U KRALJEVINI SRBIJI OSNOVANA PRVA DVA SRPSKA FUDBALSKA KLUBA - SOKO I ŠUMADIJA - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > U KRALJEVINI SRBIJI OSNOVANA PRVA DVA SRPSKA FUDBALSKA KLUBA – SOKO I ŠUMADIJA\nU KRALJEVINI SRBIJI OSNOVANA PRVA DVA SRPSKA FUDBALSKA KLUBA – SOKO I ŠUMADIJA\n20/01/2020 20/01/2020 453Ostavi komentar na U KRALJEVINI SRBIJI OSNOVANA PRVA DVA SRPSKA FUDBALSKA KLUBA – SOKO I ŠUMADIJA\nIma li fudbala u Srbiji posle Crvene Zvezde i Partizana?\nPre ga ja i te kako bilo, o čemu svedoče i prvi klubovi na teritoriji tadašnje Kraljevine Srbije nastali već početkom 20. veka.\nOvo je priča o najstarijima, onima koji su odoleli zubu vremena, preživeli ratove i revolucije, opstali u monarhiji i republici, kapitalizmu i socijalizmu, i danas sa manje ili više uspeha, igraju fudbal u 21. veku u Srbiji.\nFudbal se u Srbiji pojavio na kraju 19. veka. Nju su u velike gradove, pre svega Beograd ali i Kragujevac, Niš, Aleksinac, Šabac doneli studenti i đaci koji su se školovali u nemačkim i austrougarskim gradovima poput Praga, Budimpešte i Beča, objašnjava za BBC na srpskom istoričar Dejan Zec.\nJedan od njih je bio student Hugo Buli koji je u Beograd doneo prvu kožnu loptu iz Berlina i ujedno osnovao Prvo srpsko društvo za igranje loptom.\nIpak, prvi pravi fudbalski klubovi nastali su nekoliko godina kasnije, a prava ekspanzija usledila je tek nakon Prvog svetskog rata.\nFudbalski „trougao“ Subotica – Beograd – Kragujevac\nU Kraljevini Srbiji su 1903. godine osnovana prva dva srpska fudbalska kluba – Soko i Šumadija.\nNekoliko meseci mlađu Šumadiju, tokom službovanja u Kragujevcu, oformio je Danilo Stojanović, zvani Čika Dača.\nOn je takođe zaslužan za osnivanje dva najveća kluba iz doba ujedinjene monarhije – Beogradskog sportskog kluba (BSK) i FK Jugoslavije.\nTo je u suštini bila grupa od pedesetak ljudi koji su se poznavali i stalno igrali jedni protiv drugih. A onda se jedna grupica posvađa, napusti klub koji je prethodno osnovala i formira novi, objašnjava Dejan Zec.\nTako je 1911. godine nastao BSK, na zgarištu loptačke sekcije viteškog društva „Srpskog mača“. Zatim i Velika Srbija, kasnije FK Jugoslavija, 1913. godine , kada se, kako kaže Zec, Čika Dača naljutio i otišao iz BSK-a.\nOva dva tima više ne postoje, dok se onaj najstariji Soko, današnji BASK i FK Šumadija takmiče u zonskim ligama.\nMeđutim, na teritoriji današnje Srbije, a onda Austrougarske, postoji klub koji je osnovan 1901. godine u Subotici.\nFK Bačka 1901 je prve utakmice, početkom prošlog veka, odigrala u Ligi južne Mađarske. Četiri puta je osvojila, a jednom bila treća u najvišem rangu nacionalnog takmičenja.\nU novoformiranoj Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca „Bačka“ je zauzela pristojno mesto, ali je nakon Drugog svetskog rata pala u senku subotičkog Spartaka. Trenutno su u samom vrhu Srpske lige Vojvodina.\nNjihovi predstavnici su učestvovali u formiranju Jugoslovenskog nogometnog saveza u Zagrebu 1919. godine, naknadno prebačenog u Beograd 1930. godine.\nDo njegove pojave fudbal se na teritoriji Srbije igrao mahom amaterski, na prijateljskim turnirima gde su „sami igrači skupljali novac za organizaciju ili uz pomoć nekog trgovca, donatora koji bi platio putne troškove do Beograda ili Kragujevca“.\nKraljevina Srbija nije imala svoj fudbalski, odnosno loptaški savez. Tek njegovim osnivanjem stekli su se uslovi da se organizuje kakvo-takvo takmičenje, dodaje Zec.\nVojvodina, Javor, Voždovac\nU susret Prvom svetskom ratu nastali su pojedini stameni superligaši i neki od najuspešnijih srpskih klubova svih vremena.\nNa obali Golijske Moravice u Ivanjici, a podno planine Javor nastao je 1912. godine istoimeni klub.\nNjegova sudbina je istovetna kao kod ostalih formiranih u to vreme, a ona glasi da je student, u ovom slučaju Milan Radojević, u grad doneo prvu loptu kojom se zaigrala ta igra.\nOna je u ovom gradu zadržala amaterski, prijateljski karakter sve do završetka Drugog svetskog rata.\nNajviši rang FK Javor je dosegao tek u ovom milenijumu kada je u sezoni 2001/2002 ušao u Prvu saveznu ligu tadašnje SR Jugoslavije.\nPet minuta slave su ipak naišli nešto kasnije, po povratku u društvo najboljih u sezoni 2008/2009 kada je FK Javor ostvario istorijski uspeh našavši se na četvrtom mestu, šest bodova iza trećeplasirane Crvene Zvezde.\nTrenutno im u Superligi Srbije društvo pravi i beogradski Voždovac, fudbalski klub nastao, doduše pod drugim imenom, iste godine kada i njihov ivanjički kolega.\nFK Dušanovac, preteča današnjeg Voždovca, formiran je 1912. i prema istorijatu sa njihovog sajta jedan od osnivača, predsednik i prvi golman bio je Danilo Stojanović – Čika Dača.\nPrva promena imena u „Voždovački Sport Klub“ dolazi 1929. godine, a prva sjedinjavanje sa fudbalskim klubom „Sloboda“ 1973. kada konačno nastaje FK Voždovac.\nFuzija je donela i preseljenje sa Dušanovca u Braće Jerković, gde se i danas odigravaju utakmice.\nUspeha sve do 2000-ih nije bilo previše. Jednom su osvojili Kup Beograda i 1970-tih zauzeli četvrto mesto u Drugoj saveznoj ligi.\nMeđutim, nova fuzija sa FK Železnikom 2005. godine, koji je godinu dana pre osvojio kup tadašnje Srbije i Crne Gore, doneo im je treće mesto tekuće sezone u Prvoj ligi. Zbog finansijskih problema, evropska nadmetanja se nisu dogodila.\nOd 2013. godine „Zmajevi“ su ponovo članovi najelitnijeg srpskog fudbalskom takmičenja, zahvaljujući istupanju Hajduka iz Kule.\nPrva utakmica u toj sezoni bila je ujedno i prva ikada odigrana na veštačkoj travi u Superligi Srbije.\nFK Voždovac je tada dočekao FK Jagodinu na novom stadionu izgrađenom na istom mestu gde je nekada bio, ali na nešto višoj nadmorskoj visini – na krovu tržnog centra.\nNavijači kluba iz Braće Jerković ,,Invalidi“ stadion su nazvali ,,Bojan Majić“ u slavu svog druga ubijenog u okrišaju sa navijačima FK Rada 2005. godine.\nNajstariji fudbalski klubovi na svetu\nEngleska je „kolevka“ modernog fudbala.\nTamo je 1855. godine osnovan najstariji fudbalski klub na svetu – FK Šefild, formiran od strane igrača kriketa, koga je i krovna fudbalska organizacija FIFA priznala kao pionira „najvažnije sporedne stvari na svetu“.\nPrvi profesionalni fudbalski tim Nots Kaunti je takođe sa „ostrva“, a oformljen je dvanaest godina kasnije – 1867. godine.\nU ovoj državi je nastalo najstarije fudbalsko takmičenje – FA kup 1871. i prva liga 1888. godine.\nNajuspešniji srpski klub koji je osnovan u godini izbijanja Prvog svetskog rata jeste FK Vojvodina iz Novog Sada.\nVojvodina je nastala kao srpski klub, kao neka vrsta političke, ne baš provokacije, ali grupisanja novosadskih Srba oko jednog sportskog društva. Ovo je bila česta pojava u to vreme na teritoriji takozvanih jugoslovenskih zemalja, objašnjava istoričar Dejan Zec.\nOsnovali su ga marta 1914. godine učenici pravoslavne gimnazije u Novom Sadu, među kojima je bio i Kosta Hadži, prvi zvanični trener kluba.\nPosle Prvog svetskog rata priča postaje ozbiljnija i zvanična, a prvi dresovi u crveno-beloj boji Slavije iz Praga kao poklon timu stižu po Novosađanima koji su tamo studirali.\nNaredni korak bila je izgradnja stadiona „Karađorđe“ u saradnji sa jevrejskim fudbalskim klubom Juda Makabi. Otvoren je 1924. godine i do dana današnjeg je dom FK Vojvodine.\nOd milošte nazvana Voša je tek nakon Drugog svetskog rata, tj. 1950-ih krenula da beleži značajnije uspehe.\nStožer tog tima bili su Vujadin Boškov i Todor Veselinović, a prvi ozbiljniji rezultat bio je četvrto mesto u ligi, sezone 1952/1953.\nZlatna dekada nailazi potom.\nFK Vojvodina je 1966. godine postala prvak Jugoslavije u fudbalu, a u tom pohodu bejahu predvođeni golmanom Ilijom Pantelićem i špicem Silvesterom Takačom.\nProdajom Takača francuskom Renu, Vojvodina je kupila „Takačeve oči“ – dva reflektora koja su po prvi put obasjala stadion za utakmicu sa Seltikom u četvrtfinalu Kupa evropskih šampiona 1967. godine.\nOstvarena je minimalna pobeda od 1:0, ali je u revanšu drugi gol iz zaostalog vremena Škote poslao dalje. Novosađani su potom čekali do 1977. godine na uspeh, kada su osvojili Srednjeevropski kup.\nVojvodina se još jednom popela na tron i uzela pehar najboljih u Jugoslaviji u sezoni 1988/1989, a prvi kup samostalne Srbije njeni navijači – Firmaši dočekali su tek 2014. godine.\nZavršetak Prvog svetskog rata, ujedinjenje Južnih Slovena u Kraljevinu Srba, Hrvata i Slovenaca i mir među njenim stanovnicima pogodovali su popularizaciji fudbala.\n„Glavni razlog za ekspanziju nakon rata bio je taj što je veliki broj muškaraca koji se u njemu borio tek na frontu, odnosno na Krfu, u Solunu, u tuniskoj Bizerti ili Francuskoj, saznao šta je fudbal.\n„Postoji i ona priča o srpskim vojnicima koji su u Nišu gledali grupu austrougarskih zatvorenika kako igraju fudbal i tako se sa njim upoznali“, kaže istoričar Zec.\nNovoformirani klubovi i drastičan porast aktivnih igrača govori u prilog ovoj tezi.\nGodina 1919. zapadu Srbije je donela FK Loznicu i FK Mačvu iz Šapca, dok su na krajnjem istoku osnovani FK Timok u Zaječaru, FK Hajduk Veljko u Negotinu i FK Bor.\nU Zaječar je prva fudbalska lopta stigla iz inostranstva.\nBila je to sirotinja koja nije imala kopačke već je igrala u prepravljenim cipelama i majicama, dok su golovi bili dva stuba, a prvo igralište ograđeno tarabama, kaže profesor i novinar Miodrag Ceković, autor dve biografije o Timoku.\nTimok je bio najstariji srpskoligaš i najuspešniji njen član, a najbolji strelac svih vremena je Zaječarac Vojislav Brašanac sa 176 postignutih golova“.\nTimok je, navodi Ceković, bio „specijalista za kup“, pa se među najveće uspehe ubraja izbacivanje zagrebačkog Dinama 1973. godine u Zaječaru rezultatom 3:1, kao i pobeda na penale u Beogradu nad Partizanom 2005. za plasman u četvrtfinale.\nMeđutim, najsrećniji period za Timok bio je onda kada se takmičio u višim rangovima. Za vreme Jugoslavije najdalje se stiglo do Druge lige gde je proveo tri sezone, od 1981. do 1984. godine.\nMiodrag Ceković je u novoj, još uvek ne objavljenoj, biografiji najstarijeg zaječarskog kluba dobar deo posvetio anegdotama, po kojima su fudbaleri Timoka poznati.\n„Svojevremeno su za Timok igrala dva brata blizanca Canovića, koji su toliko ličili da ih rođena majka nije mogla prepoznati. Kada su gostovali u Beogradu jedan od njih je otišao do brice pored hotela Kasina gde su odseli i nakon brijanja mu ponudio opkladu.\n„,Hoćeš da se kladimo da će brada za pola sata da mi naraste kao pre brijanja?’ Brica je prihvatio, a ovaj poslao brata sa bradom i tako dobio opkladu. Bricu pao u nesvest, nisu mogli da ga povrate“, opisuje situaciju Ceković uz osmeh.\nTimok je u ovom milenijumu u dva navrata bio drugoligaš, a od 2018. godine u Zoni „Istok“.\nKlub je 2017. bio pred gašenjem kada su u nadi da će ga spasiti preuzeli njegovi navijači.\nKako iz uprave navode, zbog velikih dugovanja koje su u amanet ostavile one prethodne leta 2018. dolazi do promene imena u FK Timok 1919.\nPrema pisanju lokalnih medija došlo je do transformacije Radničkog iz Lubnice, a ne starog FK Timoka, dok u novom statutu stoji da je klub osnovan 1919. godine u Zaječaru.\nDanas situacija nije sjajna. Ukinuta su stalna finansiranja, lokalna samouprava je dobrim delom digla ruke, otišli su silni igrači i ostala su samo deca, navodi Ceković.\nNajveće rivali Zaječarcima su oduvek bile komšije FK Bor i FK Hajduk Veljko iz Negotina, koji su takođe prošle godine pribeležili sto godina postojanja.\nGlavno nadmetanje u Kraljevini SHS, a kasnije Jugoslaviji se odvijalo na nivou fudbalskih župa. Ako postoji fudbalski podsavez u Beogradu, onda bi u okviru njega postojala Kragujevačka župa.\nPrvaci župa su se međusobno borili za naslov prvaka podsaveza, nakon čega su ulazili u borbu za savez, odnosno državno prvenstvo, objašnjava Dejan Zec.\nFK Mačva iz Šapca je igrala u Novosadskoj župi i najveći uspeh u Kraljevini Jugoslaviji doživela u sezoni 1930/1931 kada se takmičila u državnom prvenstvu.\nŠtampa tog vremena im je nadenula nadimak „provincijski Urugvaj“, a neki od reprezentativaca koji su otišli na prvi Mundijal u tu zemlju su u nekom trenutku u karijeri bili igrači Mačve, poput Ivice Beka.\nPosle Drugog svetskog rata, početkom 1950-ih Mačva je ponovo dospela u društvo najboljih, ali tek na dve sezone, da bi zatim usledilo više od pola veka igranja fudbala u nižim rangovima.\n„Provincijski Urugvaj“ je polusezonu u Superligi završio na začelju tabele.\nZanimljive dvadesete – građanska i radnička Srbija\nDo drastičnog porasta broja klubova u Srbiji dolazi 1920-ih od kojih su neki i danas aktivni, a pojedini i članovi Superlige.\nBeogradski predstavnik je Čukarički, koji je osnovan 1926.\nPrvi predsednik im je bio jedan od pionira srpskog avijatičarstva – Miloš Ilić, dok je Blagoje Moša Marijanović najzvučnije ime koje je nosilo crno-beli dres ondašnjeg Čukaričkog sportskog kluba.\n„Brđani“ su tek u sezoni 1995/1996 promovisani u najjaču ligu SR Jugoslavije gde su ostali do 1998. godine i za to vreme uspeli dva puta da izbore plasman u tadašnji Intertoto kup.\nIpak, najveći uspeh je postignut u sezoni 2018/2019 kada su u ukupnom plasmanu izborili četvrto mesto koje ih je kvalifikovalo za Evropu. U drugom kolu kvalifikacija za UEFA ligu Evrope ispali od norveškog Moldea.\nKlub se umalo nije ugasio 2011. nakon što je njegov vlasnik, preduzeće „Stankom“ upalo u finansijski kolaps.\nPrivatizacija je usledila godinu dana potom kada je kompanija ADOC koja se bavi „farmaceutikom, dijagnostikom i građevinskim inženjeringom“, prema pisanju medija, kupila „stečajnog dužnika“ Čuku.\nDvadesete godine su jugoslovenskom sportu donele i formiranje radničkih sportskih društava. Prvo je nastalo 1920. godine u Beogradu.\n„Ta radnička društva su imala esnafski karakter pa je u Beogradu postojao pekarski fudbalski klub, zatim fudbalski klub beogradske električne centrale i slično“, navodi Dejan Zec.\nKaže da su radnici nekog preduzeća, pogotovo ako je bilo veliko, osnuju svoje sportsko društvo.\n„Jedini problem sa radničkim klubovima je bio taj što za vreme monarhije nisu bili konkuretni sa nazovi građanskim timovima“.\nOn dodaje da je njihov cilj bio da se radnici okupe, druže, međusobno pomažu i fizički aktiviraju zarad ,,unapređenja zdravlja radništva“, te su u tom smislu više bili na amaterskom nivou. Takmičarski nisu mogli parirati onim najvećim.\nGodine 1923. osnovana su još dva Radnička, jedan u Kragujevcu, drugi u Nišu.\nNiški Radnički trenutno igra u Super ligi Srbije gde beleži dobre rezultate. Prošle sezone je bio vicešampion, što je svakako i sveukupno najveći uspeh „Reala sa Nišave“.\nIpak, u kvalifikacijama za UEFA Ligu Evrope zaustavljeni su već u prvom kolu kvalifikacija od estonske Flore.\nRadnički može da se pohvali osvajanjem Balkanskog kupa 1975. pobedom nad turskim Eskišehirom i jednim polufinalom nekadašnjeg Kupa UEFA 1982. godine gde ih je zaustavio nemački Hamburger.\nZa vreme SFRJ Radnički iz Niša je mahom bio prvoligaš. Upravo u tom periodu zaigrala su neka od najvećih imena jugoslovenskog i srpskog fudbala poput Dragana Holcera, Dragana Stojkovića Piksija i Dejana Ramba Petkovića.\nDres sa crvenom petokrakom sveže formiranog Radničkog je nosio i Josip Kolumbo, jedan od sedmorice sekretara SKOJ i to u doba kada vlasti nisu blagonaklono gledale na timove koji su jasno ispoljavali svoje simpatije prema Komunističkoj partiji Jugoslavije.\nU periodu kada je KPJ bila u ilegali, odnosno stavljena van zakona ta radnička sportska društva su bila izuzetno bitna za organizaciju same Komunističke partije jer su bila legalna, govori Dejan Zec.\nOn kaže i da se neretko dešavalo da su tri, četiri člana partije bila u upravi kluba gde su mogli legalno da se sastaju.\nMeđutim, policijski činovnici su isto tako često bili na tim sastancima i skupštinama, posebno tokom šestojanuarske diktature kralja Aleksandra Karađorđevića.\nNačelno, KPJ nije osnivala radnička sportska društva, ali su im po pravilu partijski simpatizeri ili aktivni članovi uvek bili bliski, pa shodno tome, država ih nikad nije favorizovala i teže su se snalazili za novac.\nKao što su Nišlije prvobitno nosile naziv Proleter, tako je i njihov kragujevački imenjak na početku bio Mladi Radnik.\nOni su svoje prve utakmice odigrali upravo sa beogradskim, a potom i niškim Radničkim. Sadašnje ime dobijaju 1929. godine. U lokalnoj fudbalskoj župi su tih godina nekoliko puta bili prvaci, a jednom su zaigrali u državnom prvenstvu.\nLepše vreme i bolji rezultati naišli su u SFR Jugoslaviji.\nPrvu promociju u društvo najboljih nakon Drugog svetskog rata Kragujevčani su izborili 1969. godine. Tog leta je oboren rekord posete na stadionu Čika Dača, u prvom kolu prvenstva.\nPartizan je u Beogradu poražen sa 4:1, a brazilski Santos, predvođen legendarnim Peleom, doputovao je u Kragujevac i sa Radničkim u prijateljskoj utakmici odigrao, fudbalskim rečnikom, egal – 4:4.\nZa razliku od imenjaka iz Niša i Beograda, kragujevački Radnički se tek nekoliko sezona zadržao u tom rangu, a poslednji put u sezoni 1975/1976.\nMeđu najbolje se vratio tek 1998. godine. Posle četiri sezone, ponovo upada u krizu koja je rezultirala fuzijom i prvom promenom imena u Šumadija Radnički 1923, a potom i u Radnički 1923.\nSa potonjim nazivom je u sezoni 2011/2012 ušao u elitni rang, odakle je ispao 2015. godine. Danas igra u Prvoj ligi Srbije.\nSlični problemi zadesili su još jedan prvobitno ,,radnički, levičarski“ klub, jedan od najuspešnijh takve vrste u Kraljevini Jugoslaviji – Borac Čačak.\nI oni su morali da se transformišu i u novo ime uvrste godinu osnivanja, pa tako današnji Borac 1926 iz Čačka igra u Srpskoj ligi Zapad, nasledivši Provo iz Vladimiraca.\nDevet prema sedam\nFinansijski problemi, preregistracije i tranformacije, promena imena, loši rezultati i u skladu sa njima niže lige, realnost su sa kojom se susreću klubovi.\nUprkos tome što je dobar deo njih navršio vek postojanja, a drugi tom jubileju hitaju, nalaze se u nezavidnom položaju.\nIpak, tu su i oni kojima su trenutno okolnosti, kako to u sportu biva, naklonjenije, pa se s tim u vezi nadmeću u najelitnijem fudbalskom takmičenju Srbije.\nOdnos klubova nastalih pre i posle Drugog svetskog rata u Superligi je trenutno 9:7 u korist starijih.\nSeverni deo Srbije predstavljaju TSC iz Bačke Topole, Vojvodina i Inđija, Beograd – Voždovac i Čukarički, jug niški Radnički i surdulički Radnik, a zapad i jugozapad Mačva iz Šapca i Javor.\nTagovi: FK Šumadija Kragujevac Radnički\nVEROLJUB STEVANOVIĆ POTPREDSEDNIK ZDRAVE SRBIJE, ZA PREDSEDNIKA IZABRAN MILAN STAMATOVIĆ\nZDRAVI BILI: DR MILOŠ ARSENIJEVIĆ\nGrađanima Kragujevca i Šumadije i dalje nepoznat ukupan broj preminulih od posledica infekcije\nMiroslav Aleksić: Optužnica za Jovanjicu demantovala Andreja Vučića\nMilan na U Kragujevcu predstavljena knjiga dr Zorana Radovanovića „Medicina, etika, politika“


