređenjem predsednika Putina, vršilac dužnosti predsednika Ukrajine, Oleksandar Turčinov, upozorio je Rusiju da se ne meša u situaciju u Ukrajini.\n„Obraćam se vojnim liderima ruske crnomorske flote koja ima bazu u Ukrajini i pozivam ih da sve trupe ostanu unutar teritorije koja je odredjena sporazumom. Svako kretanje vojske van te teritorije biće doživljeno kao vojna agresija“.\nU Vašingtonu, portparol Bele kuće Džej Karni pozvao je Rusiju da poštuje suverenitet Ukrajine, a govoreći iz sedišta NATO-a u Briselu, američki sekretar za odbranu Čak Hejgel je upozorio Moskvu da ne preduzima nikakvu akciju, koja bi mogla da bude pogrešno protumačena.\n„Danas sam potvrdio snažnu podršku SAD ukrajinskom teritorijalnom integritetu i suverenitetu, a ministri odbrane NATO-a su imali istu poruku u zajedničkom saopštenju. Očekujemo od drugih zemalja da poštuju suverenitet Ukrajine i izbegavaju provokativne akcije. Pažljivo pratim ruske vojne vežbe na ukrajinskoj gradnici, koje su, kao što znate, objavljene juče. Očekujem da Rusija bude transparentna u pogledu ovih aktivnosti i pozivam je da ne preuduzima nikakve korake, koji bi mogli da se pogrešno protumače u ovom izuzetno osetljivom trenutku“.\nGeneralni sekretar NATO-a Anders Fog Rasmusen takođe je pozvao Rusiju da ne preduzima akcije koje bi mogle da pojačaju tenziju u Ukrajini.\nNaoružani muškarci danas su preuzeli kontrolu nad zgradom parlamenta na Krimu, ukrajinskoj autonomnoj regiji koja neguje tesne veze sa Moskvom. Veruje se da se muškarci još nalaze u zgradi parlamenta, ali nije poznato da li su izneli bilo kakve zahteve. Oni su podigli rusku zastavu, što je pozdravila grupa pro-ruskih demonstranata, koji su se okupili oko zgrade uprkos policijskom kordonu. Parlament u Krimu inače je glasao za raspuštanje regionalne vlade i održavanje referednuma o statusu tog regiona u Ukrajini, na dan predsedničkih izbora 25. maja.\nU Kijevu, parlament je izabrao bivšeg ministra ekonomije Arsenija Jacenjuka za novog premijera. 39-godišnji Jacenjuk je upozorio Rusiju da ne preduzima korake koji bi destabilizovali Ukrajinu.\n„Nadamo se da Ruska Federacija neće prekršiti Budimpeštanski memorandum. Učinićemo sve što je moguće da obezbedimo stabilnost Ukrajine, nećemo podržavati separatiste ni pod kojim okolnostima, i nećemo podržavati bivše ukrajinske birokrate visokog ranga protiv kojih se podižu krivični slučajevi zbog masovnih ubistava i zločina protiv čovečnosti. Tu pre svega govorim o Viktoru Janukoviču“.\nJanukovič se, prema izveštajima, nalazi u Rusiji, a ruska novinska agencija Ria javlja da smenjeni predsednik planira da sutra održi konferenciju za novinare u južnom gradu Rostovu na Donu. On se nešto ranije, prvi put od kako je smenjen, oglasio saopštenjem ruskim novinskim agencijama u kojem je naveo da sebe i dalje smatra šefom ukrajinske države. Ruski mediji takođe javljaju da je Moskva uvažila zahtev smenjenog predsednika Janukoviča da mu bude pružena lična bezbednost „na ruskoj teritoriji“.\nNovi ukrajinski premijer danas je upozorio da je državna kasa – prazna, a da je tokom trogodišnje vladavine predsednika Janukoviča iz zemlje izneto 70 milijardi dolara, te da u blagajni nedostaje 37 milijardi dolara dobijenih stranim kreditima. Jacenjuk je upozorio da je situacija tako teška da će vlada morati da preduzme izuzetno nepopularne mere štednje.


Da li će Njemačka dvjema zemljama platiti ratnu odštetu u vrijednosti oko bilion eura? | Tuzlanski.ba\nDa li će Njemačka dvjema zemljama platiti ratnu odštetu u vrijednosti oko bilion eura?\nHiljade ljudi paradiralo s puškama u Americi, nisu vojnici\nDijeljenja: | 12.7.2019. u 10:43\nOsam decenija nakon početka Drugog svjetskog rata bi pitanje ratnih reparacija ponovo moglo da postane glavna tema. Već godinama s vremena na vrijeme posebno iz Varšave i Atine stižu zahtjevi da Njemačka plati za razaranja koja je počinila u Poljskoj i Grčkoj.\nMeđutim, ovaj put se u pogledu ratne odštete nije oglasio niko iz inostranstva. Zahtjev je stigao iz jezgra političkog Berlina. Na zahtjev stranke Ljevice je Stručna služba Bundestaga izradila analizu u kojoj se ostavlja mogućnost da su zahtjevi Grčke i Poljske opravdani.\nU dokumentu od 15 stranica stručnjaci njemačkog parlamenta najprije podsjećaju da Berlin zvanično smatra pitanje reparacija “pravno i politički definitivno odrađenim”, to jest da odbija svaki razgovor na tu temu. Stručni saradnici Bundestaga smatraju da su takvi argumenti njemačke vlade legitimni, ali da ne isključuju druga rješenja.\nNaime, Berlin se poziva na ugovor “dva plus četiri” iz 1990. godine kojim su Zapadna i Istočna Njemačka kao i okupacione sile pobjednice – SAD, Velika Britanija, Francuska i SSSR – otvorile put ujedinjenju zemlje. U Berlinu to smatraju “mirovnim ugovorom” kojim su završene sve priče o ratnoj odšteti zemljama koje je nacistička Njemačka razarala.\nMeđutim, eksperti Bundestaga kažu da se reparacije u tom ugovoru ne pominju, kao i da “treće zemlje” poput Poljske ili Grčke nisu potpisnice tog ugovora te ih on ne obavezuje. U slučaju Atine čak nikada nije bilo “izričite izjave o odricanju” od reparacija, piše u analizi.\nSljedeći argument Berlina, da je pitanje reparacija zastarilo, stručnjaci komentarišu riječima: “Zastarijevanje međudržavnih novčanih potraživanja u međunarodnom pravu do danas nije jasno uređena regulativa.”\nStručna služba Bundestaga smatra da postoji “mogućnost definitivnog sudskog razjašnjenja” pred Međunarodnim sudom u Hagu. Preduslov je da neko najprije tuži Njemačku, kao i da Njemačka prihvati da se podvrgne tom sudu što Berlin odbija.\nU junu je državni sekretar u Ministarstvu spoljnih poslova Nils Anen (SPD) rekao da u slučaju grčkih zahtjeva za ratnom odštetom “nijedna strana” ne namjerava da pravdu potraži pred tim sudom.\nAnaliza pravnika njemačkog parlamenta svakako je budno propraćena u Varšavi i Atini. Prošlog mjeseca je grčki ambasador u Berlinu poslao “verbalnu notu” njemačkoj vladi pozivajući je na zvanične pregovore o ratnoj odšteti. U Grčkoj računaju da Njemačka zbog okupacije i razaranja treba da plati 290 milijardi eura.\nNije poznato kako će se prema svemu odnositi nova vlada konzervativnog premijera Kirjakosa Micotakisa. On je u aprilu, još kao opozicionar, u parlamentu naglasio moralni značaj teme, ali je zahtjeve za reparacijama ocijenio kao “politički i pravno teško ostvarive”. Međutim, on je uvjeren da Grčka može vratiti novac od Njemačke od takozvanih prinudnih kredita, koje je Atina morala da isplaćuje njemačkim okupatorima tokom rata. Ta se suma procjenjuje na 8 do 11 milijardi eura.\nPoljska vlast do sada nije imala zvanične zahtjeve, ali bi to moglo da se promijeni.\n– Postoji jaka politička volja da se kontinuirano radi na ovoj temi – rekao je Arkadijuš Mularčik, poslanik vladajuće stranke Pravo i pravda. On predvodi parlamentarnu komisiju koja priprema argumentaciju za traženje ratne odštete. Do sada se govori o 800 milijardi eura.\nU zločinima nacističke Njemačke je stradalo skoro šest miliona Poljaka.\nDa li će Varšava zvanično pokrenuti to pitanje?\n– To je politička odluka, koja se mora donijeti u odgovarajućem trenutku – kaže Mularčik.\nMeđutim, u analizi eksperata Bundestaga piše da bi eventualni poljski zahtjevi bili neopravdani jer se zemlja dvaput, 1953. i 1970. godine, zvanično odrekla odštete. U Varšavi smatraju da su te odluke ništave jer su uslijedile na pritisak Moskve.\n– Možda se u Poljskoj sa time ne slažu, ali postojali su pravni dogovori koji su odavno riješili ova pitanja – rekao je za Deutsche Welle Tomas Nord, poslanik njemačke Ljevice koji predvodi njemačko-poljsku parlamentarnu u grupu.\n– Ali sa moralnog aspekta nije dopustivo da se prave razlike. Zato, kada se radi o pojedinim grupama žrtava, može biti dodatnih odšteta – dodao je Nord. (Deutsche Welle)\nKljučne riječi: bilion eura, njemacka, ratna odšteta