Karanfil je simbol Dana žena: Svaka boja ima svoje značenje, a evo zašto se ljubičasti nikada ne poklanja!\nKaranfil je i cvet osoba rođenih u januaru, a formalni naziv ovog cveta je dianthus što na grčkom znači nebeski cvet\n08.03.2019. - 11:13h Autor: Stil / zadovoljna.hr\nCrveni karanfili su sigurno najpoznatiji simbol Dana žena. Ovaj cvet ima istoriju dužu od 2.000 godina i sa sobom nosi dosta značenja.\nCrvni karnfil predsavlja simbol radničkog pokreta i često je viđen tokom demonstracija na praznik rada. S obrizom da je simbol radnika preduzeća su ga poklanjala svojim radnicama za Međunarodni dan žena.\nKaranfil svetlo crvene boje označava divljenje, a tamno crvene duboku ljubav i naklonost.\nBeli karanfil je simbol sreće i ljubavi, a ljubičasti hirovitosti. U Francuskoj se ljubičasti karanfil nosi kada se izjavljuje saučešće.\nPrema hrišćanskoj legendi karanfil se pojavio kada je Isus Hrist prvi put nosio krst. Dok je Bogorodica plakala zbog njegove muke pojavili su se karanfili pa je roze karanfil postao simbol majčinske ljubavi.\nKaranfil je i cvet osoba rođenih u januaru, a formalni naziv ovog cveta je dianthus što na grčkom znači nebeski cvet.\nVeza između karanfila i Dana majki nastala je u SAD-u 1907. godine kada je Ana Džarvis, žena koja je ustanovila ovaj dan, odabrala beli karanfil kao njegov simbol jer je to bio omiljeni cvet njene majke.\nZa 8. mart žena treba da dobije samo ovo cveće: Sa njim joj poklanjate novac i sreću u braku!\nKaranfil je biljka za koju se pretpostavlja da vodi poreklo sa mediteranskog područja, a zeljasta stabljika raste i do 80 centimetara. Karanfili traže prozračno tlo koje je neutralno ili malo kiselo i puno sunca.\nOriginalna boja ovog cveta je svetloroze, ali razvijene su i druge sorte među kojima crvena, bela, žuta i zelena.\nKako da vam rezano cveće traje duže: Genijalni trikove koje koriste profesionalci!


Dobrodošli na naš sajt! - Ignis Aurum DOO\nDobro došli na IGNIS AURUM DOO\nUčinićemo sve da Vam omogućimo jednostavan pronalazak rešenja toplotnog komfora\nkoji Vam savršeno odgovara!\nProfesionalno. Kreativno. Jednostavno.\nIgnis aurum je za Vas spojio dosad nezamislivo,\nnajbolju svetsku ponudu uređaja i opreme za grejanje na jednom mestu.\nNajbolja rešenja Vašeg toplotnog komfora!\nSvi proizvođači su industrijski lideri komfora i energetske efikasnosti,\nod dizajna i proizvodnje pa do komercijalizacije svojih proizvoda - broj 1 u svetu grejanja.\nVodeći svetski patentirani proizvodi za grejanje na jednom mestu, posebno izdvajamo:\nFrancuski Noirot Spot električni radijator sa 10 godina garancije, do 50% manja potrošnja u poređenju sa ostalima!\nFrancuski Airelec električni radijatori sa 7 godina garancije, do 50% manja potrošnja u poređenju sa ostalima!\nNorveški gusani Jotul kamini i peći na drva sa 25 godina garancije, do 30% manja potrošnja u poređenju sa ostalima!\nČeški čelični Romotop kamini na drva sa 5 (ili 8 godina produžene garancije), do 20% manja potrošnja u poređenju sa ostalim čeličnim kaminima!\nFrancuski Atra kamini na drva sa 5 godina garancije, široka paleta velikih i moćnih kamina!\nFrancuska Auer topolotna pumpa za grejanje sa 5 godina garancije, do 40% manja potrošnja u poređenju sa ostalima!\nJapanska Chofu topolotna pumpa za grejanje/hlađenje/sanitarnu vodu sa 5 godina garancije, do 45% manja potrošnja u poređenju sa ostalima!\nJužnokorejsko Daewoo električno podno grejanje sa 20 godina garancije, do 30% manja potrošnja u poređenju sa ostalima!\nHolandski Dimplex električni kamini, prikaz vatre sa 4 neuporedive tehnologije prikaza!\nPoljski Kratki eko kamini na etil alkohol bez dima, poboljšajte kvalitet vazduha uz terapeutski učinak!\nRazvoj i izrada eksluzivnih jedinstvenih kamina te srodnih proizvoda po meri, budite potpuno drugačiji!\nDragutin Vouk iz firme Ignis Aurum doo sa g. Memedovićem u emisiji "Sasvim prirodno"\nPRIČE O DRVETU\nPored sve tehnologije i trendova koji se nameću, vi i dalje imate potrebu za čistim vazduhom, vodom, zdravom hranom, kontaktom sa životinjama.\nNe znate kako da definišete želju da izađete napolje, na livadu, u šumu, pored reke, da doživite avanturu ili da upoznate iskrene ljude koji vode jednostavan život.\nTo se zove SASVIM PRIRODNO i vi niste jedini.\nZašto odabrati 100% francuske Noirot električne radijatore sa 10 godina garancije?\nZašto odabrati 100% francuske Airelec električne radijatore sa 7 godina garancije?\nZašto odabrati 100% norveške Jotul peći sa 25 godina garancije?\nZašto odabrati Dimplex električne kamine sa 5 godina garancije?\nUŽIVAJTE U PLAMENU\nSavršen spoj magije i realnosti, Najrealnija vatra ikad stvorena!\nUkoliko želite zadržati vatru u kući stvari postaju komplikovane jer dimnjak mora biti bezbedan, uz poštovanje svih zakonskih i ekoloških zahteva. Ukoliko se odlučite za električnu vatru ona Vam može doneti savršeno rešenje bez napora i ikakvih nevolja. Da bi uživali u prijatnoj atmosferi potrebna je samo električna utičnica.\nPOGLEDAJTE NEUPOREDIVE DIMPLEX PROIZVODE\nPridružite se hiljadama zadovoljnih kupaca!\nOdabir svega u vezi grejanja je dodatno otežan jer Vam način života ne dopušta suprotno, i sa punim pravom očekujete odgovore savršeno prilagođene stvarnim potrebama.\nOdabrati najbolje rešenje za Vaše grejanje znači biti suočen sa mnogo, i često, kompleksnih pitanja koje je teško razumeti. Izbor energije, tehničke specifikacije, ekološka dimenzija, vrednost investicije i profitabilnost...\nLiveno gvožđe ima brojne prednosti koje ga čine odličnim materijalom za kamine i peći na drva. No, što je to liveno gvožđe i zašto Jøtul njeguje norvešku tradiciju obrade gvožđa?\nŠta kažu kupci\nPogledajte video o Jotul F 602 N\nPonosni smo na dizajn i izradu najboljih i najizdržljivijih svetskih peći, inserta i kamina od livenog gvožđa, ali i na kupce koji cene naše proizvode. Ono što nas pokreće je Vaše zadovoljstvo i rado ćemo podeliti našu strast i stručnost kroz uputstva, znanje i iskustvo kako bi Vaš Jøtul proizvod bio izvor toplote i ugodnosti za ceo život.\nPogledajte video o Jotul I 18 Harmony