Scythe unveils the Chouriki 2 power supply family - Forum Sveta kompjutera\nScythe unveils the Chouriki 2 power supply family\n21.7.2010, 0:18 #1\nJapanese cooling specialist Scythe is bringing mo' power to the people , or better yet, to their PCs, by releasing the Chouriki 2 series of modular (Plug-In) and non-modular PSUs that have an 80Plus Silver certification and an efficiency of up to 90%.\nThe new power supplies go from 650W to 1kW in terms of output, are ATX 12V Version 2.3 and EPS 12V compliant, use high-quality 105°C Japanese capacitors, have sleeved cables, are cooled off by a 135mm Kama Flex fan (working at up to 1350 RPM), and are backed by a five-year warranty.\nIn terms of prices (without VAT), Scythe's PSUs look a little something like this:\n- Chouriki 2 650W | 91.50 EUR / 121 USD\n- Chouriki 2 750W | 100 EUR / 131 USD\n- Chouriki 2 850W | 116 EUR / 163 USD\n- Chouriki 2 1000W | 129 EUR / 175 USD\n- Chouriki 2 650W Plug-In | 99 EUR / 132 USD\n- Chouriki 2 750W Plug-In | 108 EUR / 144 USD\n- Chouriki 2 850W Plug-In | 125 EUR / 176 USD\n- Chouriki 2 1000W Plug-In | 135 EUR / 185 USD\nSledećih 5 korisnika se zahvaljuje korisniku Thaedass na korisnoj poruci:\nBeagle (21.7.2010), NIDZA bOj (21.7.2010), Picard (21.7.2010), Sass Drake (10.8.2010), sportista (21.7.2010)\n21.7.2010, 1:05 #2\nRe: Scythe unveils the Chouriki 2 power supply family\nKo li je OEM?\nSamo zbog KAMA FLEX-a ovo napajanje vredi svaki cent (a lepo je zacenjeno). Voleo bih da dodje do nas.\n21.7.2010, 1:33 #3\nPrelepo je ,sada cekamo testove...\n21.7.2010, 1:34 #4\nPrica se da ce proizvodjac/OEM da bude Enhance Electronic's kao kod prvog Chouriki-a, sto bi bilo odlicno. Cak i ventilator KEMA FLEX 135mm uospte ne bi trebao da bude bucan, prema nekim detaljima pri 1350rpm-a buka kod modela od 1000W bi trebala da bude ~21-22dB... sto je vise nego odlicno. Sve u svemu ostaje da vidimo kakvo ce ovo napajanje na kraju biti.\nIskreno, ne znam kakva je bila Scythe Chouriki serija koju je proizvodio Enhance, ali sam cuo par negativnih komentara na racun modela od 500W... Kao i to da je na 12V rail-u isporucivao samo 350W, sto je priznacete malo za napajanje deklarisano na 500W. Ali tu dolazi do onog da su 5V i 3.3V raili bili jaci nego sto je uobicajeno kod danasnjih napajanja, pa je ovo napajanje bilo vrlo lepo dizajnirano/uradjeno za straije CPU-e.\nNista detaljnije ne mogu da kazem, ali kako vidim ni nema review-a za Scythe Chouriki seriju, samo neki sitni detalji pa ja ne bih previse nade polagao u ovo napajanje iako ga mozda proizvodi Enhance, ali sve u svemu ova Scythe Chouriki 2 serija ima potencijala.\n21.7.2010, 15:06 #5\nOEM bi trebao biti Enhance Electronic's kao sto rece sportista. Nisam uspeo da nadjem "iznutrice" novog modela,ali zato jesam starog iz Strong Plug In serije\nInace jedna od par zamerki ovog napajanja je ventilator za koji kazu da lako postaje bucniji\n21.7.2010, 20:52 #6\nKoliko vidim, vent u starom napajanju je SlipStream (sleeve), te nije ni cudo sto postaje bucniji... Cama Flex ima S-FDB lezaj, i na osnovu iskustva sa S Flex-om, cenim da ce Choriuki 2 biti najtise napajanje na trzistu\n27.7.2010, 2:21 #7\nNije tu samo do venta bitno je kako je uradjena temp. kontrola.\n27.7.2010, 11:44 #8\nI to je bitno, ali veruj mi, mnogo ces mirnije spavati sa S-FDB ventilatorom nego sa kuglicnom ili sleeve varijantom (znam kako to lepo moze da radi, jer sam u moje napajanje ubacio S-Flex na 1600RPM. Napajanje je nemoguce cuti).\nSleeve ventovi ubrzano propadaju ako se nalaze u horizontalnom polozaju, jer mazivo iscuri iz lezaja (prokleti Njutn i njegova gravitacija ).\n30.7.2010, 20:57 #9\nBogami ja par godina ultra mirno spavam sa HX620, kuglicna ADDA je unutra.\nNe znam koliki je max speed i kolika je buka tada, mada koga briga, kad nikad nece raditi na max, ni blizu toga. Pod slabim loadom vent jedva da se i vrti, nemoguce ga je cuti.\n10.8.2010, 11:26 #10\n15.8.2010, 19:51 #11\nEvo još malo informacija o Scythe Chouriki 2 seriji, konkretno o 850W Plug In modelu... Naime, čitao sam utiske dečka koji je imao prilike da testira ovo napajanje, i evo šta sam saznao. Ovaj model je prktično isti kao i OCz-ov 850W model iz Z serije. Ima nekoliko malih razlika a ona je u korišćenju različitih tranzistora. Scythe Chouriki 2 koristi 21N50C3 tranzistore, dok Z850W koristi 24N60C3 tranzistore, i još umalo da zaboravim Chouriki 2 ima samo 4 tranzistora u 12V sekundarnom heatsinku, dok Z850W ima 8 tranzistora.\nAli ovog testera opet je zadesila mala nezgoda, uočio je loše lemove na ovom napajanju (ovo je samo njegov primerak ). Ali dobro ovo i nije toliko bitno, bitnije je to da je na ovom napajanjima 12V ripple bio mnogo izraženiji/viši nego na Z850W (čiji test uostalom možete pogledati na jonnyGuru sajtu). Dok za 5V i 3.3V ripple kaže da je OK.\n26.8.2010, 13:23 #12\nOEM je High Power...\n26.8.2010, 13:29 #13\nIs that good or bad thing?\nOvako na oko, napajanje izgleda vrlo pristojno...\n26.8.2010, 13:33 #14\nPokusavam da nadjem neke masnije informacije za HP,ali za sada bez uspeha. Gledajuci njihov sajt (koji izgleda vrlo amaterski) i napajanja (koja imaju dosta solidnu (ali ipak solidnu) izlaznu snagu) misljenja su pomesana..\n26.8.2010, 14:12 #15\nImao sam prilike da vidim HIGH POWER od 350W.\nOznake iste kao kod CHEIFTECH-a, veoma tesko napajanje...\nAko se dobro secam, na +12V grani 18A.\nCovek danas tera Phenoma sa njim bez problema.\n11.9.2010, 4:35 #16\nScythe Chouriki 2 650W PSUs get 80Gold Plus rating\nScythe EU has now proudly announced that the 650W Chouriki 2 power supply and its modular version (Chouriki 2 Plug-In), which were released in July bearing an 80Plus Silver rating, have been certified to be in compliance with the 80Plus Gold rating (>87% efficiency).\nThe 'golden' units also comply with the ATX 12V Version 2.3 and EPS 12V standards, use high-quality 105°C Japanese capacitors, have sleeved cables, are cooled off by a 135mm Kama Flex fan (working at up to 1350 RPM), and are backed by a five-year warranty.\nThe Chouriki 2 650W and Chouriki 2 650W Plug-In PSUs cost €91.50 / $121 and €99 / $132, respectively.\n16.9.2010, 11:59 #17\nScythe Chouriki 2 1000W Modular Power Supply review\nSpoiler za click:\n18.9.2010, 17:46 #18\nHigh Power je bivsi Sirtec. Njihova napajanja se krecu od fenomenalnih modela u velikom rangu snage (>850W) do katastrofalnih u slabijim rangovima. Kao da ih bas briga kada se radi o slabijim modelima, a za jace pokazu sta umeju...\nCorsair Launches TX950W High Performance Power Supply Picard Ostale komponente 0 6.10.2009 22:34


Vreme - Intervju – Davor Džalto: Đavo (je) u ogledalu\nIntervju – Davor Džalto:\nJedan od vaših kurseva koji držite za studente postdiplomskih studija u Rimu je i „666 lica Satane – osmišljavanje demona i ‘drugih’ u tradicijama Istoka i Zapada". Možete li nam izvući određene paralele između oblikovanja diskursa o izbeglicama danas i formiranja Drugog kroz istoriju?\nOva logika besprekorno funkcioniše i u krajnje sekularizovanom ambijentu. Karakterističan je primer rasnih teorija ili, recimo, socijalnog darvinizma. Izabrani ili najjači treba da opstanu, a sve ono što je "defektno", što nije poželjno ili nije na određenom nivou evolucije, treba da bude izbirisano. Ovu logiku, koja ponovo redukuje stvari na binarni sistem, možemo pronaći i u brojnim (pseudo)naučnim argumentima tipa "to je tako, tako to -svet, priroda, ekonomija- funkcioniše, to su univerzalni zakoni" te prema tome nije ni potrebno a ni poželjno pomagati onima koji su se našli na udaru tih univerzalnih zakona. Iz ovih teorija i praksi provejava duboka nehumanost, koja je samo različito maskirana u različitim vremenima. Hrišćanstvo tu uvodi jednu radikalnu revoluciju - nijedan apstraktan princip, nijedan zakon se ne sme postaviti iznad postojanja konkretne, žive ljudske ličnosti, ma kako se taj zakon ili princip činio dobar ili plemenit.\nŠta mislite, koja drugost, kada su izbeglice sa Srednjog i Bliskog istoka u pitanju igra najvažniju ulogu? Kulturna, religijska...\nDanas smo svedoci kako je u Evropi za samo nekoliko nedelja suspendovano ono na čemu je rađeno pedeset godina. Šengenska zona je prestala da funkcioniše, partnerstva, saradnja, solidarnost... Tolerišu se zidovi, nehumano postupanje sa ljudima, rasistički ispadi. Gotovo da se čovek zapita nije li to ono dobro znano, staro lice Evrope koje je samo bilo privremeno maskirano ovih pedesetak godina? Naravno, kada gledate iz prilično ušuškane perspektive najbogatijih evropskih zemalja, može se učiniti da je jedna benevolentna Evropska Unija, koja se brine o svemu i svima, odjednom sad izložena nekoj seobi (divljih) naroda koja preti da je potpuno uništi. I eto, šta drugo preostaje Evropi nego da se zaštiti, kako zna i ume, od te pošasti. Ako pak gledate iz perspektive Blikog istoka, koji zapravo pati od svih tih politika velikih sila, uključujući i EU, onda priča izgleda veoma različito. Uputno je, barem ponekad, razbiti ogledala koja nam govore "na svetu najlepši ko je" i suočiti se sa očima drugog.


Protesti u Bihaću zbog migranata: Opomena vlastima da riješe krizu\nFoto: Z. Čekić | Protesti u Bihaću zbog migranata: Opomena vlastima da riješe krizu\nZlatan Čekić 13.08.2018 13:25 14:48\nBIHAĆ - Na centralnom trgu u Bihaću danas su održani mirni protesti građana pod nazivom "Zašto baš Bihać?", na kojima se okupilo stotinak Bišćana kako bi izrazili svoje nezadovoljstvo zbog migrantske krize, koja već mjesecima potresa ove prostore.\nOrganizator protesta bila je nevladina organizacija "Bihaćka građanska inicijativa", čiji je predsjednik Halid Dedić istakao kako je situacija u ovom gradu poprimila alarmantnu formu.\nOn je poručio kako građani Bihaća nemaju ništa protiv migranata, ali da su nezadovoljni radom nadležnih državnih institucija, koje ne čine ništa kako bi se ublažile posljedice aktuelne krize i olakšao život Bišćanima.\nPrema njegovim riječima, alarmantno je što u gradu na Uni trenutno boravi oko 5.000 migranata, što je u procentima oko deset posto u odnosu na ukupan broj stanovnika koji živi u tom gradu.\nJedan od organizatora ovih protesta bio je gradski vijećnik Sej Ramić, koji je odbacio optužbe kako su ovi protesti politički motivisani.\n"Protest je čisto građanski osvrt i otpor prema svemu onome što se dešava. Pojedine stranke naglašavaju političku konotaciju, ali to je daleko od toga. Mi, kao građani, želimo dati otpor ovoj situaciji i dati opomenu nadležnim institucijama da rade svoj posao. Građani nisu sigurni u svom gradu, ne mogu se kretati parkovima, grad je prljav. Nama ne smetaju migranti kao ljudi, oni su također pozvani na ovaj skup", istakao je Ramić.\nPodršku protestnom skupu dao je i gradonačelnik Bihaća Šuhret Fazlić, koji se također obratio građanima te uputio kritiku Vijeću ministara i Ministarstvu bezbjednosti BiH, istakavši kako oni nemaju nikakav plan niti strategiju kada se radi o rješavanju migrantske krize.\n"Problemi se gomilaju jer migranti neprestano pristižu, a državne institucije pokazuju nedjelotvornost od samog početka. Ne zna se koliko ih ima u Bihaću, oko 1.000 obroka se dnevno podijeli u Đačkom domu, oko 50 migranata svakodnevno stiže u Unsko-sanski kanton i niko ne zna ko su ti ljudi", kazao je Fazlić.\nOn je rekao da prehrana i zdravstvena zaštita migranata nisu problem, jer su sredstva osigurana iz evropskih fondova, ali je problem njihov smještaj. Dodao je kako je za očekivati da dolaskom jeseni i zime situacija kulminira, jer ne postoje adekvatni uslovi za smještaj i boravak migranata.\n"Ukoliko Đački dom, u kojem borave migranti, uskoro ne bude uređen i zaštićen, ja ću do zime tražiti da se migranti isele u Sarajevo, a objekat zapečati, budući da je u gradskom vlasništvu. Ja bih najsretniji bio da oni odatle odu ili makar da se to ogradi i da se napravi neki red. Problem je što se u Bihać vraćaju i oni koji su smješteni u hotelu "Sedra", jer žele da budu u gradu. Tamo su, čini se, izolovani od događanja pa hoće da budu u urbanim centrima, gdje je većina migranata", rekao je Fazlić.\nMigranti Izbjeglice Migrantska kriza Izbjeglička kriza Bihać Velika Kladuša USK\nUskoro bolji pristup do vodopada rijeke Blihe kod Sanskog Mosta\nPravo na socijalnu zaštitu ostvarilo 171 lice\nBazene Banje Dvorovi dnevno posjeti oko 3.000 kupača\nSanirano igralište OŠ "Branko Ćopić" u Bjelajcu\nPorodica iz Doboja dobila novu prizemnicu: Borba s vodom prošlost\n"Sladoledijadom" počelo "Ljeto na Sani"\nŠteta nakon olujnog nevremena veća od pet miliona KM\nSjajan rezultat srebrnog karatiste Uroša Radana\nDual lovi u Prijedoru