Utočište od letnjih vrućina – na pašnjaku – Centar za informisanje Novi Kneževac\nPočetnaZabavaUtočište od letnjih vrućina – na pašnjaku\nredakcija 31. jula 2020. 31. jula 2020. banjski turizamturizam\nZahvaljujući grupi mladih entuzijasta i ljubitelja prirode stari arteski bunar na pašnjaku u ataru sela Vojvoda Zimonjić pre četiri godine je obnovljen i dobio je današnji oblik i namenu. Kako je smešten na slatinastom tlu područja Jaraš, na kom obitava skoro 300 vrsta ptica, meštanima i turistima danas predstavlja utočište od letnjih vrućina i mesto na kom se čovek može saživeti sa prirodom.\nKako je naveo naš sagovornik, svake godine organizuju mobe gde volonteri, uz druženje, sređuju ovaj lokalitet za kupališnu sezonu, ali je pandemija uticala na to da se ove godine malo kasni sa radovima. Takođe, moba će se zbog poštovanja epidemioloških pravila održati u manjem obimu, pa će tako deset volontera raditi na smenu. On je još napomenuo da je od izuzetnog značaja da i posetioci kupališta, kojih je kako ne rade bazeni sve više, svojim ponašanjem doprinesu očuvanju ovog mesta.\nStari arteski bunar izbušen je još 1893. godine i u minuti daje 130 litara čiste vode. Zahvaljujući volonterima udruženja „Vemsikal Srbija“ i „Meta tera“, kao i idejnom projektu pejzažnih arhitekti iz udruženja „Arstopia“ iz Budimpešte bunar je 2016. godine obnovljen i pretvoren u kupalište. Pored bunara izgrađeno je i pojilo za stoku koja je na ispaši u blizini i paviljon na vodi, a u narednom periodu u planu je obnova trščanih svlačionica, čišćenje vode od vegetacije kao i farbanje ograde.


PRIJEDLOG PRITVORA I MJERA ZABRANE ZA 4 OSOBE UHAPŠENE U AKCIJI „ZLATNI KARAT“\nTokom akcije zaplijenjeno je više od 100 kilograma zlata, srebra i nakita u vrijednosti većoj od 3,5 miliona KM.\nNakon ispitivanja osumnjičenih, postupajući tužilac Posebnog odjela za organizirani kriminal, privredni kriminal i korupciju uputit će prema Sudu BiH prijedlog pritvora za 3 osumnjičene osobe. Pritvor će biti zatražen iz razloga opisanih u članu 132. tačke a) i b) ZKP BiH, odnosno zbog opasnosti od bjekstva i opasnosti da bi boravkom na slobodi osumnjičeni mogli ometati istragu, prikrivati dokaze, te vršiti uticaj na svjedoke ili saučesnike.\nU okviru obimne akcije kodnog naziva „Zlatni karat“, koja se provodila u prethodna 2 dana na oko 60 lokacija širom BiH, radom više policijskih agencija i poreznih institucija zaplijenjeno je i privremeno oduzeto oko 60 kilograma zlata, 45 kilograma srebra, oko 2000 komada različitog nakita čija se vrijednost procjenjuje na više od 3,5 miliona KM, te novac u iznosu od 60 000 KM, 40 000 eura, 6 pištolja i više pečata za obilježavanje nakita.\nOsobe koje su pod istragom osumnjičene su za krijumčarenje velikih količina zlatnog i srebrnog nakita, utaju carinskih i poreznih dažbina, te distribuciju nakita na ilegalnom tržištu, izvan zakonski propisanih i utvrđenih procedura.\nTužilaštvo BiH se zahvaljuje SIPA-i, UIO BiH i svim policijskim agencijama i poreznim upravama koje su sudjelovale u združenoj akciji „Zlatni karat“.\nZAPRIMLJENE DIREKTNE PRIJETNJE ZA SIGURNOST GLAVNE TUŽITELJICE GORDANE TADIĆ, TUŽILACA TUŽILAŠTVA BiH I ČLANOVA VSTV-a BiH 24.05.2019. 09:12\nPODIGNUTA OPTUŽNICA PROTIV TRI OSOBE ZBOG KRIJUMČARENJA LJUDI 22.05.2019. 13:38


Spiritualistički vodič kroz galaksiju - Pančevo.city\nKada bih pravila listu najboljih pet filmova, zapravo filmova koji su ostavili najači utisak, sto posto bi dva mesta (nebitan redosled) pripala Virovoj „Obali komaraca” i Skorsezeovom „Taksisti”. Zanimljivo je da je scenario za oba filma napisao Paul Schrader, kojem je „Taksista” bio prekretnica u karijeri.\nJoš jedan filmski dragulj ovog scenariste, takođe zaduženog i za režiju filma, nalazimo u njegovom poslednjem delu: „First Reformed”. Glavnu ulogu tumači uvek dobri, ovog puta izuzetan Ethan Hawke uz Amandu Seyfried i Cedric Kyles, poznatijeg kao Cedric the Entertainer.\nEthan Hawke tumači lik protestantskog sveštenika koji se za ovaj poziv opredelio posle lične tragedije u kojoj je izgubio sina u ratu. I poput Trevisa Bikla iz kultnog „Taksiste” i Ernst Toller (Ethan Hawke) suočava se sa dubokom egzistencijalnom krizom, tonući sve dublje i dublje u očaj jer stvarnost koju otkriva ne daje baš nadu u čovečanstvo.\nSam Schrader kaže da je bio inspirisan filmom „Ida” Pavela Pavlikovskog, kao i Bergmanovom „Zimskom svetlošću” koja pripada njegovoj „trilogiji o veri”. Ipak ključ filma leži u direktnoj referenci sa Bresonovim „Dnevnikom seoskog sveštenika” jer se obojica sveštenika suočavaju sa sumnjom u vlastitu veru, bolešću i alkoholizmom kao jedinom „utehom”.\nPaul Schrader ovim filmom ispituje i sopstvenu prošlost i sećanje na detinjstvo provedeno pod okriljem protestantske vere. Zapravo je „First Reformed” spiritualističko putovanje kroz moralnu dilemu i večitu sumnju u postojanje Boga. Da li bi zaista Bog, ukoliko postoji, dozvolio toliku destrukciju i takvo posrnuće? Simbolično, ovde je zemlja i svet koji naseljavamo zapravo odraz nepostojanja Boga i božanskog, jer je čovek svesnim uništavanjem i zloupotrebom prirode, odrekao se i onog potencijalno božanskog.\nFilm ima jednu finu suptilnost pomešanu sa neočekivanim obrtima, spiritualnost i specifičnu „severnjačku” atmosferu koja krajnje namerno treba da „zaliči” na Bergmanov intimni svet.\nObilje simbolike primetno je i u svesnom izboru imena vernice Meri, koja, gle slučajnosti tumači lik trudnice koja u svetu destrukcije, klimatskih promena i apokaliptičnog kraja, koji, ukoliko ne budemo uspeli da zaštitimo prirodu, u budućnosti se „smeši” , nosi moguće zrno nade u izbavljenje čovečanstva.\nI da nije blago konfuznog i krajnje naglog završetka filma, „First Reformed” bi zasigurno ušao u antologiju filma.\nA sasvim je moguće da su ti nagli i česti rezovi urađeni sa namerom da „naprave mesta” za duhovno u nama.\nI da tišina progovori.\nduhovnost film kritika religija spiritualnost umetnost vera\nGavrilov / jan 24


MEĐUNARODNA MAPA UMETNOSTI SE MENJA: Beograd među pet najkreativnijih gradova na svetu! - www.025.rs\nwww.025.rs / SRBIJA / MEĐUNARODNA MAPA UMETNOSTI SE MENJA: Beograd među pet najkreativnijih gradova na svetu!\nTags: bbc, Beograd, mapa umetnosti, srbija


Uslovi kupovine - Foto Tapete Kengur\n100% EKO Tapete | Laka montaža | Visok kvalitet izrade\n2. Proizvodi koje poručite putem Interneta biće vam isporučeni posredstvom kurirske službe City Express D.O.O. a plaćate ih prilikom preuzimanja ili platnom karticom putem Interneta: VISA, American Express, Maestro ili MasterCard koje podržavaju plaćanje preko Interneta\n3. Dostavu plaća kupac, osim ukoliko to nije drugačije dogovoreno, a detalje o dostavi možete pogledati OVDE.\n4. Sva dodatna pitanja u vezi proizvoda, cena ili isporuke možete nam postaviti i putem telefona na broj 061 22 11 22 6 ili e-maila na adresu: info@kengurtapete.rs. Biće nam zadovoljstvo da Vam pomognemo. Kupac poručivanjem daje saglasnost za kontakt kroz sve raspoložive kanale komunikacije na osnovu podataka koje je ostavio, dok se drugačije ne izjasni, što može uraditi u bilo kom momentu.\n5. Reklamacija proizvoda:\nKupac ima pravo na reklamaciju ukoliko nije dobio proizvod koji je poručio.\nKupac ima pravo na reklamaciju ukoliko porudžbina nije kompletna (bez lepka, bez poručenih dodataka ili nepotpuna tapeta)\nKupac ima pravo na reklamaciju ukoliko dobije proizvod u pogrešnim dimenzijama od navedenih.\nKupac nema pravo na reklamaciju ukoliko mu se poručeni proizvod “ne svidja” ili “nije zadovoljan” poručenim proizvodom iz nekog drugog razloga, osim razloga koji podležu reklamacijama.\n6. Varijacija boja iznosi 5-7% u zavisnosti od monitora na kome se gleda proizvod.\n7. Lepak i detaljno uputstvo za samostalnu montazu su BESPLATNI i idu uz svaku porudzbinu.\n8. Kengurtapete.rs zadrzava pravo na izmenu uslova.\nKomplet valjaka za montažu\t780 rsd 690 rsd\nČetka za montažu tapeta\t690 rsd 490 rsd\nGTA V jet ski\t600 rsd\nFoto tapet priroda 158\t600 rsd\nFoto tapet priroda 156\t600 rsd\nKarađorđev trg 34F, Beograd\n(+381) 064 188-4590\nCopyright © 2019. – 2022.\nKengur Tapete – All Rights Reserved.\nMade with ❤ by webSTA.RS\nPomoć i podrška korisnicima:\n(Radnim danima od 10.00 do 17.00)\nPodrška putem maila:\n(Svakog dana 00-24)\nApstraktne (3D) tapete\nPoštovani kupci, obaveštavamo Vas da zbog sezone godišinjih odmora radimo smanjenim kapacitetom.\nOvim putem Vas obaveštavamo da je krajnji rok za izradu 10 radnih dana, umesto dosadašnjih 5 radnih dana.\nUkoliko svoj proizvod poručite, recimo 20.06. - najkasnije će biti poslat 01.07. i isporučen u naredna 2 radna dana.\nŽelimo Vam lepe i prijatne ove tople dane.


Počela sjednica Parlamenta Federacije BiH i protest\nParlament Federacije BiH, ilustracija\nPočela je vanredna sjednica Predstavničkog doma Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine u Sarajevu, a u zgradi Parlamenta uočljive su pojačane mjere sigurnosti, javlja N1.\nNaime, više stotina bivših boraca, članova boračkih udruženja i članova sindikalnih organizacija okupilo se ispred zgrade Parlamenta FBiH u centru Sarajeva. U toku je protest.\nPrva tačka najavljenog dnevnog reda je novi Zakon o penzijskom i invalidskom osiguranju. Taj akt najavljuje uvođenje bodovnog sistema za obračun visine penzija u FBiH, i važio bi samo za korisnike, koji će ići u penziju nakon njegovog stupanja na snagu, u slučaju da ga odobri Parlament.\nTakođe prijedlog zakona o boračkim udruženjima o kojem se danas trebalo raspravljati u Predstavničkom domu Parlamenta FBiH povučen je s dnevnog reda, javlja Klix.ba\nPrijedlog je povukao sam predlagač Ismet Osmanović (SDA), kako je kazao radi dodatnih konsultacija. Predloženi zakon bio je okarakterisan kao zakon od posebnog društvenog značaja.\nNavodno je i HDZ tražio određene izmjene u tom zakonu, a koje se odnose na definisanje statusa bivših branitelja s PTSP-om.\nZa današnju sjednicu je najavljeno također razmatranje dopuna važećeg Zakona o policijskim službenicima, koje kao zaseban akt tretiraju obračun penzija policajcima budući da oni nisu zadovoljni bodovnim sistemom iz predloženog zakona o PIO.


U Koreji je sve spremno: Sutra počinje K-liga | Fudbal\nU Koreji je sve spremno: Sutra počinje K-liga | MONDOBA\nU Koreji je sve spremno: Sutra počinje K-liga 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutor mondo.ba, agencije 07.05.2020. / 11:15 11:20\n"Zahvaljujući napornom radu južnokorejskih medicinskih radnika i aktivnom učešću stanovništva u društvenom distanciranju, K-liga može početi", rekao je predsjednik takmičenja\nSve je spremno za početak fudbalske K-lige u Južnoj Koreji u petak, tri dana nakon što je odigrana prva utakmica u bejzbolskom takmičenju, što je još jedan znak da život u toj zemlji počinje da se vraća u normalu nakon naporne borbe protiv širenja korona virusa.\nK-liga je trebalo da počne 29. februara, ali tog dana je potvrđeno 909 zaraženih koronavirusom, što je najveći dnevni broj u Južnoj Koreji. Nakon nekoliko sedmica masovnog testiranja i praćenja kontakata, taj se broj od sredine aprila smanjio na jednocifrene brojeve.\nU Sitiju su "sanjali" Mesija i Ronalda a za sve su bili "krivi" Arapi\nDanas je 70 godina od Borčevog debija u saveznim rangovima Jugoslavije\nPredstavnici Fudbalskog saveza i klubova redovno su se savjetovali s medicinskim stručnjacima i zaključeno je da bi u slučaju da dnevni broj novozaraženih bude ispod 30 tokom dvije sedmice, sezona K-lige mogla da počne.\nStoga, sezona kreće duelom branioca titule, Džeonbuk Motors, i Suvon Bluvingsa.\n"Zahvaljujući napornom radu južnokorejskih medicinskih radnika i aktivnom učešću stanovništva u društvenom distanciranju, K-liga može da počne. Takođe, cijenimo to što su klubovi i igrači u potpunosti sarađivali tokom pripremnog perioda", rekao je Kvon O-Gap, predsjednik K-lige.\nNaravno, postoje mnoge mjere koje će morati da se poštuju u cilju sprečavanja širenja korona virusa.\nNa stadionima neće biti publike, a mnogi su izgrađeni za Svjetsko prvenstvo 2002. godine i imaju kapacitet preko 40 000 mjesta. Igrači se neće moći rukovati, a pljuvanje i bliski razgovori na terenu su zabranjeni. K-liga je spremna izreći oštre kazne onima koji budu u više navrata kršili zabrane.\nLiga sa 12 ekipa, koja je krajem aprila platila 1.100 testova za igrače i osoblje i gdje su svi bili negativni, već je skraćena sa 38 na 27 kola. Ukoliko bude bilo potrebe, takmičenje će se dodatno smanjiti na 22 kola.\nZanimljivo, s obzirom da je fudbal širom svijeta gotovo potpuno zaustavljen zbog pandemije, K-liga je prodala međunarodna TV prava u više od deset zemalja.\nU Južnoj Koreji, zemlji sa više od 50 miliona stanovnika, potvrđeno je 10.810 oboljelih od virusa korona, dok je od posljedica zaraze preminulo 256 ljudi.


FoNet | 21. jan 2019.\nVukosavljević je rekao da „pretpostavlja“ da je Politikin zabavnik trebalo da pokaže više takta i osetljivosti prema jednoj delikatnoj temi, uz ogradu da ne želi da procenjuje uređivačku politiku časopisa namenjenog mladoj populaciji.\nVukosavljević je rekao da „na žalost ili na sreću“ nije video tekst u Politikinom zabavniku, ali je video „refleksije na taj tekst“.\nTeme koje se tiču naše bliže, pa i dalje istorije, moraju da budu predmet ozbiljnog istraživanja istoričara i polje istorijske nauke je ono gde se polemike vode, rekao je Vukosavljević. Dodao je da delikatne teme treba da se razmatraju, ali i da se pruži mogućnost različitim stanovištima i izvorima da takve teme objasne.\nPrema njegovim rečima, bilo koji „jednobojni“ pristup nužno izaziva probleme.\n„U predstavljanju istorije mladoj publici, mada i bilo kojoj grupi, trebalo bi da budemo obazrivi, istakao je on i dodao da bi osnovni postulat trebalo da budu istorijski ustanovljene činjenice i da to bude poštovano sa povećanom skrupulozniošću i uz veliki oprez i pridržavanje stavova, koje je istorija u najvećoj meri zauzela“, rekao je Vukosavljević.\nOdgovarajući na pitanja novinara, pošto je otvorio izložbu u Arhinu Jugoslavije, on je rekao da ne zna da li će ostati ministar, pošto ni sa kim nije razgovarao o rekonstrukciji vlade.\n„Nisam u poziciji da ocenjujem svoj rad, to ocenjuje javnost, kulturna javnost i oni koji biraju ministre. Lično sam zadovoljan ali to je subjektivna procena“, zaključio je Vukosavljević.\nPolitika AD Politikin zabavnik Vladan Vukosavljević\n← Sud odbio krivičnu tužbu predsednika Opštine Grocka protiv Jovanovića i Matorčevića\nVučić sa Reporterima bez granica: Situacija u medijima daleko od idealne →


Akademija Oxford | Strana 2185\nAkademija Oxford - Strana 2185\nKRALJEVO-RASPORED ZA ENGLESKI JEZIK NIVO A1\nKRALJEVO-Termini održavanja nastave Engleskog jezika nivo A1 ponedeljak-sreda: 19:00h-20:30h...\nKRALJEVO-U toku je upis na kurs Nemačkog jezika nivo A1. Termin održavanja nastave:ponedeljak i sreda 17:30h-19:00h Zauzmite svoje mesto na vreme. Akademija Oxford,Hajduk Veljkova br.2...\nKRALJEVO-UPIS NA KURS ITALIJANSKOG JEZIKA\nKRALJEVO-Utoku je upis na kurs Italijanskog jezika nivo A1. Termini održavanja nastave:Ponedeljak 17:30h-19:00h Petak 19:00h-20:30h Nastava počinje 28.02.2014 Požurite i zauzmite svoje mesto!!!!! Akademija Oxford Kraljevo,Hajduk...


Socijalna preduzeća kao ključ za prevazilaženje krize › Made-in-Germany.rs\nNa predstavljanju projekta „Ekonomski uticaji socijalnih preduzeća“, koji finansira Evropska komisija, naglašeno je da zakonodavni okvir u oblasti socijalnog preduzetništva treba unaprediti, jer socijalna preduzeća mogu biti rešenje mnogih problema u vreme krize.\nKako je tom prilikom rečeno, socijalna preduzeća u Srbiji ostvarila su u 2012. godini bruto dodatu vrednost (BDV) u iznosu od 6.819.200 dinara, što čini 0,2 posto bruto domaćeg proizvoda (BDP) Srbije, prenosi agencija „Tanjug“.\n– Socijalnom preduzetništvu i rešavanju problema u toj oblasti trebalo bi posvetiti veću pažnju, jer ono može da bude rešenje mnogih problema u vreme krize, kao i jedno od rešenja problema nezaposlenosti kod najranjivijih grupa stanovništva. Na socijalno preduzetništvo ne treba gledati kao na neku vrstu subvencionisanja, već način da se stvori ekonomski zdrav subjekat. Sada je vreme kada bi trebalo da se unapredi zakonska regulativa i ubrza proces donošenja zakona o socijalnom preduzetništvu – rekao je na konferenciji Ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin.\nOn je naveo alarmantan podatak da 250.000 ljudi trenutno u Srbiji živi od socijalne pomoći, što nam, kako smatra, govori da se moraju naći novi načini zapošljavanja. Po njegovom mišljenju, socijalno preduzetništvo nudi onima kojima je najteže mogućnost pronalaženja puta kako da se nose sa svojim problemima.\n– Od velikog značaja će biti donošenje zakonske regulative, kao i razmena iskustva drugih zemalja, nevladinih organizacija i međunarodne zajednice. Radna grupa će biti uskoro formirana i veoma brzo će doći do realizacije ovog zakona – rekao je Vulin.\nPredstavnik generalnog direktorata Evropske komisije (EK) za preduzeća i industriju Kiril Nikolov rekao je da bi trebalo stimulisati razvoj inovativnih, socijalnih preduzeća, omogućiti pristup sredstvima, razvijati programe socijalnog preduzetništva i unaprediti pravno okruženje. On je naglasio da će na evropskom nivou socijalno preduzetništvo ostati prioritet.\nDragan Vukmirović, direktor Republičkog zavoda za statitisku (RZS), rekao je da je u sektoru socijalnog preduzetništva u 2012. godini bilo zaposleno 10.326 osoba, što je činilo 0,6 procenata od ukupnog broja zapslenih u Srbiji.\n– Od ukupnog broja zaposlenih u sektoru socijalnog preduzetništva, više od polovine ili 58,6 procenata bilo je zaposleno u zadrugama. U preduzećima za zapošljavanje osoba sa invaliditetom bilo je zaposleno 20,2 procenata, a u udruženjima gradjana 14 procenata. U svim drugim tipovima socijalnih preduzeća, bilo je zaposleno 7, 2 posto od ukupnog broja zaposlenih u ovom sektoru – naveo je Vukmirović.\nOn je rekao i da je u 2012. godini u Srbiji postojalo 1.196 socijalnih preduzeća različitih tipova, a najveće učešće imale su zadruge (65,6 posto) i udruženja građana (23,7 posto). Preduzeća za zapošljavanje osoba sa invaliditetom učestvovala su sa 3, 8 posto, a agencija za razvoj sa 2,7 posto. Svi ostali tipovi socijalnih preduzeća (fondacije, poslovni inkubatori, zavisna/spin off preduzeća i ostalo) činili su 4,3 posto od ukupnog broja.\nNa ovom skupu skrenuta je pažnja na činjenicu da se socijalna preduzeća susreću u svom radu sa brojnim poteškoćama i skromnim podsticajima. Najvažniji problem, kako navode stručnjaci, jeste nedostatak finansiranja.\nProjekat „Ekonomski uticaji socijalnih preduzeća“, koji finansira Evropska komisija, realizovali su RZS u saradnji sa Grupom za razvojnu incijativu „SeConS“ i nevladinom organizacijom „Grupa 484“. Srbija je jedna od pet izabranih zemalja u konkurenciji od 27 u kojima se sprovodi ovaj projekat.\nOd MiG na 11/06/2014 / Investicije, Tržište rada / 1 Komentar\n1:15 pm on 8 avgusta, 2019


Obnova Sigurne kuće za prijatniji boravak štićenica | Južna Srbija Info\nPočetna | Društvo | Obnova Sigurne kuće\nNiš 24.06.2019. Belami, Južna Srbija Info\nVrednost ovog projekta je nešto preko milion dinara, a obuhvata sanaciju fasade zgrade i unitrašnje sređivanje prostorija. Odobren je od strane Ministarstva građevine.\nPotpisali smo ugovor sa Ministarstvom građevine, saobraćaja i infrastrukture za realizaciju ovog projekta. S obzirom da je objekat star više od 60 godina, neophodno je bilo uraditi novu fasadu. Ovim projektom smo, osim nove fasade, dobili sredstva za unutrašnje krečenje objekta, a zamenićemo i deo stolarije, kaže Sonja Šćekić, direktorka Sigurne kuće u Nišu.\nPrema njenim rečima, ovaj projekat veoma značajan za Sigurnu kuću u Nišu.\nAko žene koje izalaze iz porodičnog nasilja moraju da budu u Sigurnoj kući jer je to jedino mesto gde mogu da se sklone od nasilnika, onda mi želimo da im pružimo najadekvatnije uslove za život dostojan njih, kaže Sonja Šćekić.\nJedan, u vrednosti od 500.000 dinara se odnosi na ekonomsko osnaživanje štićenica. Novac za ovaj projkeat bi trebalo da odobri Ministarstvo rada i socijalne politike. Projektom je za Sigurnu kuću aplicirala Ženska nevladina organizacija “ŽIR” u saradnji sa Nišavskim upravnim okrugom. Bude li odobren , pet štićenica Sigurne kuće moći će da završe obuku za krojače i da dobiju mašine za šivenje.\nSigurna kuća je jednim projektom aplicirala i kod Ministarstva pravde za sredstva oportuniteta i, ukoliko ovaj projekat bude odobren urediće se unutrašnjost soba, a bio bi obezbeđen i deo nameštaja.\n# Niš sigurna kuća Sonja Šćekić Ministarstvo rada\nGradina Koronavirus Beograd Vlada Republike Srbije policija Niš saobraćaj studenti SPC DS Leskovac Darko Bulatović Dragana Sotirovski Goran Cvetanović Tržnica JP Aleksandar Vučić Medijana gradska opština Pirot Vranje investicije Klinički centar Niš Radnički FK Vladičin Han Aleksinac Prokuplje Skupština grada Niša ubistvo saobraćajna nezgoda Preševo Južna Srbija Info košarka Klinički centar Zoran Perišić Dom zdravlja SNS Kuršumlija poplava Niška Banja fudbal recept


Održano je takmičenje za najlepšeg psa i mačku - JUGPRESS\nOdržano je takmičenje za najlepšeg psa i mačku\nVlasnici najlepših pasa i mačaka izveli su svoje ljubimce, u park Svetog Save, kako bi se takmičili za najlepše u gradu. Na samom početku moglo se puno toga čuti i naučiti o negovanju ljubimaca. Sastavni deo same obvogodišnje organizacije su i ljudi iz udruženja za brigu o psima sa invaliditetom.\n“Želeli smo i pse sa invaliditetom da prošetamo i građane upoznamo sa tim šta mi radimo, koliko je važan i značajan problem napuštenih pasa, ali i da ljudima skrenemo pažnju na Zakon o dobrobiti životinja ali i da se upoznaju sa psima koji čekaju svoj dom”, kaže Nina Milenković iz Udruženja PIT.\nČuvati ljubimca, četkati ga. Hraniti, kupati, šetati i brinuti o njemu, osnovne su aktivnosti koje praktikuju svi oni koje se odluče da čuvaju neku životinju.\n“Čuvati kućne ljubimce je u početku malo teže, ali kasnije to postane najlepša stvar na svetu. Oni sun am privrženi i pružaju nam bezuslovnu ljubav. Puno pažnje moramo d aim posvetimo ali nije ni to teško”, kažu vlasnici pasa, svojih kućnih ljubimaca.\nO lepom vremenu mnogo Nišlija je prošetalo svoje ljubimce i uzelo učešće u takmičenju za najlepšeg psa ili mačku, a sam događaj je kao i glasanje za najlepšu životinju, zbog epidemiološke situacije moglo da se prati i on lajn putem društvenih mreža.