WEBnSTUDY: Linux operativni sistem\nU stvari, osoba koja je ostala u senci, a koja je isto toliko, ako ne i više zaslužna za nastanak ovog operativnog sistema je Richard Stallman, koji je 1983. osmislio GNU (GNU's Not Unix) projekat, koji je trebao da predstavlja slobodnu verziju Unix operativnog sistema, ili bolje rečeno - slobodan operativni sistem kompatibilan sa Unixom. Dve godine kasnije osniva FSF (Free Software Foundation), organizaciju pod čijim je GNU pokroviteljstvom i danas. Na ovom sistemu je radio godinama sa svojim kolegama, pomoću kojih je napravio veliki broj sistemskih komponenti srednjeg nivoa, međutim dočekali su 90-te godine, bez najvažnijeg dela slagalice - kernela (jezgra).\nKao što znamo, kernel je najniži i najosnovniji deo operativnog sistema. Jezgro koje su originalno zamislili, GNU Hurd je bilo veoma kompleksno i rad na njemu nije daleko odmakao. Međutim, 1991. Linus Torvalds, tada student na Univerzitetu u Helsinkiju, programira upravo deo koji nedostaje - kernel koji naziva Linux i već sledeće godine otvara kod tako da na njemu slobodno mogu raditi i drugi programeri.\nIako se Linus Torvalds mnogo kasnije "ukrcao u voz", u očima javnosti je postao praktično frontmen Linux-baziranih operativnih sistema.\nbash - interpreter komandne linije (program koji služi za izvršavanje drugih sistemskih komandi)\nosnovne komande - rad sa fajlovima i direktorijumima, rad sa tekstom i komande namenjene bash-u\nGRUB - program za pokretanje sistema (omogućava izbor između više sistema instaliranih na računaru)\nGCC - sistem kompajlera koji podržava prevođenje više programskih jezika (C, C++, Java, Fortran...)\nrad sa arhivama i kompresijom - tar, gzip i sl.\nrad sa sadržajem fajlova - upoređivanje fajlova, pronalaženje teksta\nkontrola korisnika - kreiranje korisničkih naloga, grupa, rad sa šiframa\nInače, Linux kao kernel spada u klasu monolitnih kernela (za razliku od tzv. mikrokernela), koji sve osnovne komponente drži pod "jednim krovom". Najbolja ilustracija je razlika između Windowsa i Linuxa po pitanju drajvera za različite uređaje. Kod Windowsa se drajveri suštinski zasebno instaliraju za svaki deo hardvera, dok se kod Linuxa drajveri nalaze u samom kernelu. Posledica toga je da ako Linux ne prepoznaje neki uređaj, morate čekati da podrška za njega bude uvedena u samom kernelu.\nPitanje koje će neizbežno nameće je, koji operativni sistem je bolji - Linux ili Windows? Koliko je pitanje prosto i konkretno, odgovor nije nimalo jednostavan.\nPrva stvar koja nas zanima je hardverska podrška - konkretno, odgovor na pitanje "da li će Linux raditi na mom računaru"? Istina je da je velika količina opreme podržana u Linuxu, ali nemojte se iznenaditi ako najnoviji računar ne radi kako očekujemo. Vrlo je moguće da ćemo morati da sačekamo novu verziju kernela, ili makar update sistema da bi stvari došle na svoje mesto. I tada, čak i kada sve proradi, može se desiti da primetimo sitne probleme u radu (npr. seckanje pri skrolovanju dokumenta, štampač koji posle nekoliko odštampanih stranica počne da izbacuje "đubre" na papiru, web kamera ili čitač kartice ne budu podržani i sl). Što se ovoga tiče, Windows je u prednosti, pošto proizvođači primarno razvijaju drajvere za taj sistem.\nDruga stvar koja nas zanima, je koliko sistem "jede" memorije i troši procesorskog vremena. Generalno, Linux sistemi su bolji po brzini i korišćenju resursa. Windows je ozloglašen po tome što tokom vremena postaje "prepunjen" nepotrebnim softverom i počinje da usporava. Koliko je to krivica Windowsa, a koliko samih korisnika koji nepažljivo instaliraju sve i svašta, teško je utvrditi. Sa druge strane, Linux je odličan izbor ako želite da udahnete novi život svom starom računaru (što naravno zavisi od distribucije i radnog okruženja).\nI pored ogromnog napretka koji ostvaruje Linux poslednjih godina, jednostavnost korišćenja je ipak na strani Windowsa, posebno kada se uzmu u obzir i komercijalne aplikacije, koje u većini slučajeva pružaju bolje korisničko iskustvo u odnosu na svoje Linux parnjake. Nemojte misliti da je neki od modernih Linux sistema teško koristiti, ali ipak Microsoft ima više od trideset godina profesionalnog iskustva u kreiranju softverskih proizvoda koje treba približiti potrošačima. Ipak, postoji i loša strana - olakšavanje korišćenja sistema kako bi se približio svim korisnicima, podrazumeva sve dublje sakrivanje naprednih opcija. Tako da, kada se ukaže potreba za nekim specifičnim podešavanjem, postaje jako teško pronaći potrebnu opciju. Ipak, sve u svemu, i dalje važi da korisnik mora više da uči kako bi koristio Linux.\nJako važna stavka može biti to što Linux važi za mnogo bezbedniji i pouzdaniji sistem. Za Windows, zbog popularnosti, postoji ogromna količina malwarea tako da je korišćenje antivirusnog programa obavezno. Sa druge strane, za Linux se skoro i ne prave virusi, pošto je (ako se Linux pravilno koristi) šteta koju nanose minimalna, a i baza korisnika je drugačija i mnogo manja. Ipak, čak i Linux može biti ugrožen - jednostavno, ne postoji savršeno bezbedan sistem. Greške u softveru (čak i onom koji je otvoren i javno dostupan) mogu biti otkrivene tek godinama kasnije. Svaki server (bio to Linux ili Windows) može biti napadnut npr. preko loše napravljenog web sajta.\nWindows je u prednosti po pitanju dostupnosti, raznovrsnosti i kvaliteta softvera. Programa za Windows ima puno, i to veoma kvalitetnih - što komercijalnih, što besplatnih. Kod Linuxa situacija nije tako svetla. Iako postoji veliki broj programa, to je za čitav red veličine manji broj nego kod Windowsa. Većina Linux softvera je besplatna. Nešto od toga podržavaju organizacije i fondacije, ali dobar broj je u rukama entuzijasta. Vrlo lako se desi da autor napusti razvoj aplikacije, a onda niko ne nastavi njegov rad. Retko koji softverski proizvod postiže zrelost poput LibreOffice paketa ili GIMP-a. Takođe, korisničko iskustvo vrlo često nije na nivou komercijalnih alata - npr. početnici će lakše započeti rad u Adobe Photoshop-u nego u GIMP-u. Sa druge strane, nekome puno znači što je navedeni softver besplatan.\nČak i ako Linuxov softver na prvi pogled izgleda kao da može potpuno zameniti komercijalnu aplikaciju, često se ispostavi da zbog nedovršenosti, grešaka ili nestabilnosti u radu ne možemo zaista da ga koristimo.\nWindows i Linux imaju potpuno različite načine instalacije softvera. Kod Windowsa je dovoljno nabaviti (npr. preuzeti sa Interneta) fajl i pokrenuti instalaciju. Kod Linuxa, se obično koriste zvanični repozitorijumi koji predstavljaju čitave biblioteke softvera. Oni su u većini distribucija Linuxa danas "sakriveni" iza posebne aplikacije - softverskog centra, gde korisnici vrlo jednostavno biraju aplikacije koje žele da instaliraju. To najviše podseća na biranje programa sa Google Play-a na našem smartfonu.\nSoftverski centar u sistemu Fedora 25\nUpravo zbog lake instalacije, kod Windowsa možemo i ne znajući da instaliramo viruse i druge neželjene programe. Sa druge strane, početnicima je procedura instalacije Linux programa van softverskog centra jako komplikovana, pa tako zvanični izvori softvera praktično garantuju "čist" softver.\nPored svega rečenog, postoji jedna ogromna razlika - Linux je besplatan, Windows se plaća. Dobro, postoje distribucije koje nisu besplatne, ali najveći broj njih jeste. Iako privatni korisnici često koriste piratski softver, pa ne posmatraju ovo kao veliku stvar, ne zaboravite da i najmanje preduzeće mora imati legalno licenciran softver, u šta najčešće spadaju Windows i Office. Sa Linux sistemima ovde prolazite besplatno. Ako se vaše potrebe svode na kancelarijski softver i korišćenje interneta, sa nekim Linuxom možete efikasno smanjiti troškove.\nU koje svrhe će se koristiti računar - privatne ili poslovne? Da li možete sebi da priuštite potreban softver?\nSkoro sve najvažnije distribucije Linuxa imaju tzv. live verziju. To znači da je Linux moguće snimiti na USB flash ili DVD i onda pokrenuti računar sa tog uređaja. Tako možete isprobati kako se Linux ponaša na vašem računaru, bez instalacije (nemojte se čuditi ako sve radi malo sporije, s obzirom na to s kog se uređaja pokreće).\nDruga mogućnost je instalacija uz korišćenje dual boot opcije. To znači da će Linux da se smesti pored Windowsa (neće vam ništa obrisati sa računara), a pri pokretanju kompjutera imate izbor da li ćete koristiti Windows ili Linux. Tako možete i vršiti podešavanja sistema i intalirati programe. Ovo je korisno, pošto možete isprobavati Linux i softver na njemu neki duži vremenski period, što će vam dati jasan uvid u to da li možete i uopšte želite da koristite ovaj sistem.\nOsim po "ideji", postoji još nekoliko faktora po kojima klasifikujemo distribucije. Model objavljivanja predstavlja način na koji se objavljuju nove verzije:\nfixed - sve komponente se detaljno testiraju pre izdavanja nove verzije\nrolling - dobijamo nove verzije delova sistema čim postanu dostupne - odlično za one koji žele uvek sve najnovije ali postoji opasnost od grešaka i sigurnosnih propusta\nJoš jednu razliku može predstavljati radno okruženje (Desktop Environment) koje se isporučuje uz sistem, mada skoro svaka jača distribucija ima varijante sa različitim okruženjima. Da navedemo samo neka najpoznatija:\nGNOME - osnovno i najpoznatije grafičko okruženje za Linux sisteme (veliki broj drugih okruženja razvija se na osnovu GNOME-a)\nPlasma (nekada poznato kao KDE) - drugo veoma značajno okruženje, dostupno za veliki broj distribucija, a za neke je osnovno - KDE Neon, Kubuntu, KaOS, Mageia...\nUnity - okruženje koje ekskluzivno koristi Ubuntu\nCinnamon - izvorno razvijen za Linux Mint na osnovu GNOME-a, sada se može naći i u drugim distribucijama\nMate - takođe razvijen za Linux Mint, sa malo modernijim dizajnom, popularno skoro kao i Cinnamon\nXfce - memorijski efikasno, nezahtevno i brzo okruženje\nKDE Neon 5.8.6, sa Plasma 5 radnim okruženjem\nDebian (debian.org) je verovatno najuticajnija Linux distribucija, ako je suditi prema broju distribucija koje su bazirane na njemu. Prisutan je još od 1993. godine i danas je jedna od najpopularnijih i najstabilnijih distribucija. Debian je prilično konzervativna distribucija, koja se ne unapređuje često, a sve to zarad stabilnosti. Do pre par godina, važio je za distribuciju koja nije namenjena početnicima.\nNa njegovim osnovama su nastale mnoge distribucije koje su obeležile svet Linuxa. Knoppix (knoppix.org), koji je verovatno bio prva tzv. live distribucija - Linux koji se pokreće direktno sa CD-a ili USB-a i ne mora se instalirati na računaru. Kali Linux (kali.org) - veoma poznata "hakerska" distribucija, namenjena testiranju bezbednosti sistema. Tu je i Tails (tails.boum.org) - Linux posvećen očuvanju privatnosti i anonimnosti Internet korisnika.\nUbuntu (ubuntu.com) je proizvod kompanije Canonical koju je osnovao južnoafrički biznismen Mark Shuttleworth, koji je ranije bio uključen u razvoj Debian distribucije. Iako nije prvi na "top listi" popularnosti, Ubuntu je, od svog pojavljivanja 2004. godine, izvršio ogroman uticaj na približavanje Linuxa običnim korisnicima i uvek je u vrhu, kao jedna od najpoznatijih distribucija.\nSama reč "ubuntu" potiče iz jezika Zulu i znači "humanost", i označava nekog ili nešto što je okrenuto ljudima, saosećajno i prijateljsko. Takođe znači i "ja sam ono što jesam, zbog onoga što svi mi jesmo". Što bi rekli, samo ime označava primarnu misiju Canonicala - da kreiraju Linux operativni sistem koji je u najvećoj meri "user friendly".\nInače, što se tiče izgovora - zanemarite razne amerikanizovane varijante - nije ni "jubuntu", "ubantu" ili "obantu", izgovara se upravo onako kako se i piše - "ubuntu".\nInače Ubuntu je verovatno najpoznatija distribucija bazirana na Debianu. U vreme kada je Ubuntu nastao, Debian nije bio lak za početnike i dosta se dugo čekalo na svaku novu stabilnu verziju. Ubuntu je doneo jednostavnu grafičku instalaciju, mogućnost pokretanja direktno sa CD-a, pristojan korisnički interfejs, lakoću instalacije novih programa, bio je "napakovan" novijim verzijama softvera i što je najvažnije - uveo je šestomesečni ciklus objavljivanja novih verzija, čega se i danas drži.\nUbuntu 16.04 LTS, sa Unity radnim okruženjem\nNove verzije Ubuntua izlaze svake godine u aprilu i oktobru. Upravo su im takve i oznake: verzija koja izlazi u aprilu 2017 nosi oznaku 17.04, a verzija iz oktobra, 17.10. Inače LTS verzija (koja je podržana tokom 5 godina) izlazi u aprilu, svake druge godine. Ubuntu izlazi u velikom broju varijanti (tzv. "flavors"), koje se razlikuju najpre po radnom okruženju: Kubuntu (KDE/Plasma radno okruženje - kubuntu.org), Xubuntu (Xfce radno okruženje - xubuntu.org), Lubuntu (LXDE okruženje, veoma štedljiv, namenjen slabijim računarima - lubuntu.net), itd.\nZa Ubuntu je razvijeno specifično radno okruženje - Unity. Neki korisnici su ga voleli, neki ne, ali zahvaljujući njemu Ubuntu je bio prepoznatljiv u moru drugih distribucija. Ipak, od verzije 18.04 Ubuntu počinje da se isporučuje sa GNOME okruženjem.\nNa osnovu Ubuntua je razvijen veliki broj distribucija, a neke od njih spadaju u najpopularnije i najbolje ocenjivane distribucije poslednjih godina. Verovatno najpoznatija je Linux Mint (linuxmint.com) koji je još više prilagođen početnicima (posebno onima koji dolaze iz Windows okruženja) i ima ugrađene multimedijske kodeke. Moguće je preuzeti varijante sa više korisničkih okruženja (Cinnamon, Mate, KDE i Xfce), od kojih je Cinnamon razvijen upravo za Linux Mint.\nLinux Mint 18, sa Cinnamon radnim okruženjem\nZorin OS (zorinos.com) je Ubuntu-bazirana distribucija, napravljena tako da što više podseća na Windows. Tu je i Elementary OS (elementary.io) koji donosi sopstveno korisničko okruženje Pantheon i nekoliko aplikacija razvijenih isključivo za ovu distribuciju. KDE Neon (neon.kde.org) je distribucija koju razvija organizacija KDE, sa "čistim" Plasma radnim okruženjem. BackBox (backbox.org) je hakerska distribucija bazirana na Ubuntuu, namenjena testiranju sigurnosti.\nElementary OS, sa svojim specifičnim Pantheon radnim okruženjem i BackBox, distribucija namenjena testiranju sigurnosti\nJedna od najpoznatijih distribucija je svakako Red Hat (redhat.com), nastala 1994. godine. Ova distribucija je pre svega namenjena serverima. Inače, Red Hat je poznat kao distribucija koja se plaća (i to prilično skupo od kada je 2002. pokrenuto RHEL - Red Hat Enterprise Linux izdanje) uglavnom zato što obezbeđuje profesionalnu podršku za korisnike. Inače Red Hat spada u konzervativne distribucije koja ne juri najnovije verzije softvera i radije se fokusira na stabilnost.\nKorisnici koji bi želeli najnoviji softver uvek mogu da isprobaju Fedora (getfedora.org) distribuciju, koju kreira zajednica programera, a koju podržava i sama Red Hat kompanija. Fedora ima mnogo kraći ciklus objavljivanja novih verzija, i praktično služi kao test platforma za nove mogućnosti Red Hat Linuxa. Za korisnike kojima je Fedora suviše komplikovana, tu je Korora (kororproject.org), distirbucija bazirana na Fedori, ali prilagođena početnicima.\nFedora 25, sa Gnome radnim okruženjem\nObavezno treba pomenuti i CentOS (centos.org), distribuciju koju kreira zajednica na osnovu Red Hat Linuxa i koja suštinski predstavlja besplatni Red Hat. Kao takav, CentOS je postao veoma popularna serverska platforma.\nDalje poreklo iz Red Hata, vuće i poznata francuska Mageia (mageia.org) distribucija (nastala na osnovama sada ukinutih Mandrake i Mandriva Linuxa).\nPostoji dosta korisnika koji ne mogu da se "skrase" sa jednom distribucijom, nego stalno isprobavaju različite. Ova praksa se zove distro hopping.\nSlackware (slackware.com) je nastao 1993. godine i važi za najstariju Linux distribuciju, koja je i dalje aktivna. Ciljevi su mu da svojim korisnicima pruži UNIX-oliko iskustvo. Inače sama distribucija je poslužila kao osnova za veliki broj drugih, od kojih je verovatno najpoznatiiji SUSE Linux Enterprise Desktop (suse.com) (profesionalna distribucija u vlasništvu Novell-a) i OpenSUSE (opensuse.org) - veoma popularna besplatna distribucija koju razvija zajednica. Odnos SUSE i OpenSUSE linuxa je sličan kao kod Red Hat i Fedora distribucija.\nArch (archlinux.org) je prilično popularna nezavisna distribucija nastala 2002. godine. Važi za minimalistički Linux namenjen iskusnim korisnicima, pošto je krajnje uprošćen i vrlo fleksibilan. Njegovim korisnicima nije mrsko da često i sami kompjaliraju programe. Za uzvrat, Arch uvek donosi najnovije verzije softvera. Naravno, postoje i Arch bazirane distribucije, poput Manjaro (manjaro.org) i Antergos (antergos.com) Linuxa koje su daleko "ljubaznije" prema korisnicima, pa ih tako mogu koristiti čak i početnici. Manjaro je za nijansu popularniji, s obzirom da nudi obimniju softversku biblioteku. Tu je i BlackArch (blackarch.org), namenjen hakerima i napakovan alatima za testiranje sigurnosti.\nGentoo (gentoo.org) je distribucija nastala 2002. godine kao naslednik Enoch linuxa koji datira od 1999. Ideja koja stoji iza ovog linuxa je da se programi za njega ne distribuiraju kao već kompajliran softver, već kao programski kod, koji se kompajlira pri instalaciji sa idejom da bude što je moguće više optimizovan za konkretan računar. Na osnovu Gentoo Linuxa je nastao i poznati Google-ov Chrome OS.\nPuppy Linux (puppylinux.org) je nezavisna distribucija napravljena da bude vrhunski štedljiva sa računarskim resursima.\nMnogi korisnici ne znaju da je i Android takođe jedna od Linux distribucija, namenjena smartfonima i tabletima. Zahvaljujući Androidu kao i mnogobrojnim specijalizovanim distribucijama koje srećemo u različitim "pametnim" uređajima, može se reći da je Linux konačno prevazišao Windows po broju korisnika.