Vesti online / Vesti / Društvo / Odlaže se naplata grejanja po utrošku?\nMožda odlože godinu dana: Antić\nAntić je novinarima rekao da se trenutno radi analiza lokalnih samouprava i toplana o tome dokle se odmaklo sa pripremama da naplata po utrošku počne od ove grejne sezone.\n"Dobili smo informacije da je pet toplana u potpunosti spremno, 25 delimično, a preostalih 27 je daleko od tog cilja", kazao je Antić i dodao da uvažava inicijativu toplana, ali da će resorno ministarstvo pri odlučivanju imati u vidu i zakon i ranije planove o početku naplate grejanja po utrošku.\nOn nije precizirao u kom roku će ministarstvo doneti odluku eventualnom prolongiranju početka naplate grejanja po utrošku.\nU druženje toplana Srbije je odlaganje tražilo zbog posledica poplava.\nNaplata po utrošku


Niška televizija » Sporazum iz Minska: Primirje u Ukrajini od 15. februara\nObjavljeno 12.02.2015. 13:16\nMINSK – U Minsku su danas posle 17 sati pregovaranja završeni razgovori lidera Rusije, Ukrajine, Francuske i Nemačke kao i razgovori Kontakt grupe koji su rezultirali usvajanjem novog sporazuma.\n„Uprkos svim teškoćama u pregovaračkom procesu, uspeli smo da se dogovorimo o glavnim pitanjima“, rekao je novinarima Putin posle razgovora.\n„Posle 17 sati, pregovori u Minsku su završeni: primirje počinje 15. februara u 00.00 časova, zatim povlačenje teškog naoružanja. U tome leži nada“, napisao je na tviteru portparol.\nNemački ministar spojlnih poslova Frank Valter Štajnmajer rekao je da sporazum takozvane „normandijske četvorke“ nije ono što je Nemačka želela, ali da je to bio neophodan korak dalje od nasilja, prenela je agencija Rojters.\n„Najvažnije je da su se Moskva i Kijev dogovorili o prekidu vatre…mi smo ojačali dogovor iz Minska iz seprembra prošle godine“, rekao je on.\n„To je ozbiljna nada i veliko olakšanje za Evropu“, rekao je Oland.\nTanjug 12.02.2015 11:25


/ Rektorat /Vijesti /Konstituisan novi saziv Studentskog parlamenta UCG - Jelovac novi predsjednik\nU Rektoratu Univerziteta Crne Gore održana je konstitutivna sjednica novog saziva Skupštine Studentskog parlamenta Univerziteta Crne Gore, krovne studentske organizacije državnog univerziteta, koji će raditi na zaštiti interesa studenata u sljedeće dvije godine.\nZa predsjednika Studentskog parlamenta za mandatni period od 2018. do 2020. godine izabran je Danilo Jelovac, student Građevinskog fakulteta. Jelovac je bio član Skupštine SPUCG u prethodnom mandatu, od 2016. do 2018. godine, a bio je predstavnik studenata u Upravnom odboru Univerziteta Crne Gore. Takođe, obavljao je i funkciju generalnog sekretara Studentskog parlamenta UCG i bio uključen u sve aktivnosti krovne organizacije studenata u protekle dvije godine.\nNa konstitutivnoj sjednici za studenta povjerenika UCG izabran je Vasilije Ivanović, student Ekonomskog fakulteta.\nStudentske interese u Senatu Univerziteta, pored predsjednika, braniće i Aleksandar Šipčić (Fakultet političkih nauka), Pavle Malović (Fakultet za sport i fizičko vaspitanje), Marko Popović (Filozofski fakultet), Živko Brajović (Pravni fakultet), Jovan Barjamović (Pomorskog fakulteta), Radovan Lalović (Mašinski fakultet) i Saša Roćen (Biotehnički fakultet).\nU Upravnom odboru UCG, studentski predstavnici biće Vasilije Ivanović (Ekonomski fakultet), Amar Rastoder (Fakultet za turizam i hotelijerstvo) i Seid Kršić (Prirodno-matematički fakultet).\nStudentski ombudsman u naredne dvije godine biće Aleksandar Šipčić sa Fakulteta političkih nauka, studentski glas u Sudu časti Univerziteta biće Bojan Drljević sa Arhitektonskog fakulteta, dok je student Elektrotehničkog fakulteta Nemanja Vojvodić delegiran za predstavnika u Odboru za upravljanje sistemom kvaliteta na UCG. Skupština Studentskog parlamenta za studentskog predstavnika u Savjetu za visoko obrazovanje predložila je Alana Muratovića, predstavnika Medicinskog fakulteta.\nNovoizabrani predstavnici u Skupštini SPUCG nakon konstitutivne, održali su i prvu redovnu sjednicu, na kojoj su razmatrali tekuće aktivnosti i projekte, a kako bi se nastavilo sa realizacijom započetih i pripremom drugih redovnih obaveza krovne organizacije studenata. Na sjednici je između ostalog donešena i odluka o produžetku mandata studentskim vijećima na svim univerzitetskim jedinicama do okončanja aktivnosti na usklađivanja akata SPUCG i akata studentskih vijeća univerzitetskih jedinica.\nDopuna čl. 52.pdf


Nova kolekcija je nazvana Kumanec i inspirisana je istoimenom keramikom koja je bila popularna u XVI - XVIII veku. Ova svečana posuda neobičnog oblika sa rupom u sredini omogućila je da piće dugo održava svežinu i ukus zahvaljujući stalnom kontaktu sa prirodnom glinom.\nTerakota vaze ručno su izrađene u ukrajinskim keramičkim tradicijama, a imaju ostakljenu i vodootpornu površinu.\n"Moderni dizajn neguje kulturne korene, vraća prirodnu harmoniju između naših predaka i budućih generacija, sprečavajući gubitak identiteta. Nikada ne treba zaboraviti odakle smo došli i biti ponosni na to ko smo“, kaže Viktorija osnivač kompanije Faina Design.


Aluminij: Vlada imenovala svoje članove Nadzornog odbora / Bljesak.info | BH Internet magazin\nAluminij: Vlada imenovala svoje članove Nadzornog odbora\nKadrovska rješenja i ostale odluke i zaključci Vlade FBiH\nGospodarstvo / Tvrtke | 12. 12. 2018. u 15:01 Fena\nVlada Federacije BiH danas je dala ovlaštenja punomoćnicima da je zastupaju na skupštinama više privrednih društava.\nZa "Energoinvest" d.d. Sarajevo opunomoćen je Marinko Bošnjak, za JP "Ceste Federacije BiH" d.o.o. Sarajevo Goran Buhač, za JP "Elektroprivreda HZ HB" d.d. Mostar Jasmina Pašić i za PS "Vitezit" d.o.o. Vitez Enver Mujezinović.\nDanas je dana i prethodna suglasnost za imenovanje Zdenka Klepića, Vedrana Smiljanića i Igora Planinića za vršitelje dužnosti članova Nadzornog odbora gospodarskog društva "Aluminij" d.d. Mostar, ispred državnog kapitala, do okončanja konkursne procedure na vremenski period do najviše tri mjeseca.\nU Upravni odbor Fondacije za mobilnost studenata i nastavnika Federacije BiH imenovani su Semir Šejtanić za predsjednika, a Anita Lukenda i Adnan Hadžimuratović za članove. Odbor je imenovan na period od četiri godine.\nU Interresornu radnu grupu za nabavku i isporuku Microsoft softvera putem količinskog licenciranja (Volume licensing) i softverskog osiguranja (software assurance) kroz Enterprise ugovor za period 2016.-2019. godine imenovani su predstavnici iz Ureda premijera Federacije BiH, Federalnog ministarstva finansija, Federalnog ministarstva prometa i komunikacija, Generalnog sekretarijata Vlade Federacije BiH i jedan ekspert za javne nabavke.\nZadatak Interresorne radne grupe je da na osnovu iskazanih potreba federalnog organa uprave, upravnih organizacija i institucija za nabavku licenci i usluga održavanja softvera, provede neophodne aktivnosti radi pripreme novog ugovornog odnosa, saopćeno je iz Ureda za odnose s javnošću Vlade FBiH.\nProvodeći zaključak s jedne od ranijih sjednica, Vlada FBiH odobrila je izdvajanje 40.000 maraka za sufinanciranja manifestacija koje je u novembru organizirao Savez antifašista i boraca narodnooslobodilačkog rata u BiH - Odbor za obilježavanje 75 godina ZAVNOBIH-a.\nDonesena je Odluka o odobravanju prijenosa okončanih projekata tokom 2018. godine iz Programa investiranja sredstava naplaćenih izdvajanjem GSM licence za FBiH na upravljanje i održavanje implementatorima i upraviteljima projekta. Projekti su prenijeti na gradove i općine Mostar, Lukavac, Gradačac, Livno, Živinice, Čitluk, Busovača, Orašje, Fojnica, Kladanj, Posušje, Žepče i Stolac.\nTakođer, Federalna vlada donijela je odluku o usvajanju Akcionog plana za provedbu Strategije za prevenciju i borbu protiv nasilja u porodici za period 2018.-2020. godina.\nDonesena je Odluka o davanju suglasnosti za privremeno korištenje poslovnih prostora u Bihaću i općini Prozor-Rama Institutu za medicinsko vještačenje zdravstvenog stanja i Javnoj ustanovi Doma zdravlja Rama.\nData je i preporuka za prijem u državljanstvo Bosne i Hercegovine za Christophera Anthonyja Gabriela.\nFederalna vlada donijela je Odluku o odobravanju korištenja sredstava od povrata PDV-a za nastavak implementacije mjera Energetske efikasnosti u objektima javnog sektora u Federaciji BiH, u okviru projekta "Energetska efikasnost u BiH". Vlada je Federalnom ministarstvu prostornog uređenja odobrila korištenje sredstava od povrata PDV-a u iznosu od 546.079,21 maraka za provođenje daljih aktivnosti u okviru ovog projekta. Donesena je i Odluka o prijenosu nabavljenih stalnih sredstava i izvršenih građevinskih radova u okviru projekta "Energetska efikasnost u BiH" krajnjim korisnicima. Federalno ministarstvo prostornog uređenja je zaduženo da sačini ugovor o prijenosu stalnih sredstava. Usvojen je izvještaj o realiziranim aktivnostima Implementacijske jedinice ovog projekta u Federaciju BiH za drugi i treći kvartal 2018. godine.\nVlada FBiH usvojila je planove rada za 2019. godinu Zavoda zdravstvenog osiguranja i reosiguranja FBiH, Federalne agencije za upravljanje oduzetom imovinom, Federalnog zavoda za poljoprivredu Sarajevo, Federalnog zavoda za statistiku, Odbora državne službe za žalbe, Federalnog zavoda za agropedologiju, Federalnog zavoda za geologiju, Federalnog hidrometeorološkog zavoda, Službe za zajedničke poslove organa i tijela FBiH, Arhiva FBiH, Federalne direkcije robnih rezervi i Federalnog agromediteranskog zavoda Mostar.\nDanas je data suglasnost na Sporazum između pregovaračkih timova Vlade FBiH i Samostalnog sindikata državnih službenika i namještenika u organima državne službe, sudskoj vlasti i javnim ustanovama u FBiH i za njegovo potpisivanje ovlašten federalni ministar pravde Mato Jozić, stoji u priopćenju.\nVlada pokušava prodati Aluminij\nVlada o Aluminiju: Razmisliti o odgodi plaćanja struje


eKapija | Za veću konkuretnost regiona nužna saradnja država - Poseban akcenat na bilateralnoj uzajamnosti o vraćanju PDV-a\nIzvor: eKapija | Ponedjeljak, 14.03.2016.| 13:47\nZa veću konkuretnost regiona nužna saradnja država - Poseban akcenat na bilateralnoj uzajamnosti o vraćanju PDV-a\nNa "Kopaonik Business Forumu" jedan od panela bio je onaj o "Regionalnoj saradnji i unapređenju konkurentnosti".\nPanel je vodio predsednik Privredne Komore Srbije Marko Čadež, a učesnici panela su bili predstavnici privrednih komora regiona (Makedonije, BiH, Crne Gore) kao i Dragan Mikerević, profesor Ekonomskog fakulteta Banja Luka i Goran Svilanović, generalni sekretar Savjeta za regionalnu saradnju.\nMirko Vincetić iz bosanskohercegovačke kompanije "IMO Junior" je kao aktivan posmatrač panela podržao ujedinjene napore komora regiona da zajedničkim djelovanjem unaprijede poslovnu saradnju unutar regiona. On je istakao da je preteča sadašnjeg uticajnog Nordijskog veća ministara, bila upravo Asocijacija privrednih komora nordijskih zemalja.\nSuština diskusija ovog Panela odnosila se prijedloge kako da se ukinu administrativne i druge prepreke država regiona u cilju njihove bolje međusobne saradnje, kako bi ta saradnja pospiješila pojedinačnu konkurentnost svake od država regiona, kao i kako bi pojedinačno povećanje konkurentnosti doprinelo povećanju konkurentnosti čitavog regiona.\nKako se navodi u saopštenju Vicentića, jedan od zaključaka ovog panela odnosi se na poziv svim državama regiona da uspostave bilateralnu uzajamnost o vraćanju PDV-a što će doprineti povećanju konkurentnosti. Pozitivan primer je Srbija jer je uspostavila bilateralnu uzajamnost sa svim državama regiona, kao i sa Turskom. Negativan primer je Bosna i Hercegovina koja nema uspostavljenu uzajamnost niti sa ijednom od država regiona. Razlog tome se nalazi u činjenici da je podzakonski akt Pravilnik o PDV-u BiH derogirao zakonom normirana prava iz Zakona o PDV-u BiH. Potpuno je nejasno zašto Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje BiH ne usvoji Prijedlog Twinning grupe EU o izmjeni Pravilnika o PDV-u i na taj način stvori uslove za neuporedivo veću konkurentnost kompanija iz BiH. Izmena Pravilnika omogućiće pravni okvir da BiH uspostavi uzajamnost sa svim državama Regiona.\nHrvatska treba da uspostavi uzajamnost sa Makedonijom, sa Crnom Gorom i Bosnom i Hercegovinom, a Slovenija treba da uspostavi uzajamnost sa Bosnom i Hercegovinom.\nU cilju povećanja konkurentnosti Koridora 10, Hrvatska treba da uspostavi uzajamnost sa Turskom. To bi doprinijelo da Koridor 10 na cijeloj trasi puta kroz bivšu Jugoslaviju bude neuporedivo konkurentniji od Koridora 4 (Rumunija-Bugarska) i to za sve kamione iz Turske, Makedonije i Rumunije.\nIstovremeno, sve države regiona treba da uspostave uzajamnost sa Švajcarskom i 11 država EU, koje insistiraju na tzv. uzajamnosti o vraćanju PDV-a. To su: Mađarska, Grčka, Italija, Španija, Portugal, Poljsla, Češka, Slovačka, Rumunija, Bugarska, Njemačka.\nPozitivan primer je Makedonija koja je uspostavila uzajamnost sa Njemačkom, Švajcarskom, Bugarskom i Poljskom.\nPrijedlog ovog zaključka o uspostavi uzajamnosti je došao od Mirka Vincetića iz kompanije "IMO Junior" iz BiH.\nuzajamnost u vraćanju PDV\nNordijsko vijeće ministara


U kalifornijskim školama predavat će se LGBT historija - LGBTI.ba\nU kalifornijskim školama predavat će se LGBT historija\nDržavni odbor za obrazovanje prošlog četvrtka je najavio kako će se u kalifornijskim javnim školama predavati LGBT historija, što znači da će se u učionicama po prvi put u historiji slušati, primjerice, o stonvolškoj pobuni te historijskoj ulozi političara i aktivista Harveya Milka, prvog gradskog službenika koji je javno obznanio da je gej.\nProšireni modul “Historija i društvene nauke” tako odsad uključuje ključne historijske ličnosti iz historije borbe za ravnopravnost te bilježi razvoj LGBT zajednica i identiteta, a uključen je u materijale za osnovne i srednje škole, javlja Gay Star News.\nRazlog uvođenja ovog modula u školski sistem je Zakon o poštenom, tačnom i uključivom obrazovanju iz godine 2011. koji propisuje da se u historiju koja se predaje u školama uključe politički, ekonomski i društveni doprinosi LGBT i osoba s invaliditetom. Razlog višegodišnjem čekanju bili su rezovi budžeta i, očekivano, protivnici/e te ideje koji/e su je pokušali/e onemogućiti peticijama.\n“Uključivanje LGBT osoba, događaja i problema u ovaj modul značajno doprinosi naobrazbi učenica i učenika kojima se na ovaj način omogućava kritičko i široko promišljanje o odnosu prošlosti i sadašnjosti, kao i njihovim budućim ulogama u uključivom društvu poštovanja”, komentirao je Don Romesburg, direktor odbora.\nOsim LGBT historije, prošireni modul uključivat će i učenje o glasačkim pravima, finansijsku pismenost, historiju osoba s invaliditetom i historiju genocida.\nUključivanje LGBT historije u formalno obrazovanje ključno za izgradnju bolje Amerike\nO ovoj temi bila je provedena i javna rasprava koja je trajala od decembra 2015. do kraja februara 2016. godine, u sklopu koje je na adresu Ministarstva obrazovanja pristiglo preko 10.000 e-mailova.\nKoliko je ovaj korak važan, opisao je James Michael Nichols, zamjenik urednika Huffington Post Queer Voices: “Kao gej dječak koji je odrastao na američkom jugu u dobu prije interneta, pozitivnih primjera LGBT ljudi ili queer identiteta gotovo uopće nije bilo. Činjenica da u mojim školskim udžbenicima nije bilo ni slova o životima i borbama LGBT osoba bila je jasna poruka: ti životi nisu važni.”\nOsim toga, dodaje kako je uključivanje LGBT historije u formalno obrazovanje ključno za izgradnju tolerantnije, ujedinjenije i manje nasilne Amerike.\n“Odsad će i LGBT djeca znati da njihovi identiteti i emocije imaju zajedničku historiju te da više ne moraju misliti da su sama na svijetu. Povedu li se druge američke države za kalifornijskim primjerom, djeca bi mogla odrastati u svijetu gdje je razumijevanje LGBT pokreta i zajednice dio njihovog obrazovanja: oni koji se osjećaju drukčijima vidjet će historiju te različitosti crno na bijelo, u njihovim školskim udžbenicima.”\nKalifornija lgbt historija\nK O N K U R S za upis polaznica_ka na prvu godinu Škole LGBTI aktivizma u 2016. godini\nTransParent: nemoć i frustracije mijenjamo snagom, hrabrošću i entuzijazmom


CILAP | Svečano potpisan Sporazum o izlaznoj fazi CILAP projekta\nSvečano potpisan Sporazum o izlaznoj fazi CILAP projekta\nCILAP | 1.11.2019.\nNastavak projekta u periodu 2020-2021\nSavjetnik i zamjenik šefa misije Kraljevine Švedske u Bosni i Hercegovini (BiH) Torgni Svenungson, direktorica Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove (RUGIPP) Bosiljka Predragović i direktor Federalne uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove (FGU) Željko Obradović potpisali su 30. oktobra 2019. godine, u Neumu Sporazum o izlaznoj fazi švedskog donatorskog projekta za unapređenje zemljišne administracije u BiH - CILAP.\nPotpisivanju Sporazuma prisustvovao je zamjenik direktora Lantmäteriet-a (Švedska uprava za kartografiju, katastar i upis prava) Anders Lundqvist. On je istakao da je Lantmäteriet kao vodeći projektni partner izuzetno ponosan na postignute rezultate i veliki doprinos koji je projekat dao razvoju efikasne zemljišne administracije u BiH.\nPotpisanim sporazumom predviđeno je da Švedska tokom 2020. i 2021. godine za izgradnju kapaciteta i unapređenje procedura u zemljišnoj administraciji ukupno u Republici Srpskoj (RS) i Federaciji Bosne i Hercegovine (FBiH) izdvoji 12 miliona švedskih kruna odnosno više od dva miliona konvertibilnih maraka.\nObraćajući se prisutnima na svečanosti potpisivanja sporazuma direktorica RUGIPP-a je naglasila da su uspostavljanje Registra cijena nepokretnosti i Adresnog registra Republike Srpske samo neki od uspjeha tokom dosadašnje realizacije CILAP projekta, a da je Vlada RS odobrila da se u nastavku realizuje pilot projekat korištenja tog registra za masovnu procjenu vrijednosti nepokretnosti kao osnove za utvrđivanje poreza na nepokretnosti. U ime Vlade RS, u ime RUGIPP-a i svoje lično ime zahvalila se Vladi Kraljevine Švedske i direktoru projekta CILAP Anđi Zimić na dosadašnjoj saradnji na CILAP projektu.\nDirektor FGU izrazio je veliko zadovoljstvo postignutim rezultatima CILAP projekta i ostvarenom bliskom saradnjom tri geodetske uprave. On je naglasio da je CILAP gotovo jedini međunarodni donatorski projekat tokom kojeg su pažljivo praćene potrebe korisnika projekta i čije su projektne aktivnosti usklađivane sa stvarnim potrebama.\nSavjetnik u ambasadi Švedske u BiH Torgni Svenungson istakao je da je efikasna zemljišna administracija jedna od oblasti u čiji razvoj švedska Vlada izdvaja novac kroz svoje donatorske projekte. On je naglasio da su geodetske uprave u BiH do sada imale izuzetno dobru saradnju na CILAP projektu, kako međusobno tako i sa Lantmäteriet-om, i da ta saradnja treba biti nastavljena i u budućnosti.\nRealizacija CILAP projekta u BiH počela 2013. godine i tekla je u dvije faze u nekoliko različitih komponenti među kojima su jačanje kapaciteta dvije uprave u različitim oblastima, uspostavljanje adresnih registara, registara cijena nepokretnosti, digitalnog arhiva, unapređenje geodetske infrastrukture, IKT, te podršku unapređenju ravnopravnosti polova u upisu prava na nepokretnostima, jačanju integriteta i zaštiti životne sredine.\nSporazum o nastavku realizacije CILAP projekta potpisan je tokom četvrtog Kongresa o katastru u BiH koji se održao od 29. do 31. oktobra 2019. godine u Neumu i na kojem je učestvovalo više od 200 stručnjaka iz nekoliko evropskih zemalja.\nTokom kongresa održana je i posebna sesija posvećena CILAP projektu u okviru koje je predstavljen trenutni status uspostave adresnih registara i registara cijena kao i planovi za period 2020-2021. Učesnicima kongresa je podijeljena i brošura o dosadašnjim aktivnostima i postignutim rezultatima projekta.\nKljučne reči: projekat zemljišna administracija ambasada švedske


Pre 50 godina bili su najbogatiji na svetu, a sad jedva preživljavaju - 28.09.2017, Sputnik Srbija\nU godinama nakon proglašenja nezavisnosti 1968. Nauru je imao drugi najveći BDP po glavi stanovnika u svetu — veći je imala samo Saudijska Arabija. 28.09.2017, Sputnik Srbija\n07:35 28.09.2017 (Osveženo: 02:54 26.08.2021)\nCC0 / / Ostrvo Nuru\nU godinama nakon proglašenja nezavisnosti 1968. Nauru je imao drugi najveći BDP po glavi stanovnika u svetu — veći je imala samo Saudijska Arabija.\nPrvih 27 izbeglica danas je napustilo pacifičko ostrvo Nauru i krenulo za Los Anđeles nakon što su Australija i SAD postigle sporazum o prebacivanju izbeglica s malenih ostrva Manaus i Nauru.\nNa ta dva ostrva nalaze se kampovi gde su Australijanci smeštali one koji su brodom pokušavali da dođu do kontinenta-države, a prema njihovim strogim zakonima nisu smeli da budu smešteni u Australiji.\nUmesto da primi ljude, Australija je plaćala Papui Novoj Gvineji i Nauruu, tokom prošle četiri godine oko 10 milijardi dolara, da smeste tražioce azila u kampovima, piše Večernji list.\nNajbogatije mesto na svetu\nIako je u fokusu svetske javnosti poslednjih godina zbog toga što je postala australijsko ostrvo za smeštanje izbeglica, država Nauru, površine 21 kilometar kvadratni, ima vrlo kompleksnu istoriju, a naseljena je poslednjih 3000 godina. Najbliže „komšije“ stanovnicima tog ostrva udaljene su 300 kilometara, na ostrvu Kiribati.\nU mnogim tekstovima se ističe da je Nauru, u 19. veku nemačka kolonija, a do sredine 20. australijski protektorat, nekada bio najbogatije mesto na svetu. Zbog toga što je „napravljen“ dobrim delom od fosfata, u slavnim danima 60-ih godina 20. veka je gotovo potpuno „ogoljen“ zbog vrednog materijala koji se izvozio širom sveta.\nOstrvo Nauru na mapi\nU godinama nakon proglašenja nezavisnosti 1968, Nauru je imao drugi najveći BDP po glavi stanovnika u svetu — veći je imala samo Saudijska Arabija. Međutim, materijala za prodaju i novca je nestalo, korumpirane vlade su se ređale jedna za drugom i bogatstvo se istopilo. Sledile su godine neverovatne nemaštine.\nNezaposlenost 90 posto, neimaština stanovništva\nDržava je doslovno ostala bez novca, centralna banka je bankrotirala, njihova imovina u inostranstvu je zaplenjena, a država je postala raj za „perače novca“.\nZbog nemilosrdnog rudarenja uništena je priroda, i kada je nestalo fosfata, nezaposlenost je skočila na neverovatnih 90 odsto. Nauru je u 21. veku zavistan od međunarodne pomoći kako bi ekonomski opstao. Zbog toga je Australija i mogla da uceni tu državu kako bi primila njihove tražioce azila.