Ana Stanić akciona heroina novog spota “Ono što smo mi” - Harper's BAZAAR Srbija\nKultura / Umetnost, knjige & muzika 05. oktobar 2017.\nAna Stanić akciona heroina novog spota “Ono što smo mi”\nAna Stanić u spotu za novu pesmu izgleda prilično opasno...\nAna Stanić obradovala je fanove i vernu publiku novom pesmom pod nazivom “Ono što smo mi”, za koju je snimila i fantastičan spot. Za tekst i produkciju je bio zadužen Vukašin Marković iz naše popularne grupe Irie FM, dok je muziku radila lično ona. Ovom saradnjom je Ana nastavila da kreira kvalitetnu i modernu muziku sa najprestižnijim muzičarima beogradske scene i dokazala da zna da odabere prave partnere.\nSpot nove pesme “Ono što smo mi” je poput kratkometražnog filma u kome pevačica glumi pravu heroinu koja se bori protiv negativaca, dok se pored nje pojavljuju i glumci Jelena Gavrilović i Slaviša Čurović. Ana je za ovu ulogu preko leta vežbala borilačke veštine sa koordinatorom Slavišom Ivanovićem i njegovim SKA timom kako bi sve izgledalo savršeno i realno.\n“Ovo je pesma sa dubokom emocijom koja na jedan nežan način govori o borbi za ljubav. U spotu smo tu borbu podigli na jedan novi nivo, u kome sam ja akciona heroina osvetnica koja ruši sve pred sobom na putu ka svom cilju. Svidela mi se ideja da posle toliko spotova sa lepim i upeglanim scenama pevanja imam akcioni, filmski spot, pravi mini film. Snimanje mi je zbog scena borbe i detaljnog filmskog pristupa bilo verovatno najnapornije do sada, ali sam uživala svakog sekunda zahvaljujući ekipi vrhunskih profesionalaca”, rekla je Ana.\nU videu ispod pogledajte novi spot:\nmoda poznati događaji trendovi enterijeri luksuz kultura shopping


Jerusalim | Jerusalim – ARTIS CENTER\nJerusalim, grad koji izmiče čulima\nJerusalim je Sveti grad, pa ipak je oduvek bio i jazbina praznoverja, šarlatanstva i verske netrpeljivosti; predmet čežnje i nagrada carstvima, iako nema strateški značaj; kosmopolitiski dom mnogih sekti, od kojih svaka veruje da grad pripada samo njoj; grad s mnogo imena, iako je svaka tradicija toliko sektaška da isključuje sva ostala. Grad toliko prefinjen da ga u jevrejskim svetim spisima opisuju u ženskom rodu – uvek kao pravu čulnu ženu, uvek kao lepu, mada ponekad besramnu bludnicu, a ponekad kao povređenu princezu koju je ljubavnik napustio. Jerusalim je kuća jednog Boga, prestonica dva naroda, hram tri religije, a takođe i jedini grad koji postoji dvojako – na nebu i na zemlji; njegova nenadmašna zemaljska ljupkost ništavna je u poređenju s njegovom nebeskom slavom. Sama činjenica da je Jerusalim i zemaljski i nebeski znači da taj grad može postojati bilo gde: novi Jerusalim utemeljen je širom sveta i svako ima svoju viziju Jerusalima. Proroci i patrijarsi, Avram, David, Isus i Muhamed, za svakoga od njih se kaže da su koračali njegovim kamenom. Avramove religije začete su u njemu, a svet će tu doživeti i svoj kraj na Sudnji dan. Jerusalim grad za narode iz Biblije, jeste biblijski grad: Biblija je, na mnogo načina, hronika samog Jerusalima, a njeni tumači su, od Jevreja i ranih hrišćana, preko muslimanskih osvajača i krstaša do današnjih američkih jevanđelista, uporno menjali njegovu istoriju kako bi ispunili biblijsko proročanstvo.\nJerusalim, bazar i pogled na Davidovu kulu,1890-1900. Foto@Kongresna bibliotena, Vašington.\nKad god je izgledalo da je Jerusalim zaboravljen i nevažan, često je bibliolatrija, revnosno proučavanje biblijske istine kojem su se posvećivali ljudi u dalekim zemljama – bilo da je reč o Meki, Moskvi, Masečusetsu – projektovali svoju veru na Jerusalim. Svi gradovi su prozor u običaje njegovih ljudi, ali ovaj je dvostrano ogledalo koje odražava spoljašnji svet ali otkriva i unutrašnji život grada. Bilo da je reč o razdoblju nepoljuljane vere, pravedničkog stvaranja carstva, jevanđelističkih otkrovenja ili sekularnog nacionalizma, Jerusalim je bio simbol svakog od njih i njihova nagrada. Ali kao u cirkuskim ogledalima, odraz je uvek iskrivljen, često izopačen.\nKamenoresci, Jerusalim, 1890-1900. Foto@Kongresna biblioteka, Vašington.\nJerusalim je razočaravajuće i uznemirujuće delovao kako na osvajače tako i na posetioce. Suprotnost između stvarnog i nebeskog grada toliko je bolna da stotine „pacijenata“ godišnje završava u gradskom prihvatilištu pogođeno jerusalimskim sindromom, ludilom izazvanim neispunjenim očekivanjima, razočaranjem i otrežnjenjem. Ali jerusalimski sindrom je i političke prirode: Jerusalim izmiče čulima, praktičnoj politici i strategiji, razumu, živeći kroz neutaživu strast i nepobedive emocije.\nŽene mese hleb, 1890-1900. Foto@Kongresna biblioteka, Vašington.\nNijedno mesto ne izaziva tako snažnu želju za posedovanjem kao Jerusalim. Ipak, ta ljubomorna revnost deluje ironično, budući da je većina jerusalimskih svetinja i pripovesti koje ih podupru pozajmljena ili ukradena, i da je pripadala drugim religijama. Prošlost grada često je plod mašte. Prividno, svaki kamen je nekada stajao u davno zaboravljenom hramu neke druge vere, bio je deo trijumfalne kapije nekog drugog carstva. Osvajanja je uglavnom pratio poriv da se poništi svaki trag drugih vera nametanjem sopstvene tradicije, pripovesti i lokaliteta. Mnogo toga je uništeno, ali osvajači su češće ostavljali ono što bi zatekli i menjali mu namenu ili ga nadograđivali. Značajni lokaliteti kao što su Brdo hrama, Citadela, Davidov grad, brdo Sion, Crkva Svetog groba ne predstavljaju posebne slojeve istorije već su više palimpsesti, vez čije su svilene niti toliko isprepletane da je danas nemoguće razdvojiti ih.\nRibari na Galilejskom moru, 1890-1900. Foto@ Kongresna biblioteka, Vašington.\nU Jerusalemu, istina je često manje važna od mita.\n(Odlomak iz knjige „Jerusalim: Biografija“, srpsko izdanje Evro Book, Beograd 2017, prevod sa engleskog: Gordana Subotić)\nSajmon Sibag Montefjore,\nUniverzitet Kembridž, Engleska\nPosted in Artizmi\t| Tagged Artis Center, istorija, Jerusalim, knjige, kulturna istorija, metafizički putopis, Sajmon Sibag Montefjore, strasna nedelja, Sveta zemlja\t| Leave a comment


Besplatan seminar: Kako da ostavite utisak na društvenim mrežama! | Vesti | Kurir\nObjavljeno: 21.03.2018. 17:32h


Prva liga – Страна 5 – Sportske vesti\nHome / Fudbal / Prva liga (strana 5)\nU PAUZI METLA ĆE RADITI U DINAMU Trener Dragan Antić rešen da se rastane sa mnogim igračima i napravi novi tim da juri prvo mesto\n11. децембра 2019.\tLeave a comment 92 pregleda\nVRANJE – Zimski fudbalski odmor je u počeo, ali u vranjskom Dinamu tek predstoji veliki posao jer se ovaj popularni klub ne odroče cilja da se vrati u naše najelitnije fudbalsko društvo. Trener Dragan Antić pravi spisak fudbalera sa kojima ...\nGRAFIČAR ŠAMPION PRVE LIGE SRBIJE Nekoliko klubova se tokom jeseni menjalo na liderskoj poziciji, ali će na njoj zimovati Beograđani\n4. децембра 2019.\tLeave a comment 72 pregleda\nBEOGRAD – Fudbaleri beogradskog Grafičara najbolji su bili u jesenjem prvenstvu Prve lige Srbije i zasluženo će zimovati na liderskoj poziciji. Trka do šampionske krune bila je celim tokom neizvesna i na vrhu su pored Grafičara boravili i bivši superligaši ...\nVRANJANCI SE NAOŠTRILI ZA “GUMARE” U poslednjem kolu Prve posebno zanimljiva utakmica biće zasigurno Trajal-Dinamo\n3. децембра 2019.\tLeave a comment 70 pregleda\nBEOGRAD – Poslednje kolo jesenje fudbalske trke Prve lige Srbije igra se sutra, a ko će prezimiti na liderskoj poziciji znaće se tek posle poslednjih sudijskih zvižduka. Na programu je dosta zanimljivih susreta, ali vojevanje između Trajala i Dinama kod ...\nBIVŠI SUPERLIGAŠI PRIMIČU SE VRHU Fudbaleri Grafičara i pored poraza ostali na prvom mestu ali zato Bačka i Metalac imaju po bod manje\n30. новембра 2019.\tLeave a comment 47 pregleda\nBIVŠI BEOGRAD – Dve vodeće ekipe su poražene, Grafičar u Novom Pazaru i ostao je na prvoj poziciji, ali su zato ekipu Zlatibora izgubljeni bodovi u Bačkoj Palanci spustili na četvrto mesto. Poraze su iskoristli fudbaleri biviših superligaša Bačke (na ...\nZNAJU ŠTA IH ČEKA, ALI PONELI OPTIMIZAM Fudbaleri Trajala dobro se pripremili za gostovanje kod Kabela jednog od najboljih prvoligaša\n29. новембра 2019.\tLeave a comment 53 pregleda\nKRUŠEVAC – Od kako je na kormilu Trajala Nenad Sakić, trener sa internacionalnim iskustvom na pet odigranih utakmica zabeležili su dve pobede i tri poraza, ali opšti je utisak da je po prikazanim igrama uz malo sreće, bilans mogao biti ...\nZAPETLJANO NA PRVOLIGAŠKOM VRHU Bezmalo svakog vikenda su se jesenas menjali lideri na tabeli tako se i sada ne zna ko će na vrhu zimovati\n26. новембра 2019.\tLeave a comment 41 pregleda\nBEOGRAD – Odavno se ne pamti da su se više ekipa izmenjale na vodećoj poziciji kao u jesenjem delu ovogodišnjeg prvenstva Prve lige Srbije. Boravio je na vrhu tabele Metalac, Dinamo. Kabel, Zlatibor, Grafičar, neko samo jedan vikend, neko više, ...\nSAKIĆU NE IDE KAKO SE NADAO Ekipi Trajala ni zvučno trenersko ime ne može da pomogne jer do sada ima samo dve pobede i tri poraza\n24. новембра 2019.\tLeave a comment 59 pregleda\nKRUŠEVAC – Ove jeseni na klupi Trajala je treći trener, internacionalac Nenad Sakić ali i on izgleda ne može da pomogne tankoj ekipi jer na pet utakmica koliko je vodio ima dve pobede i tri poraza. U minulom susretu na ...\nKENAN KOLAŠINAC NOVI TRENER PAZARACA Posle Slavka Matića i Darka Tešovića ove jeseni ustoličen i treći fudbalski stručnjak\n21. новембра 2019.\tLeave a comment 162 pregleda\nNOVI PAZAR – Novi šef stručnog štaba fudbalera Novog Pazara, treći po redu ove jeseni, je Kenan Kolašinac, bivši igrač i trener u klubu, koji je u međuvremenu radio sa ekipama iz bliže okoline. Fudbalera Novog Pazara pre početka prvenstva ...\nPRVOLIGAŠKU TRKU PREUZEO GRAFIČAR Fudbaleri “Zvezdinog pogona” imaju isti broj bodova kao Zlatibor ali imaju bolju gol razliku\n18. новембра 2019.\tLeave a comment 42 pregleda\nBEOGRAD – Kao mnogo puta ove jeseni i ovog vikenda došlo je do promene na čelnoj poziciji Prve lige Srbije. Sada su prvi fudbaleri Grafičara, koji imaju isti broj bodova kao i Zlatibor, ali ih na prvom mestu drži bolja ...\nVODEĆI NA TEŠKIM GOSTOVANJIMA U 20. kolu Prve lige Srbije Zlatibor gostuje kod nezgodnog Kabela, a Metalac ide u Bačku Palanku\n18. новембра 2019.\tLeave a comment 31 pregleda\nBEOGRAD – Fudbaleri Zlatibora, vodeće ekipa na prvoligaškoj tabeli, gostuje u Novom Sadu i imaju težak posao protiv ekipe Kabela, isto kao i drugoplasirani Metalac koji ide u Bačku Palanku. Ukoliko se dogodi da prve dve ekipe dožive poraze, a ...\nStrana 5 od 28« Prvo...«34567\t»\t1020...Poslednje »


Novaković odlična u četvrtfinalu, sa drugog mesta obezbedila plasman u naredni krug takmičenja - Telegraf.rs\n02/08/21 | 03:11 ≫ 05:21\nSrpska kajakašica bila samo tri stota dela sekunde iza Ruskinje koja je završila kao druga\nMogla je Milica Novaković vrlo lako da se nađe direktno u polufinalu Olimpijskih igara u kajaku na 200 metara, ali joj je to mesto izmaklo za samo tri stota dela sekunde u foto-finišu u kvalifikacijama. Međutim, to je učinila kroz repasaž, odnosno četvrtfinale, gde je završila kao druga iza Šveđanke, Linee Stensils.\nSjajno je veslala naša devojka u ovom četvrtfinalu, a u finišu smo ponovo gledali foto-finiš, ovoga puta za prvu poziciju, pošto su Šveđanku i Srpkinju delile nijanse. Ipak, na kraju je Stensils bila za dlaku ispred i otišla je dalje kao prvoplasirana, a naša devojka ide u polufinale kao druga. Vreme koje je ostvarila naša takmičarka iznosi 41,340 sekunde, dok je Stensils imala 41,313.\nPrethodno, ubedljivo prvo mesto u kvalifikacionoj grupi u kojoj se nalazila naša takmičarka odnela je Novozelanđanka, Liza Kerington sa vremenom 40,715. Ruskinja, Svetlana Čeringovskaja trku je završila za 41,540 sekundi, dok je naša Milica Novaković finiširala u vremenu 41,579 sekundi.\nOstale takmičarke bile su daleko iza. Treba ipak naglasiti da je ovo bila najjača grupa u ovim kvalifikacijama, pošto je Liza Kerington vlasnica olimpijskog rekorda u ovoj disciplini i njoj je svakako bilo predviđano da zauzme prvo mesto.\nNovak Đoković će biti budući duhovni vođa čovečanstva\nNaša takmičarka će se dakle naći u polufinalu, gde će pokušati da se domogne i konačne borbe za medalje. Te trke su po rasporedu zakazane za sutra, a tačni termini tek treba da budu određeni.\nREZULTATI TRKE NA 200 METARA - ČETVRTFINALE (REPASAŽ)\n1. Linea Stensils (Švedska) - 41,313\n2. Milica Novaković (Srbija) - 41,340\n3. Helena Višnijevska (Poljska) - 41,559\n4. Lea Žamelo (Francuska) - 43,338\n5. Julija Juričuk (Ukrajina) - 43,871\n6. Kaula Sasi (Tunis) - 45,809\n7. Natalija Sergejeva (Kazahstan) - 46,736\n8. Ana Kerns (Samoa) - 47,141\nREZULTATI TRKE NA 200 METARA - KVALIFIKACIONA GRUPA BR. 5\n1. Liza Kerington (Novi Zeland) - 40,175\n2. Svetlana Čeringovskaja (Ruski olimpijski komitet) - 41,540\n3. Milica Novaković (Srbija) - 41,579\n4. Emili Luis (Velika Britanija) - 42,038\n5. Mišel Rasel (Kanada) - 42,236\n6. Natalija Sergejeva (Kazahstan) - 46,657\nUŽIVO, 10. dan OI: Odbojkašice otvaraju program, Novaković izmaklo polufinale za tri stotinke\n(UŽIVO) Srbija - Južna Koreja: Srpske odbojkašice obezbedile drugo mesto u grupi, vode sa 2:0!\nSrpska kajakašica osvojila bronzu na Svetskom prvenstvu\nTSC zvanično potvrdio odlazak Krstajića, evo ko ga menja na klupi\n2. avgust 2021 | 09:56\nDruga u repesažu.Teško do medalje.\nVučić će odlikovati Depa na Dan državnosti: Biće mi velika čast da dođem 15. februara\nSuze majke preminule doktorke Ivane: Nije se vakcinisala, deca su je obožavala, slala su joj crteže\nNepoznati počinioci presekli sekirom vodovodne cevi, meštani Štrpca ostali bez vode