Izdavalac poklon bona je Progold Partner d.o.o. sa sedištem u Beogradu, Ulica Bulevar Kneza Aleksandra Karađorđevića 76A (u nastavku Izdavalac). Ovim opštim uslovima poslovanja Izdavalac određuje prava i obaveze pri korišćenju poklon bona. Ovi opšti uslovi obavezujući su za Izdavaoca kao i svakog Korisnika poklon bona pri korišćenju poklon bona koje uključuje uplate sredstava za poklon bon kao sredstvo plaćanja pri kupovini. Preuzimanjem poklon bona Korisnik prihvata ove opšte uslove poslovanja.\nKorišćenje poklon bona\n1. Poklon bon je sredstvo plaćanja u papirnom obliku, opremljen jedinstvenim identifikacijskim brojem (EAN kodom). Izdavaoc ga izdaje uz uplatu sredstava koju vrši i čiju visinu određuje Korisnik i u skladu s opštim uslovima obavezan ga je prihvatiti kao sredstvo plaćanja za robu koja se prodaje u određenim poslovnicama Izdavaoca.\n2. Izdavalac poklon bona za koji se vrši uplata sredstava i koja služi kao sredstvo plaćanja u dinarima je društvo Progold Partner d.o.o. sa sedištem u Beogradu, Ulica Bulevar Kneza Aleksandra Karađorđevića 76A\n3. Poklon bon može se koristiti isključivo u poslovnicama Izdavaoca u Srbiji.\n7. Najniži mogući iznos uplate na poklon bon je 1500 dinara\n8. Iznos na poklon bonu važeći je 12 meseci od datuma uplate iznosa, nakon proteka od 12 meseci od uplate nepotrošeni iznos na poklon bonu nije moguće iskoristiti.\n9. Nije moguće sabiranje i isplaćivanje kamata na uplaćeni iznos na poklon bonu.\n10. Ukupan uplaćen iznos na poklon bonu nije moguće koristiti višekratno.\n11. Nije moguća isplata već uplaćenog novčanog iznosa na poklon bonu.\n13. Obaveza Izdavaoca poklon bona nastaje u trenutku kada Korisnik uplati iznos na poklon bon. U slučaju gubitka, krađe poklon bona ili oštećenja koje onemogućuje korišćenje poklon bona, Progold Partnera d.o.o. nije dužan isplatiti odštetu Korisniku poklon bona. Izdavaoc može odbiti poklon bon ako utvrdi da je poklon bon falsifikovan ili da je njegova važnost istekla ili da je poklon bon tako uništen da je nemoguće utvrditi njegov sadržaj. Izdavaoc nije dužan proveravati identitet donositelja poklon bona pri njegovom korišćenju. Izdavaoc ne odgovara za gubitak poklon bona niti se može tražiti poništenje izgubljenog/ukradenog poklon bona. Obveza Izdavaoca poklon bona prestaje u trenutku kada ga Izdavaoc prihvati kao sredstvo plaćanja za robu istekom važnosti poklon bona ili ako poklon bon postane nevažeći zbog bilo koje od okolnosti iz ovih opštih uslova.\n14. Realizacija poklon bona je moguća samo uz fizičko donošenje poklon bona, s time da se Korisnik poklon bona pritom nije dužan identifikovati.\n15. Korisnik uplatom iznosa prihvata Opšte uslove poslovanja s poklon bonom pa se smatra da je s istima upoznat.\n16. Korisnik poklon bona može koristiti poklon bon u bilo kojoj poslovnici Izdavaoca u Srbiji\n17. Korisnik poklon bona može koristiti poklon bon samo tako da ga priloži Izdavaocu kao sredstvo plaćanja prilikom kupovine robe. U slučaju da je vrednost kupovine viša od vrednosti iznosa na poklon bonu, Korisnik poklon bona mora doplatiti razliku. Vrednost kupovine, ne može biti niža od vrednosti iznosa na poklon bonu.\n18. Na poklon bonu nije dozvoljeno ništa pisati, brisati, precrtavati ili popravljati. U suprotnom poklon bon će se smatrati nevažećim.


Ako želiš izražajan izgled, izaberi prsten Trostruka spirala. Ručno završen od jedinstvene mešavine metala sa 14k roze pozlatom, ovaj komad ima trostruko obmotan prsten svetlucavim briljantno brušenim kockastim cirkonima. Dva velika, četvrtasta kamena krase oba kraja i daju prstenu dodatnu svetlucavost. Obzirom da ovaj široki prsten već izgleda kao niz, možeš ga kombinovati sa drugim svetlucavim prstenjem iz kolekcije Pandora Timeless za smeliji izraz. Stalno ćeš se vraćati ovom komadu nakita koji privlači pažnju.


Ostali sportovi | 17. jul 2019. 13:07\nUŽIVO: Srbija – Južna Koreja\nEkonomija | 17. jul 2019. 13:02\nUprava carina Srbije priprema automatizaciju uvoza i izvoza u našoj zemlji. Uz sredstva iz Evropske unije automatizacija bi mogla da se sprovede do kraja 2023. godine\nDruštvo | 17. jul 2019. 12:55\nAnalizom zakazanih termina za izdavanje ličnih dokumenata, Uprava za upravne poslove je utvrdila da određeni broj građana, posebno u velikim gradovima u Srbiji, ne koristi svoje zakazane termine\nBeograd | 17. jul 2019. 12:52\nNOVI SUKOB MIGRANATA U BEOGRADU: Pakistanca uboli nožem i uzeli mu 3.000 evra\nKako navode mediji, migranti su se sukobili oko 1.30 sati posle ponoći u parku u centru grada, gde se inače okupljaju\nKošarka | 17. jul 2019. 12:50\nBeograd | 17. jul 2019. 12:48\nZainteresovani kupci mogu podneti ponude do 15. avgusta, a početna cena za ovu lokaciju iznosi 1,6 milijardi dinara\nPolitika | 17. jul 2019. 12:43\nHaradinaj "strahuje" jer Srbija kupuje novo oružje\nKošarka | 17. jul 2019. 12:34\nKošarkaši Srbije u četvrtak kreću pripreme za SP\nReprezentacija Srbije 21. jula putuje na bazične pripreme na Kopaonik gde će ostati do 4. avgusta i utakmice protiv Borca u Čačku


Žestok sukob Izraela i Hezbolaha, civilima naređeno da ostanu u kućama\nStanovnici pograničnog područja na jugu Libana su rekli da je izraelsko granatiranje trajalo više od jednog sata\nBEJRUT Žestok sukob Izraela i Hezbolaha, civilima naređeno da ostanu u kućama\nIzraelskim civilima je naređeno da ne izlaze iz kuća\nIzraelske snage razmjenjivale su danas vatru sa ekstremistima Hezbolaha duž osjetljive granice Libana i Izraela.\nIzraelskim civilima je naređeno da ne izlaze iz kuća tokom tog najžešćeg sukoba između dva ljuta neprijatelja za skoro godinu dana. Sukob je izbio u području takozvanih Šeba farmi, koje je Izrael osvojio u ratu 1967. godine.\nDogodilo se to u vrijeme pojačane pripravnosti izraelske vojske zbog očekivanog napada Hezbolaha poslije ubistva jednog pripadnika te libanske organizacije u izraelskom napadu iz vazduha na Siriju prošle nedjelje.\nStanovnici pograničnog područja na jugu Libana su rekli da je izraelsko granatiranje trajalo više od jednog sata.\nIzraelski vojni portparol potpukovnik Džonatan Konrikus (Jonatan) je saopćio da je vojska bila "u stanju da uspješno osujeti pokušaj ubacivanja u Izrael" grupe neaoružanih ekstremista.\nOn je dodao da se pouzdano zna da su ekstremisti bili naoružani i da su prešli Plavu liniju, aludirajući na liniju razgraničenja između dvije zemlje.\nPortparol je rekao da su izraelski vojnici otvorili vatru pošto su ekstremisti ušli na izraelsku teritoriju i da je vatra uzvraćena ali nije objelodanio u kakvom su stanju ekstremisti koji su navodno pobjegli.\nIzrael i Hezbolah ratovali su mjesec dana u ljeto 2006. godine.\n23.07.2020 u 23:11\nBar Refaeli osuđena za poreznu utaju\n21.07.2020 u 08:20


MojRecept – Page 4 – Moj Recept\nFarmer je ostao bez riječi kada je 1850. godine pronašao ova vrata: I svijet je u šoku čak i dva vijeka kasnije\nFarmer na ostrvu Okni u Škotskoj je nakon jakog nevremena odlučio da prošeta ostrvom, kako bi vidjelo kolika je šteta koja je nastala uslijed jakog olujnog nevremena .Ono što je on uspio da pronadje i otkrije je iznenadilo mnoge ljude širom svijeta . Otkrio je ostatke civilizacije gdje je prije par hiljada godina krenuo procvat društva. Ovo mjesto je naseljeno ...\n9 idealnih ideja kako da sakrijete vaš rezervni ključ: Lopovi ovo ne bi predpostavili\nSvima nam se jako često dešava da kada izadjemo vani da pogledamo poštansko sanduče i pokupimo našu poštu, da nam se vrata zatvore. Jako loša situacija. E pa zbog ovakvih situacija uvjek treba da imate plan B-te da rezervni ključ uvjek imamo izvan kuće za svaki slučaj. Pokazujemo vam nekoliko idealnih fora kako da sakriijete vaše ključeve a da za ...\nOvih 13 ilustracija pokazati će koliko je djetinjstvo bilo puno lijepše prije nego sad\nSve češće riječi generacije 90 –ih godina su „mi nismo ovo imali dok smo bili djeca“. Nažalost to je istina .S obzirom na to kako žive ova dašnja moderna djeca ,ima mnogo razlike u odnosu na taj period . Spremili smo za vas 13 očiglednih razlika koje će zasigurno da probude nostalgiju i ljubav .Na kraju ćete vidjeti uspomenu koja ...\nSvi su mislili da pas žali za starim vlasnicima: Međutim u grobu ispod sebe čuvao je tajnu\nMještani jednog grada su na mjesnom groblju pored ulice primjetili jednog psa koji se skrivao na grobu .Oni su mislili da Je razlog što se tu skriva taj što nije mogao da se odvoji od svog vjernog gazde , ali je istina bila totalno drugačija od toga. Prvo se činilo da pas žali za svojim vjernim gazdom. Mještani koji su ...\nU liftu ih je snimila kamera a mislili su da ih niko ne vidi: Sada snimak kruži na internetu\nPolicajski posao je jako zahtjevan i težak, zbog opisa posla koji obavljate. Čitavu svoju karijeru provedete radeći sa ljudima raznih profila i načina ponašanja. Ali kada dodje vrijeme da je vašoj policajskoj karijeri došao kraj , te se morate opraštati sa svakodnevnim obavezama i odlazite u zasluženu penziju .Tada je trenutak za slavlje i opuštenost . To se desilo i ...\nMlada se odlučila osvetiti mladoženji jer je mislila da je vara: Prevarila je i njega i svatove i pobjegla s novcem\nMLADA RAKEL JE POMNO ISPLANIRALA SVADBU, DALA GOSTIMA LAŽNE AVIONSKE KARTE SA LOGOM TURISTIČKE LOKALNE AVIO KOMPANIJE I NAPRAVILA NEŠTO ŠTO JE MNOGE IZNENADILO. OTKRIJTE U NASTAVKU O ČEMU SE RADI. Svadbeno slavlje je trebalo biti održano na Ibici. Međutim, kada se društvo okupilo na aerodromu prije leta otkrili su da im je mlada dala lažne karte i da ...\nNakon smrti supruge u njenom novčaniku pronašao je njenu dugo skrivanu tajnu !\nDAVNE 1954.GODINE VJENČALI SU SE JIMMY I BILLIE BRELAND IZ MISSISSIPPIJA. ONI SU KAO VEOMA SRETAN PAR UŽIVALI U SVOJOJ ISKRENOJ LJUBAVI 60 GODINA. ODHRANILI SU SVOJU DJECU, ALI I UNUKE. Billie je bila učiteljica, a u slobodno vrijeme je bila spisateljica. Ona je pisala poruku tako da se prisjeti svega što je trebala taj dan da uradi. Umrla ...


Neighbors 2: Sorority Rising (2016) - uskoro Prolog\nU novom nastavku hit komedije „Neighbors 2: Sorority of Rising“, dobro poznatoj ekipi, Setu Rogenu, Zaku Efronu i Rouz Bern pridružuju se mlada glumica Kloi Grejs Morec i prelepa Selena Gomes.\nSad, kada Mek i Keli očekuju drugo dete, konačno su spremni da napuste predgrađe. Ali, baš kada se odluče da prodaju kuću, otkriju da su im nove komšije zapravo devojke iz sestrinstva. Umorne od strogog školskog režima, devojke iz sestrinstva Kapa Nu, odluče da se presele daleko od kampusa, gde mogu da rade šta im je volja. Kada Šelbi (Morec) i njene sestre pronađu savršenu kuću, činjenica što se nalazi u mirnom delu grada, neće ih sprečiti da organizuju još luđe žurke od svojih prethodnika iz bratstva. Kada Mek i Keli shvate da ne mogu izaći na kraj sa novim komšijama u pomoć pozivaju Tedija (Zak Efron), nadajući se da će on uspeti da ih otera. Ako misle da će se devojke predati lako, bez borbe, onda su ozbiljno potcenili žensku moć i snalažljivost.\nGlumci: Seth Rogen, Zac Efron, Rose Byrne, Dave Franco, Chloe Grace Moretz, Selena Gomez\n“Blair Witch” se vraća?\nThe Master (2012) - uskoro


DAN ČUDA: Srbi, zapalite sveću za zdravlje i verujte - naš SVETI KRALJ danas moli za vas - iKragujevac\nDAN ČUDA: Srbi, zapalite sveću za zdravlje i verujte - naš SVETI KRALJ danas moli za vas\nnedelja, 12 novembar 2017 07:13\nSveti kralj Milutin, jedan od najmoćnijih srpskih vladara u srednjem veku, pripadao je dinastiji Nemanjića - bio je mlađi sin kralja Uroša I, mlađi brat kralja Dragutina i otac kralja Stefana Dečanskog.\nKralj Milutin je bio prvi kralj Srbije tokom čije vladavine je Srbija postala ozbiljan politički faktor u regionu - sklapao je saveza radi napada na komšije, a bio je i meta jakih saveza okolnih država. Ženio se pet puta čime je takođe osiguravao sigurnost teritorija osvojenih u ratovima. Na srpski dvor koji je do tada bio skroman, uveo je raskošan vizantijski protokol, ceremonije i titule.\nTropar Svetog kralja Milutina: "Na Zemlji si svom dušom zavoleo Hrista i Njegove si zapovesti sačuvao. Kao reka si bogato napojio siromašne milosrđem, sačuvavši svoj narod. I grob sa tvojim moštima mirisna isceljenja svima podaje: Zato te molimo, Sveti Milutine, isprosi dušama našim veliku milost."