FTC osvojio Kup Mađarske\n[HUNGARY] FTC osvojio Kup Mađarske\nAdministratorPosted on 18.12.2018\nKako sam ranije najavio, protekli vikend (15. i 16. prosinca) odigrane su polufinalne i finalna utakmica ovogodišnjeg izdanja Kupa Mađarske.\nU prvoj polufinalnoj utakmici (obje su odigrane u subotu, 15. prosinca) sastale su se dvije u ovom trenutku po rezultatima najbolje mađarske ekipe, obje iz Budimpešte: FTC i OSC. Mislim prije svega na to kako OSC u ovom sastavu još nije pretrpio poraz niti u mađarskom prvenstvu ili kupu, a niti u LEN kupu u kome se natječe ove sezone (neodlučan rezultat u utakmici sa Terrassom u gostima). S druge strane, niti FTC u prvenstvu i kupu Mađarske ne zna za poraz. Jedina dva susreta koja je izgubio u ovom sastavu, aktualni prvak Mađarske izgubio je od Recca (FTC nije bio u punom sastavu) te od Barcelonete u prošlom kolu Lige prvaka (na svom bazenu). Osim toga pobjedio je Olympiakos u utakmici superkupa.\nOsim po rezultatima i sastavima, ove dvije ekipe su po prikazanim igrama, posebno u Mađarskoj u ovom trenutku barem za korak ispred najbližih konkurenata. Ovdje prije svih mislim na Szolnok koji nije više onako uvjerljiv kako prethodnih sezona, dok je Eger još nijansu ispod. Szolnok gradi igru i nije trenutno u punoj formi, a Eger je ipak slabiji negoli prethodne 2-3 sezone (možda se to najviše osjeti na poziciji vratara). FTC je od do sada odigranih 8 susreta u prvenstvu sve dobio uz gol razliku +59, dok je OSC u svojoj skupini također sve utakmice riješio u svoju korist uz još uvjerljiviju gol razliku od +86. Dakle, sve ovo upućivalo je na interesantan susret, njihov prvi od kako su promijenili sastave tijekom ljeta (OSC i trenera jer je iz Honvéda nakon 10 sezona stigao Vad Lajos).\nUtakmicu je bolje otvorio OSC i poveo 3:1, no do kraja prve četvrtine FTC je smanjio na 3:2. U drugoj četvrtini budi se FTC i rezultatom 5:1 (4:7 na poluvremenu) u svoju korist utakmicu usmjerava prema svojoj pobjedi. Uz sjajnu predstavu Dénesa Varge (5 pogodaka iz 8 pokuašja) zeleno-bijela ekipa kroz nastavak susreta samo je potvrdila svoju pobjedu sa ukupnih 11:7 za plasman u finale kupa. Bila je to na momente interesantna borba, ali očekivao sam priznajem bolji otpor OSC-a. Ostaje žal što utakmicu nije prenosila inače aktivna po pitanju ovakvih utakmica mađarska televizija (M4 sport ili neki drugi kanal), no vjerujem kako će to ispraviti u drugom dijelu prvenstva kada će se ove dvije ekipe ponovo sresti.\nA-HÍD-OSC-Újbuda – FTC-Telekom 7-11 (3-2, 1-5, 2-3, 1-1)\nOSC: B. Mitrovics – Brguljan 1, Manhercz 2, Ranđelović 2, Erdélyi, Bundschuh, Hárai 1, Salamon, Kovács G. 1, Seman, Tóth M., Ubović, Szabó B.\nFTC: Vogel – Sedlmayer, Vámos 1, Mezei, Varga D. 5, S. Mitrović 1, Gór-Nagy, Kállay, Pohl 1, Német 1, Jakšić, Younger 2, Jansik Sz.\nDrugo polufinale u kome su se sastali BVSC i Miskolc na kraju je ispalo neizvjesnije. Poveo je Miskolc, ali BVSC brzo uzvraća i prelazi u vodstvo od 2:1. Do kraja četvrtine Miskolc poravnava (2:2). Do poluvremena se igra gol za gol, u pravilu vodi BVSC (3:2, 4:3 i 5:4) no na odor se odlazi sa neodlučenih 5:5. U drugom dijelu utakmice ponovo igra gol za gol, ali ovoga puta inincijativu imaju igrači Miskolca te vode 6:5, 7:6 i 8:7 da bi igrači BVSC uvijek poravnavali. Negdje na pola posljednje četvrtine BVS poravnava na 8:8, a nešto više od 2 minute prije kraja susreta Stojanović (koji je i započeo listu strijelaca na utakmici), stavlja točku na i i svojim 4 pogotkom postavlja konačnih 9:8 te odvodi svoju ekipu u finale kupa.\nBVSC-Zugló-PannErgy – Miskolc 8-9 (2-2, 3-3, 2-3, 1-1)\nBVSC: Györke – Csapó 1, Várnai, Létay 2, Kovács P., Pásztor 1, Mészáros 1, Mladonivczky, Lajkó, Török 2, Ambrus, Sugár 1, Szabó B.\nMiskolc: Csoma – Baničević, Bowen 1, Vadovics, Bedő 1, Lőrincz 2, Stojanović 4, Vismeg, Hornyák, Nagy Á., Mišić 1, Miličić, Szőke\nU finalu, koje je odigrano u nedjelju 16. prosinca, Ferencváros nije ostavio previše otvorenih pitanja. U prvoj četvrtini bilo je 4:2, a u drugoj je uspio povećati svoju prednost, budući da se probudio Varga (ponovo postigao pet, pola od ukupno postignutih golova svoje ekipe na utakmici), dok je Miskolc postigao samo jedan pogodak za 6:3 na poluvremenu. U trećih osam minuta, ekipe su ponovile rezultat iz prethodne četvrtine (2:1). U posljednjoj četvrtini ekipa Zsolt Varge sa 2:0 samo je privela finale kraju sa ukupnih 10:4 uvjerljivo osvojila kup.\nFTC-Telekom – PannErgy-Miskolci VLC 10-4 (4-2, 2-1, 2-1, 2-0)\nFTC: Gárdonyi – Sedlmayer 2, Vámos, Mezei, Jakšić 1, Varga D. 5, S. Mitrović, Kállay, Pohl, Német, Younger 2, Jansik Sz., Gór-Nagy\nMiskolc: Csoma – Baničević, Vadovics, Bedő 1, Lőrincz, Stojanović 1, Szőke, Vad, Hornyák, Nagy Á., Bowen 2, Mišić, Miličić\nTako je Ferencváros nakon 22 godine ponovno osvojio mađarski kup te pridodao još jedan trofej na kome zasigurno ne namjerava stati. Ekipa koja je prošle sezone osvojila LEN kup, dodatno se pojačala pred ovu sezonu što se već prema rezultatima jasno vidi. Ako uspiju zadržati ovu razinu forme (njihov trener naravno misli kako još ima mjesta za napredak) sigurno će ih biti teško zustaviti u pohodu na osvjanje prvenstva. Ostaje vidjeti kako će se stvari odvijati u Ligi prvaka gdje su trenutno na četvrtom mjestu u svojoj skupini sa jednakim brojem bodova kao i Eger protiv kojeg igraju u slijedećem kolu. Realo je očekivati kako ćemo ih gledati na F8.\nNâse Izbor danče.hr-a za Total igrača 2018.\nNaprijed Jaume Teixido uništio utakmicu Mladost – BPM


Razgovor sa akterkama bosansko-hercegovačkih pokreta | | Kontrapunkt\nRazgovor sa akterkama bosansko-hercegovačkih pokreta\nSubota, 17. maj 18:00\nGrupa 7. mart vas poziva na razgovor sa akterkama aktuelnih protesta i plenuma u Bosni i Hercegovini, u okviru kojih su postavljena fundamentalna pitanja savremenog društva, a pre svega pitanje jednakosti za sve.\nBosna i Hercegovina pokazuje različite složenosti i nepredvidljivosti. Napravljena da ne funkcioniše i da zapadne u ćorsokake regionalnih državnih politika, danas pobuđuju nade. U zadnje dve i više godina eksponencijalno kulminira val nezadovoljstva i besa u BiH. Od nenasilnih banjalučkih borbi za park i nenasilnih sveopštih bosanskih JMBG protesta do direktnih napada na vlade i političke establišmente, na ulici i u plenumima se direktno odbija deljenje ljudi kao oruđa nacionalističkih elita. Februarske demonstracije dovode do smenjivanja nekih od kantonalnih vlasti, a šalje se i jasnija poruka da ljudi žele nove i drugačije budućnosti od onih koje im dodeljuju mešetari ideologija. Ono što je u Tuzli začeto kao protest prevarenih i poniženih radnika preraslo je u socijalni ustanak protiv nepravde i generalno odbijanje političkih elita.\nTokom meseci intenzivnih borbi jačala je i državna i policijska represija, kroz direktne sukobe na ulicama, prebijanja i hapšenja, kroz medijski aparat, ali i kroz manje vidljive i nevidljive pritiske i maltretiranja onih koji su uporno istrajavali u otporu.\nNa ovom susretu razgovaraćemo o iskustvima bosanskohecegovačkih demonstracija i plenuma, feminističkim praksama u polju borbi, kao i o mogućim oblicima solidarnosti.\nSa nama će biti: Jasna Kovo (Sarajevo), Lejla Bakić (Tuzla), Dražana Lepir (Banja Luka), Tijana Okić (Sarajevo), Selma Hadžihalilović (Zenica), Hana Obradović (Mostar/Sarajevo),Maja Krek (Beograd/Mostar).\nRadujemo se zajeničkom razgovoru!


Sportske.net - Golf - Zvezdaši dobili šampone, pa počistili ''večitog rivala''!\nGolf - Zvezdaši dobili šampone, pa počistili ''večitog rivala''!\nTradicija ''večitih derbija'' na golf terenima na Adi Ciganliji započeta pretprošle sezone nastavljena je i ovog oktobra, u veoma zanimljivoj atmosferi.\nI u trećem ''večitom derbiju“ golfera, pobedu je odnela ekipa sačinjena od igrača koji navijaju za Crvenu zvezdu i to najubedljivijim rezultatom do sada (8,5:2,5).\nKapiteni crveno i crno-belih Goran Stanarević i Momčilo Mijušković potrudili su se da sastave što kvalitetnije timove za ovaj duel, a trenutna forma pokazala je da su u ovom trenutku ukupno gledano bolji ipak golferi koji simpatišu Zvezdu, iako su pred duel Partizanovci važili za blage favorite. Neizvesnost oko pitanja pobednika nije trajala dugo.\nZvezdaši su posle četiri „forsam“ duela imali prednost od 3,5:0,5. Do kraja, „crno-beli“ su slavili u samo dva „forbol“ duela, što nije bilo dovoljno da bi se ugrozila dominacija golfera koji navijaju Crvenu zvezdu. Kao šlag na torti za „crveno-bele“ došao je i udarac dana koji je izveo njihov igrač Krešimir Gudelj. On je pogodio rupu iz prvog udarca, na šestom terenu. Uslovi za igru bili su više nego idealni, s obzirom na prelepe vremenske okolnosti i izvanredno pripremljene terene.\nI ovoga puta sjajno druženje po završetku meča začinjeno je nezaobilaznim trubačima. Kapitenske trake Stanarević i Mijušković uručili su Borislavu Todoroviću i Piteru Čefiju, koji će narednog oktobra birati timove u četvrtom golferskom „večitom derbiju“.


Sastav “Strej dog” (Stray Dogg) objavio je četvrti studijski album “Look At The Moon”, a prvi put na njemu će se naći pesma na srpskom.\nAlbum se do Nove godine može poslušati i besplatno preuzeti ovde. Prvi put za sedam godina postojanja benda na jednom njihovom albumu će biti i pesma na srpskom jeziku koja je prvobitno rađena za film “Susret” Marije Strajnić.\nKako se navodi u najavi, album je, kao i svi prethodni, inspirisan temama ljubavi, ali je zvuk nešto drugačiji.\n- Pre svega, na albumu je zastupljeno dosta različitih muzičara. A nismo se držali ni tradicionalnih instrumenata, nego smo eksperimentisali, dotakli se i elektronike - kaže frontmen Dušan Strajnić i dodaje:\n- Kao i naš drugi album, producirao ga je Boris Mladenović u Studiju “Digimedia” u Beogradu. Ovoga puta je radio i na aranžmanu pesama sa nama. Budući da nas je podržao studio, pristup snimanja je bio malo drugačiji. Skoro četiri meseca smo natenane radili na svakoj pesmi i ta sloboda je takođe doprinela zvuku. Miks je rađen u muzičkom ateljeu “Studio O”, dok je master radio Karl Saf u Americi.\n“Stray Dogg” će se sa novim albumom pojaviti pred beogradskom publikom 22. decembra u Kulturnom centru “Grad”, što će ujedno biti i prva prilika da se uživo čuju sve pesme sa “Look At The Moon”.\nSpotove za numere “Too Much Madness”, “Bad Man” i “Worried Mind” radili su Jelena Gavrilović i Dušan Grubin (Cinnamon Production), a u glavnim ulogama su članovi benda.\nSlika omota je rad naše mlade slikarke Marije Šević, koju je naslikala za spot “Look At The Moon” kojim je još pre tri godine najavljeno istoimeno četvrto studijsko izdanje “Stray dogga”. Pre njega izašao je spot za numeru “Come Along Wind”.\nPosle Nove godine bend će svirati u Novom Sadu (4. januar), Zagrebu (23. januar), Ljubljani (24. januar).\nKanda, Kodža i Nebojša koncertom promovišu novi album "Uskoro"


Kako postati novinar? Ostvarite ovaj san uz Artimedia školu!\nArtimedia srednja škola za novinare je idealan izbor za sve talentovane učenike koji prate aktuelne trendove i spremni su da svoje ideje pretvore u delo.\nKako postati novinar? Artimedia pruža šansu za ostvarenje tvog sna!\nArtimedia je jedinstvena srednja škola za novinare koja se konstantno prilagođava promenljivim zahtevima tržišta rada. Napredak modernih tehnologija u značajnoj meri je uticao na medije, odnosno na sva zanimanja za koja se pripremaju učenici novinarskog smera.\nIz tog razloga, naša srednja škola za novinare odlučila je da primeni drugačiji pristup u školovanju učenika. Kao rezultat ovakvog kocepta mladi kreativci postaju spremni za obavljanje brojnih zanimanja, ali i za upis raznih fakulteta.\nKako postati novinar? Kombinacijom teorijske nastave i prakse učenik stiče primenljive veštine. Te veštine ga pripremaju za kreiranje časopisa i realizaciju autorskih emisija. Uz to, omogućavaju mu aktivno učestvovanje na svim velikim projektima koji se realizuju u okviru medijskih kuća.\nPodsećamo vas da se iz tog razloga praktična nastava i održava u moderno opremljenim studijima i specijalizovanim prostorijama za ovakvu edukaciju.\nSrednja škola koja priprema učenike za novinarski poziv\nZbog potrebe kontinuiranog obrazovanja, stručnog usavršavanja i razvoja karijere, učenik se osposobljava za:\nsamostalnu pripremu informacija o događajima i pojavama u novinarskim formama (vest, proširena vest, tonska vest, video vest, vesti u nizu, izveštaj, izjava, intervju)\nučestvovanje u pripremi informacija i ostalog materijala za izradu složenijih novinarskih formi (novinarski članak, radio i tv paket, reportaža u štampi, na radiju, televiziji, onlajn mediju)\nprezentuje vesti u programima elektronskih medija i vodi manje složene emisije\nefikasan rad u timu\npreuzimanje odgovornosti za vlastito kontinuirano učenje i napredovanje u karijeri\nupotrebu informatičke tehnologije u prikupljanju, organizovanju i korišćenju informacija u radu i svakodnevnom životu\nrazvijanje kritičkog mišljenja kao jedne od osnovnih foskula novinarske profesije\nsticanje znanja i veština za uključivanje u sve novinarske poslove koji se obavljaju u radio i TV centrima, novinskim agencijama, novinskim kućama\nkorišćenje softverskih i hardverskih komponenti multimedijalnih sistema\nkorišćenje softverskih multimedijalnih alata u audio i video produkciji.


Američka prevara (2013) - HBO Srbija\nAmerička prevara AMERICAN HUSTLE\nRežiser: David O. Russell\t 2013 | 132 minuta\nGlume: Christian Bale,\tBradley Cooper,\tAmy Adams,\tJeremy Renner,\tJennifer Lawrence\nVrhunski prevarant, Irvin Rozenfeld, zajedno sa svojim lukavim britanskim partnerom, Sidnijem Proserom, primoran je da radi za neobuzdanog agenta FBI, Ričija Dimasa. Dimaso ih uključuje u prevaru u pokušaju da sruši mafiju Nju Džersija.\nIzmišljena priča smeštena u primamljiv svet ispunjen skandalima koji su poljuljali američku naciju. “Američka prevara” govori o vrhunskom prevarantu, Irvingu Rozenfeldu, koji je zajedno sa svojim podjednako lukavim i zavodljivim partnerom, Sidnijem Proserom, primoran da radi za neobuzdanog agenta FBI, Ričija Dimasa. Dimaso ih uteruje u svet uticajnih ličnosti i mafije, koji je opasan koliko i očaravajuć. Karmajn Polito je strastven i eksplozivan politički moćnik u Nju Džersiju, uhvaćen između prevaranata i agenata FBI. Irvingova nepredvidljiva supruga Rozalin će biti osoba čiji potezi bi mogli da sruše ceo svet.


Samo dan nakon što je u javnost stigla vest da je reprezentativac Italije zaražen korona virusom, usledila je nova informacija iz Đenove.\nOmar Koli, Albin Ekdal, Antonino La Gumina i Morten Torsbi su poput Gabijadinija pozitivni na virus koji se velikom brzinom širi svetom, zbog čega su brojna takmičenja, među njima i Serija A, obustavljeni.\nPodsetimo, pored fudbalera Sampdorije, bek Juventusa, Danijele Rugani takođe je pozitivan na ovaj virus, dok je njegov saigrač, Paolo Dibala negirao navode medija širom sveta.\nOmar Koli je dvadesetogodišnji centralni bek, reprezentativac Gambije, član Sampdorije je od jula 2018, kada je potpisao četvorogodišnji ugovor sa klubom.\nAlbin Ekdal je stigao u klub iz Đenove nekoliko nedelja nakon Kolija, igra na poziciji centralnog veznog igrača, a za reprezentaciju Švedske do sada je odigrao tačno 50 utakmica.\nAntonino La Gumina je dvadesetčetvorogodišnji napadač koji nastupa za Sampdoriju kao pozajmljeni fudbaler Empolija. I na kraju, Morten Torzbi je najmlađi od četvorice novih slučajeva zaraženih u Sampdoriji. Ovaj dvadesettrogodišnjak je kao slobodan igrač, nakon što je napustio Herenven, stigao u Sampdoriju leta 2019. godine.


23.02.2005. Cepanje DVD distribucija na obicne CD-ove?\n06.07.2005. Siromastvo je moguce iskoreniti ,rece Bob Geldof!\n11.12.2005. Snimanje vise dvd-ova\n19.08.2006. Wireless provajder prisluskuje mesengere!?\n20.03.2007. koliko je siguran msn + za chatovanje?\n01.08.2007. Sta mi treba da bih razvijao obicne programe pod ..\n[es] :: Security :: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane?\n[ Pregleda: 9559 | Odgovora: 24 ] > FB > Twit\nDa li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 31.01.2012. u 12:57 - pre 114 meseci\nRe: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 31.01.2012. u 13:01 - pre 114 meseci\nPaaa... ja ne bih odmah išao tako ambiciozno. Da od svih mogućih razloga, pomislim kako je baš u pitanju špijuniranje tajnih službi.\nRe: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 31.01.2012. u 13:03 - pre 114 meseci\nRe: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 31.01.2012. u 13:15 - pre 114 meseci\nJasno je iz screenshota da je email poslat na [email protected], a dva koja su stigla na [email protected] A ako sam na listi za pracenje to ce bogami morati da mi objasne.\nRe: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 31.01.2012. u 13:18 - pre 114 meseci\nDa li može neko da proba da li njemu/njoj radi ili je to nešto specijalno vezano za mene?\nRe: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 31.01.2012. u 15:33 - pre 114 meseci\nČlan broj: 298408\nRe: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 03.02.2012. u 11:28 - pre 114 meseci\nMislim da svaka vlast mora da ima sve pod kontrolom!\nRe: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 03.03.2012. u 11:09 - pre 113 meseci\nZelim da kazem da sam siguran da neka organizovana grupa radi na mom nadzoru i psihickom maltretiranju, a pre svega da je u pitanju neka tajna sluzba, ukljucujuci i BIA-u. Ako to nije BIA, onda je ona ta koja treba da pronadje ko je i da me zastiti\nRe: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 03.03.2012. u 11:17 - pre 113 meseci\nJa samo branim minimum svog ljuskog dostojanstva, te nemam sta da izgubim i zato sam se odlucio na ovaj korak.\nPrethodno nisam smeo da ukazem na politicki vrh ali sam sad morao to da ucinim, jer se pokazalo da su sredstva kojima raspolazu mnogo mocnija nego sto se moze pretpostaviti.\nRe: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 03.03.2012. u 18:23 - pre 113 meseci\nRe: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 24.04.2012. u 08:46 - pre 111 meseci\nRe: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 24.04.2012. u 08:47 - pre 111 meseci\nRe: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 24.04.2012. u 09:17 - pre 111 meseci\nRe: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 24.04.2012. u 11:36 - pre 111 meseci\nSamoca, psihoaktivne supstance, meditacija, dugo mirovanje, mogu da uticu na covjeka tako da pocne da uvidja ili osjeca neke stvari koje u normalnom svijetu buke ne bi cuo niti vidio. Cujes svoje srce kako lupa, cujes hranu kako putuje kroz stomak, osjecas kako se vari, cujes kako trepces. Stojimo na istoj zemlji, zivis na istoj betonskoj ploci sa komsijom, prisustvo zena, osjecamo isti zemljotres, vibracije, psi osjecaju nase strahove, socijalizuj se malo i sve ce biti ok.\nRe: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 24.04.2012. u 15:09 - pre 111 meseci\nSigurno je nesto bez veze, jer ja se ne bavim nikakvim opasnim stvarima, ali eto kao sto kazes nije zgodno kad je neko nestandardan. BIA sigurno kao i sve ostalo nije ono sto je nekad bila i to nije nista novo.\nRe: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 07.06.2012. u 09:09 - pre 109 meseci\nZnači što bi rekli Borgovi iz Zvezdanih staza, "Resistance is futile".\nAli da mi se sve ovo ne dopada to je sigurno.\nRe: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 13.08.2012. u 11:54 - pre 107 meseci\nRe: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 13.08.2012. u 11:58 - pre 107 meseci\nRe: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 15.08.2012. u 14:18 - pre 107 meseci\nRe: Da li ova drzava prisluskuje obicne gradjane? 09.11.2012. u 20:46 - pre 104 meseci\n03.02.2008. skajp prisluskivanje\n25.11.2009. Zasto je 40 godina max sto moze da izrece sud u S..\n06.11.2017. Najbolja sijalica/svetlost za citanje\n05.08.2010. Obicne slusalice u Qtek 9000?\n20.11.2010. Problem sa DVD rezacem\n01.04.2011. Prodaja akcija NIS-a -- kada?\n22.02.2011. Savet ministara EU 24. februara odlučuje o Srbij..\nRegistrovani: 3 ( Living Light, Mladen MUNJA, ad0lf )