LE: Bazel preslišao Ajntraht, Junajted ubedljiv u Lincu (VIDEO) - Fudbal, Evrokupovi\nHotSport»Fudbal»Evrokupovi»LE: Bazel preslišao Ajntraht, Junajted ubedljiv u Lincu (VIDEO)\nLE: Bazel preslišao Ajntraht, Junajted ubedljiv u Lincu (VIDEO)\nNemanja Lazić| 2020-03-12T21:19:38+02:00\t12. mar 2020. 20:52|0 komentara|HotSport\nOdigrane su prve tri utakmice osmine finala Lige Evrope.\nPosle prvih 90 minuta, veliki deo posla kada je u pitanju plasman u narednu rundu ovacili su Mančester junajted, koji je s 5:0 savladao LASK i Bazel, koji je savladao Ajntraht (3:0). Takođe, i Bašakšehir će imati prednost u revanšu s Kopenhagenom, od jednog gola.\nFudbaleri Ajntrahta imaće težak zadatak da u Švajcarskoj nadoknade zaostatak i nastave takmičenje. Do prednosti u gradu na Majni, Bazel dolazi u 27. minutu pogotkom Kampa iz slobodnog udarca. Imali su potom domaći igrači nekoliko prilika da izjednače, ali su Veldmer, a potom i Ture bili neprecizni. Posle neiskorišćenih prilika, Bua je kaznio domaćina, a konačnih 3:0 pet minuta pre kraja postavio je Frei.\nMančester junajted se nije mnogo mučio protiv LASK-a, jer je Solskjerova ekipa nastavila s odličnim rezultatima. Do prednosti gosti dolaze efektnm golom Igaloa, da bi u nastavku Džejms povisio na 2:0. Tokom čitave utakmice igrane su “viktorije” pred golom LASK-a, a među strelce su se upisali i Mata, Grinvud i Pereira, a Nemanja Matić nije ulazio u igru.\nNajmanje golova viđeno je u Turskoj, gde je Bašakšehir minimalcem ispratio Kopenhagen. Mogli su Turci i ubedljivije da skave, a gol odluke bio je delo Edina Višća, u 89. minutu, s bele tačke.\nLIGA EVROPE – 1/8 finala\nAjntraht F. – Bazel 0:3 (0:1)\n(Kampo 27, Bua, Frei)\nLASK – Mančester j. 0:5 (0:1)\n21.00 Olimpijakos – Vulverhempton\n21.00 Rendžers – Leverkuzen\n21.00 Volfsburg – Šahjtor\nODLOŽENO: Sevilja – Roma, Inter – Hetafe


Gamepad i Džojstik za PS3 - Online prodaja - REDRAGON™ oprema za gejmere // Prodaja tastatura, miševa, slušalica po super cenama | GAME CENTAR\nGamepadi / Džojstici za PS3 - REDRAGON prodaja super cene / oprema za gejmere tastature, miševi, slušalice - Besplatna isporuka\nNovi i polovni džojstik za PS3 Dualshock 3 – prodaja po povoljnim cenama, akcija svakog meseca.\nU Game Centar online shopu i prodavnici prodajemo, ali i kupujemo džojstike za Sony 3. Originalni novi bežični (wireless) PS3 Gamepadi pune se pomoću običnog mini USB kabla. Pored oficijalnih u ponudi imamo i odlične zamenske kontrolere renomiranih gaming firmi poput SpeedLinka, ReDragona i BigBena. Cena varira od proizvođaća i modela.


Vesti online / Vesti / Ex YU / Dodik: Ne postoji spremnost da se ide u NATO\nDodik: Ne postoji spremnost da se ide u NATO\nU Republici Srpskoj ne postoji spremnost i podrška da se ide putem NATO-a, rekao je danas predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik i podsetio da je Narodna skupština RS usvojila rezoluciju o vojnoj neutalnosti.\nNa pitanje da li će RS odloleti pristicima da BiH postane članica NATO-a, Dodik je na zajedničkoj konferenciji za predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem rekao da oni žive u stanju pritiska i da su oni uvek prisutni, ali da RS dobro reaguje na njih.\n- Zašto nije dobro da se krećemo putem NATO-? To je zato što je NATO između ostalog, kao i politička organizacija, razgradila dodatno RS. NATO je sve ove godine uporno radio na tome da ojača funkciju visokog predstavnika u BIH, koji je razgrađivao dejtonski snagu u RS. Mi nemamo poverenje - rekao je Dodik.\nOn je kazao da ne vidi ni benefite koje bi NATO doneo.\n- NATO se nije potrudio da dođe u BIH i kaže - hajde da otvorimo fabrike, koje će da proizvode pertle za naše čizme, nego stalno pokušavaju da nametnu veće troškove. Treba nam sto odsto više sredstava za vojsku, mi to nemamo, i to je ključni razlog - rekao je Dodik.\nKomentarišući inicijativu za promenu imena RS, Dodik je rekao da ona nije u skladu sa Ustavom , te primetio da je RS tražila nešto slično"održavale bi se serija sastanaka da se osudi Dodik".\nTo je, kaže, rušenje ustavnog poretka, jer u Ustavu piše da je BiH sastavljena od Federacije i RS i dodoa da ne sme da se prihvati ni rasprava o tome, jer ne veruju Ustavnom sudu.


Kladuščanka Hana Galijašević osvojila 14 medalja na turniru šampiona iz općeg znanja\n/ Izaberi grad / Velika Kladuša / Kladuščanka Hana Galijašević osvojila 14 medalja na turniru šampiona iz općeg znanja\naa.com.tr10.12.2017. u 12:50\nHana Galijašević (18) iz Velike Kladuše, nedavno je na završnom turniru šampiona iz općeg znanja koji je održan u New Havenu na Univerzitetu Yaleu, u kojem je učestvovalo 1.100 takmičara iz 50 zemalja, osvojila nevjerovatnih 14 medalja od ukupno 17 mogućih i to tri zlatne i 11 srebrenih, čime je svrstana u sami vrh ovog završnog turnira.\nHanin put do turnira šampiona na Yaleu bio je čudesan baš kao i ovogodišnja tema takmičenja An Unlikely World (Nevjerojatan svijet).\nTakmičenje je organizirala organizacija World Scholar’s Cup bazirana u Sjedinjenim Američkim Državama, koja ima cilj promociju neakademskog učenja i svijesti o svijetu u kojem živimo iz svih perspektiva. Ove godine se obilježila i deseta godišnjica postojanja ovog takmičenja, koje je s vremenom naraslo na globalni nivo.\nKaže da je najzanimljivija stvar u vezi ovog takmičenja to što ne dobiju knjige koje trebaju pročitati i “nabubati”, kako su to u “našem obrazovnom sistemu navikli”, već dobiju okvirne teme, ličnosti, događaje i koncepte koje sami trebaju istražiti kako bi došli do zadovoljavajućih odgovora.\nHana ističe da je njen put do turnira šampiona bio nevjerojatan i da joj je pomogao da proširi svoje poglede, ideje i razmišljanja.\n“Nakon regionalne runde sam, zahvaljujući porodici i donatorima privatnog sektora Velike Kladuše, imala priliku učestvovati na globalnoj rundi u Atini, gdje sam proglašena najboljim učesnikom Europe, a na svjetskom nivou sam osvojila 34. mjesto. Tu sam osvojila osam zlatnih i šest srebrnih medalja, kao i dva trofeja koje sam podijelila s članovima dodijeljenog tima, koji su dolazili iz Izraela i Ugande. Plasirala sam se na Yale, ali nisam očekivala da ću učestvovati, jer nisam bila sposobna to finansijski podnijeti, jer je kotizacija za takmičenje, nakon regionalne runde, sama po sebi visoka i to je bilo nešto nedostižno”, navodi Hana.\n“Ona je sa svojim suprugom odlučila pokrenuti GoFundMe kampanju za mene kako bi mi osigurala put u New Haven i New York. Pored kampanje, pronašla mi je i dodatne sponzore, i cijela stvar je odjeknula državom i dijasporom”, ističe Hana.\n“Desilo se ono što nikada u životu nisam zamišljala da će mi se ostvariti i dobila sam priliku na jednom od najprestižnijih univerziteta na svijetu. Tamo sam imala priliku upoznati profesore, studente, dekane koledža, obići cijeli kampus i zakazati posjete laboratorijima. Kao nekom kome je nauka oduvijek na prvom mjestu, ovo je predstavljalo jedan od najvećih uspjeha i najsretnijih doživljaja za mene. Malo je reći da ne mogu opisati svoju zahvalnost ljudima koji su mi pomogli da dospijem do tog nivoa”, kaže Hana.\nŽeli nastaviti studij u inozemstvu\nAko se uzme u obzir samo to da nijedan fakultet u BiH, navodi Hana, nije dostigao europske standarde i nije priznat u svijetu koliko bi trebao biti, dovoljan je pokazatelj da je, ističe, navede na razmišljanje o tome da svoje školovanje nastavim negdje izvan BiH.\nDa li ste rođeni u…\nMALO KO ZNAS DA JE…\nAko ste rođeni u OVOM…\nOVO MALO KO ZNA, JER…\nHaldun Koč, ambasador Turske u…\nDa li ste rođeni u ovom znaku?! Provjerite, jer U OVOM…\nMALO KO ZNAS DA JE ON SUPRUG POZNATE VODITELJKE SANJE MARINKOVIĆ:…\nAko ste rođeni u OVOM MJESECU ,vi ste predodređeni da budete…\nOVO MALO KO ZNA, JER SVI KRIJU: EVO KAKO JE BRENINA…\nHaldun Koč, ambasador Turske u BiH, u Foči povodom otvorenja Aladža…\nHirurg iz Cazina tjerao kćerku da se uda za Sirijca u…


Početna Proizvodi Knjige Ekonomija Investiranje RJEŠENJE ZA 86 POSTO: kako uspjeti s najvećom tržišnom prilikom u idućih 50 godina\nBanga Kamini Mahajan Vijay\nKnjiga Vijaya Mahajana i Kamini Banga, Rješenje za 86 posto (izvorno na engleskom: Th e 86 Percent Solution) smjerava ekonomski fokus na zemlje u razvoju. No, za razliku od mnogih prijašnjih pristupa, u kojem se problem nerazvijenosti ili podrazvijenosti često tretirao u smislu “pomoći” slabijima, autori ističu goleme ekonomske prilike koje postoje za sve tvrtke i poduzetnike koji mogu shvatiti životnu logiku, potrebe i neiskorištene mogućnosti tog “86- postotskog svijeta”. Kratki sadržaj: Zemlje prilika Ne pravite automobil, kada trebate volovska kola Ciljajte na odskočnu ekonomiju Vežite marke za tržište Mislite mlado Postanite veliki, tako da mislite na malo Donesite vlastitu infrastrukturu Tražite preskoke Donesite tržište ljudima Razvijajte se zajedno sa tržištem Zaključak: prilika koja se ne smije propustiti


Špansko-srpska umetnièka sinergija - B92.net\nŠpansko-srpska umetnièka sinergija\nInstitut “Servantes“ u Beogradu zapoèinje novu sezonu kulturnih aktivnosti izložbom na kojoj æe se, istovremeno predstaviti umetnici iz Španije i Srbije.\nutorak, 30.08.2011. | 15:21\nIzložba, koja se sveèano otvara u èetvrtak u 19.00 èasova u galeriji Instituta “Servantes“ u Beogradu (Èika Ljubina 19) pokazuje pre svega odliènu saradnju i komunikaciju izmeðu umetnika iz dve zemlje, ali i talentovane umetnike koji spajaju u svojim radovima poeziju i vizuelnu umetnost..\n“Na izložbi koja nosi simbolièan naziv “Vizuelno-poetska špansko-srpska sinergija“ predstaviæe se 9 autora iz Španije i 9 autora iz Srbije koji se bave jednim specifiènim vidom umetnièkog izražavanja: vizuelnom poezijom. Naime, radi se o talentovanim umetnicima koji istovremeno pripadaju i Udruženju likovnih umetnika (ULUS) i Udruženju književnika. Oni spajaju reèi, slova sa slikama i stvaraju novi oblik umetnièkog izražavanja koji podseæa na kolaž. Na taj naèin vešto, jednostavno i ubedljivo iskazuju svoje ideje i razmišljanja. Teme koje obraðuju su raznovrsne poput sulude potrošnje u materijalnom svetu, filozofije Nièea“, života, piše u najavi izložbe.\nU razmatranju univerzalnih civilizacijskih problema umetnici koriste kombinaciju slova i slike, gde slova i reèi pored semantièke vrednosti dobijaju i likovnu, vizuelnu vrednost. Zanimljivo je da je izložba realizovana samostalnim angažovanjem umetnika iz Srbije i Španije koji su se sreli na prvom trijenalu proširenih medija koji se prošle godine održao u Srbiji.\n“Umetnici koji su pokazali da umetnost ima jedan, jedinstven univerzalan jezik izabrali nisu ni malo sluèajno Institut Servantes za mesto izložbe jer je po njihovom mišèljenju pravo mesto za zajednièku izložbu srpskih i španskih umetnika“, naglašavaju iz “Servantesa“.\nNa izložbi æe biti predstavljeni sledeæi srpski autori: Dejan Bogojeviæ, Tatjana Cvejin, Dragana Nešiæ, Miroljub Todoroviæ, Dobrica Kampereliæ, Andrej Tišma, Aleksandar Jovanoviæ, Ružica Mitroviæ i M.F. Filimir. Pored njih predstaviæe se i njihove španske kolege: Anheles Sagues, Sesar Reglero, Edu Barbero, Francesc Fores, Isabel Hover, Migel Agudo Orosko, Nurija Estopa, Pedro Alba i Serhi Kinonero.\nKoreni vizuelne poezije potièu iz antièkog vremena, a poseban razvoj ovaj jedinstven vid umetnosti doživljava 50-tih i 60-tih godina prošlog veka. U vizuelnoj pesmi kombinacija reèi i slika daju novo, jedinstveno znaèenje i celokupna slika ima svoj smisao. Vizuelna pozija je izraziti i osobeni vid internacionalnog jezika umetnosti, pokušaj svojevrsnog prožimanja poetskog i likovnog jezika.\nIzložba æe biti otvorena do 11. septembra, a ulaz je besplatan.