Faktor | Informativna kampanja u BiH: Vakcinisanje jedino svijetlo na kraju tunela\nInformativna kampanja u BiH: Vakcinisanje jedino svijetlo na kraju tunela\n02.04.2021. / 09:39\nU proteklom periodu, kada su se na tržištu pojavile prve vakcine nekoliko svjetskih proizvođača, o njihovim karakteristikama, kao i samom procesu imunizacije, upoznata je stručna medicinska javnost, putem komora i sindikata zdravstvenih radnika i radnika u zdravstvu, kao i samih medicinskih ustanova.\nPrimjer tuberkuloze, koja je u BiH bila gotovo iskorijenjena, a za koju vakcina postoji ravno 100 godina (od 1921.), još je očitiji, jer je prema podacima medicinskih institucija u BiH, zbog različitih načina izbjegavanja obaveznog BCG vakcinisanja mališana, u posljednje vrijeme eskalirao broj osoba sa tuberkulozom, koja je potpuno iskorijenjena u modernoj Evropi 20. i 21. stoljeća.\nPrema svim relevatnim stručnjacima vakcine, protiv bilo koje bolesti, najveće su medicinsko dostignuće i u 21. stoljeću predstavljaju najjači "bedem odbrane".\nPodaci o oboljelim i umrlim od COVID-19 koronavirusa najbolji su dokaz da je vakcinisanje značajne većine stanovnika jedino "svijetlo na kraju tunela" i jedini način da čovječanstvo pobjedi opaku bolest.\nImunizacija starijih građana Sarajeva: Danas će se vakcinisati između 600 i 700 ljudi


Japanski bubnjari, članovi grupe “Ondekoza”, poznati po energičnim performansima i kompozicijama koje izvode na tradicionalnim taiko bubnjevima, nastupiće večeras u Kolarčevoj zadužbini, najavila je Ambasada Japana u Beogradu.\nZa nesvakidašnje nastupe “Ondekoza” bubnjara pre svega je zaslužna “Sogakuron” filozofija kojom se vode, koja nalaže da su trčanje i muzika jedno, jer odražavaju dramatičnost i energičnost života.\nČlanovi “Ondekoze” zbog toga žive zajedno u podnožju planine Fudži i svakoga jutra trče po 10 kilometara, a maratoni često prethode i njihovim nastupima.\n“Ondekoza” je nastala 1969. godine na japanskom ostrvu Sado, gde je osnivač Den Tagajasu okupio grupu mladih entuzijasta spremnih da slede njegove ideale.\nNakon toga, popularnost “Ondekoze” i taiko bubnjeva širila se po Japanu i ostatku sveta, zbog čega je ova grupa u velikoj meri zaslužna za postavljanje temelja za taiko kao scensku umetnost.\nČlanovi “Ondekoze” su u stalnoj potrazi za novim oblicima izražavanja korišćenjem taiko bubnjeva, svirajući do granice svojih fizičkih mogućnosti.\nTokom 2008. godine, “Ondekoza” grupa pokrenula je novi projekat “Muzika i ritmovi”, u okviru kojeg koristi niz izražajnih sredstava kako bi promovisala slobodu izražavanja i neograničene mogućnosti koje ona donosi.\nU susret pedesetogodišnjici postojanja, “Ondekoza” bubnjari su 2015. godine započeli turneju u okviru koje će obići i Srbiju, Hrvatsku, Bosnu i Hercegovinu i Sloveniju.\nTokom prethodnih godina, JTI je omogućio gostovanja Gocoo bubnjara, tradicionalne grupe “Variki”, čuvene pijanistkinje Ingrid Fuđiko Heming i mnogih drugih afirmisanih japanskih umetnika.


NOVO POLITIČKO ORGIJANJE ISPRED KUĆE ZAMENIKA GRADONAČELNIKA! Vesić: Fašista Đilas ponovo poslao svoje plaćenike – ŽELI KRV NA BEOGRADSKIM ULICAMA – Embargo\nNOVO POLITIČKO ORGIJANJE ISPRED KUĆE ZAMENIKA GRADONAČELNIKA! Vesić: Fašista Đilas ponovo poslao svoje plaćenike – ŽELI KRV NA BEOGRADSKIM ULICAMA\n19 октобра, 2019 19 октобра, 2019 admin\t0 Comments\nNeka me ubiju ali ću do poslednjeg dana da odlazim na posao, da obilazim svako gradilište i da radim sve da Beograd ponovo živi posle 20 godina zapostavljanja i krađe, poručio je Vesić Đilasu.\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić objavio je na svom Fejsbuku da je ponovo grupa Đilasovih plaćenika došla ispred zgrade u kojoj živi njegova porodica, kako bi pretili. Ističe da Đilas priziva nesreću i krv u Srbiji, ali da će on nastaviti da se bori za svoj grad koji je bio zapostavljen 40 godina.\nUpozorio je i da, u slučaju da se nešto desi bilo kom članu njegove porodice, za to će biti odgovoran upravo Đilas. Njegov post na društvenoj mreži prenosimo u celosti:\n„Večeras je fašista Dragan Đilas, čija je jedina politika da se prolije krv beogradskim ulicama, ponovo poslao svoje plaćenike ispred zgrade u kojoj živi moja porodica da joj prete.\nE pa fašisto, ja ispred tvoje zgrade koja je udaljena manje od kilometar od moje neću dovoditi nikoga mada znam gde živiš. Ja ne mislim da je tvoja porodica kriva zato što ti prizivaš nesreću i krv u Srbiji. I zapamti.\nMožeš da tražiš svaki dan, kao što inače radiš, da me ubiju ali ja ću da nastavim da gradim Beograd koji je zapostavljen 40 godina. Da uređujem ulice, bulevare, parkove i trgove – sve što nisi znao da urediš.\nMožeš da se trudiš da me ubiju ali će Beograd imati cevi iz kojih će teći kvalitetna voda, a ne Đilasova rđa.\nMogu da mi prete ali će Beograd da ima kvalitetne kontejnere a ne Đilasove, podzemne, koju su se raspali a na kojima si krao.\nNeka me ubiju ali ću do poslednjeg dana da odlazim na posao, da obilazim svako gradilište i da radim sve da Beograd ponovo živi posle 20 godina zapostavljanja i krađe u čemu si ti učestvovao.\nOno sto su Đilas i njegovi plaćenici ukrali dok su vladali Beogradom sada ja popravljam. Nije lako. Ali vredi rizikovati i život jer to radim zbog Beograđana i zato što volim Beograd.\nZato ne vrede tvoje pretnje fašisto. Ja se ne plašim. To lopov i trgovac sekundama nikada neće moći da razume. Ne može svako da se kupi a ne može svako da se uplaši i ubije. Zato ne vredi Đilas, ne ide.\nI još jednom da ti kažem. Desi li se nešto bilo kom članu moje porodice lično ćeš biti odgovoran. Za svaku njihovu suzu ćeš da platiš. Kao što ćeš odgovarati za svaku kap krvi koja se bude prolila u tvojom fašističkim pirovima. Za lopovluk i krađe si već počeo da odgovaraš, hvala Bogu“, napisao je zamenik gradonačelnika.\n← Vlasnik RTV Šabac se uživeo u ulogu gazde, pa od Zelenovića i Petrovića traži velike pare?\nDr Boban Birmančević: Nastavlja se zloupotreba u vođenju grada Šapca i njegovih javnih preduzeća. Jedini odgovoran je Nebojša Zelenović →\nKrizni štab našao meru da zaštit zdravlje ali i da privreda radi…\n16 октобра, 2020 16 октобра, 2020 admin 0\nŠabac: Sednica GIK legitimna! Sve ostale priče su od danas nebitne i nezakonite!?!\n8 октобра, 2020 8 октобра, 2020 admin 0\n25 октобра, 2018 25 октобра, 2018 admin 0\nFer i demokratski maniri, u duhu raspale opozicije!\nMali: Đilas opet ispada smešan, meša babe i žabe


Od tog broja, kako je objasnio, nekoliko stotina građana su hospitalizovani, a otkriveno je više od stotinu obolelih od malignih bolesti.\n- Pacijenti kod kojih su otkrivene maligne bolesti, u različitim segmentima opšteg zdravstvenog stanja su zbrinuti blagovremeno, dijagnostikovani, hirurški obrađeni i nalaze se na lečenju - naveo je Vekić.\nVekić je danas obišao medicinske radnike angažovane na besplatnim pregledima i napomenuo da su akcije bile neko vreme obustavljene zbog zime i otežavajućih okolnosti, ali da se sada nastavljaju u sklopu jasne politike Ministarstva zdravlja, koja podrazumeva pre svega prevenciju.\nU današnju akciju, na poziv Ministarstva zdravlja, uključile su se i zdravstvene ustanove u Jagodini, Ćupriji, Paraćinu, Despotovcu i Svilajncu.\nDosad je na pregeldima u Jagodini bilo oko 5.000 građana, oko deset odsto ih je upućeno na dalje preglede i analize, a najviše gužvi je bilo kod internista, oftalmologa, ginekologa, lekara za kožne bolesti, za ultrazvuk abdomena i analizu krvi na šećer, holesterol i hormone.\nZdravstvene ustanove Pomoravskog okruga u akciju besplatnih preventivnih pregleda uključene su od početka i do sada je, kako procenjuju, na ovaj način, kod lekara raznih specijalnosti, pregledanao 18.000 ljudi, a mnogi su, tak na ovim pregledaima saznali da su bolesni.\nInače, u Jagodini su zdravstvene ustanove svake druge godine dosad organizovale besplatne lekarske preglede, tako što lekari specijalisti odlaze u mesne zajednice i obavljaju preglede, a prate ih laboranti i apotekari, koji odmah izdaju propisane lekove.


Feng Shui with Dr. Anna Markovic Plestovic - KNJIGA\nFeng Shui: tehnologija prostora,\nDr. Anna Marković Plestović\nOdlična knjiga o praktičnoj primeni Feng Shui principa. Autorka je vrstan poznavalac materije, a knjiga govori o prostornoj primeni celovitog pogleda na svet, o kineskoj tehnologiji prostora u našim uslovima. Preko primera iz domaće konsultantske prakse same autorke, ona pokazuje kako univerzalni principi Feng Shui-ja mogu da se primene u svim uslovima. Proučite osnovni koncept Feng Shui-ja i prostorne kodove, a posebno prostornekodove odnosa i prostorne kodove novca. (SENSA magazin za srećniji život, Jun 2011)\nZašto se ne obogate svi koji sledeći savete popularnih knjiga kupe tronogu žabu i stave je u ugao novca?\nZašto svi koji postave malu pagodu na polje znanja ne postanu nobelovci ili bar akademici?\nZašto nekima dobro ide iako su stavili ogledalo preko puta ulaznih vrata, što inače skoro svaka popularna knjiga o Feng Šuiju strogo zabranjuje?\nSaznajte iz knjige koja je jedinstvena na našim prostorima. Jedinstvena je zato, što je u celini nastala po osnovu lične konsultantske prakse primene Feng Šuija na ovim prostorima, u kulturnom i prostornom miljeu u kome i sam čitalac živi.\nJedinstvena je i zato, što je autor knjige jedini doktor nauka na temu Feng Šuija u Istočnoj Evropi. I sama doktorska teza je jedna studija slučaja - grada - metodologijom Feng Šuija, takođe jedinstvena u regionu.\n168 strana, preko 20 obrađenih studija slučaja sa ilustracijama i shemama\nCena: 1088 RSD\n"contact me" dugme na levoj strani ekrana,\ntelefon: +381 /0/64 138 7229\nDostava poštom pouzećem, poštanski troškovi gratis.\nMolimo Vas da u narudžbi navedete ime, broj telefona i adresu na koju želite isporuku.\nFina Balta -Šošić\nVeruda 25., 52106 Pula\nili Preko Facebook-a\nPLATO BOOKS, Subotica\nMOST, Novi Sad