Blog | Perionica veša Beograd\nPranje veša za medicinske ustanove\nBlogBy GavroM 26. септембра 2017.\nUsled velikog broja korisnika Vaše usluge, odnosno nepreglednog broja pacijenata koji svakodnevno koračaju hodnicima Vaše ustanove, Vama ne preostaje dovoljno vremena da se detaljno posvetite higijeni tkanina koje se koriste u samoj ustanovi. Ukoliko imate problem sa tim ili nedovoljno kapaciteta u sopstvenoj perionici za efikasno pranje svog neophodnog materijala, mi smo tu za Vas.…\nBesplatan transport veša\nDobro je poznato da usled velike tranzicije koja je uslovila priličan priliv stanovnika u prestonicu naše države, sve je manje ljudi koji imaju dovoljno vremena da se posvete sebi i izdvoje određeni period ne bi li završili sve svoje kućne obaveze. Ova konstatacija najviše se odnosi na zaposlene sugrađane koji su zatrpani poslovnim obavezama, svakodnevnim…\nPranje i peglanje veša za fizička lica\nNeverovatan trend koji se izuzetno velikom brzinom proširio Beogradom jeste upravo taj da je sve više internet oglasa različitih turističkih sadržaja, a pre svega akcenat stavljamo na one koji se bavi najmom stanova ili smeštajnih jedinica za turiste koji imaju nameru izvestan period provesti u našoj prestonici. Svesni smo koliko obim posla može biti veliki,…\nPranje veša za staracke domove\nNeverovatan porast mogućnosti za starije sugrađane čiji se trend izuzetno brzo razvija na prostoru čitave Srbije, a naročito Beograda kao neosporne metropole u konstantnom proširenju i povećanju broja stanovnika, svakako da je evidentan i bezmalo jasno primetan. Naime, reč je o domovima za stara lica koji su adaptirani za njihov ugodan smeštaj, prostor podređen njihovim…\nPranje veša za hostele\nAsortiman usluga naše perionice rasprostranjen je na mnogobrojne turističke, ugostiteljske, obrazovne i mnoge druge delatnosti današnjice, a svakako da smo istovremeno fokusirani i na saradnju sa našim sugrađanima koji žele naše usluge koristiti radi sopstvenih potreba. Naime, reč je o specijalnoj ponudi koju predstavljamo svima koji su voljni sarađivati sa nama, a za uzvrat mogu…\nPranje veša za sportske klubove\nIscrpni treninzi svakako iziskuju mnogo truda i volje, a uz to zahtevaju prilično znoja. Svima je jasno da je zdravlje sportista na prvom mestu, a pored toga neophodno je redovno održavati higijenu celokupne sportske opreme, ma koji sport da je u pitanju. Svi Vaši polaznici, amateri, rekreativci, mlađe ili starije kategorije sportskih učenika ili čak…\nIako je dobro poznato da gotovo svaki hotel ima posebno dizajniranu sopstvenu prostoriju u kojoj vrši odlaganje, pranje, sušenje i peglanje veša, kao i njegovo sortiranje i slaganje, postoje pojedine nepredvidive okolnosti u kojima je izuzetno teško reagovati. Naime, kako se turizam u Beogradu širi neverovatnom brzinom, a broj domaćih i stranih turista svakodnevno povećava,…\nPranje veša za ugostiteljeske objekte\nImate restoran koji svakodnevno može ugostiti veliki broj posetilaca, ali Vam održavanje tkanina predstavlja veliki problem? Bavite se ugostiteljstvom na lokalnom nivou u vidu kafića, poslastičarnice ili restorana brze hrane, ali još uvek nemate sopstveni kutak za pranje i peglanje stolnjaka, radnih uniformi i kuhinjskog materijala? Želite stupiti u kontakt, a zatim i potencijalnu saradnju…


Pali lopovi koji su provaljivali u kuće i stanove na području Kotor Varoša | Moj Kotor Varoš\nHomeKotor VarošPali lopovi koji su provaljivali u kuće i stanove na području Kotor Varoša\nPolicija je uhapsila i u Okružno javno tužilaštvo Banjaluka sprovela dvije osobe zbog sumnje da su na području više gradova u RS počinili 25 krađa.\nPortparol Centra javne bezbjednosti Banjaluka Marija Markanović rekla je da su u okviru akcije “Magistrala” uhapšeni M.G. (25) iz Laktaša i V.Š. (39) iz Sarajeva koji su krađe počinili na području Banjaluke, Kotor Varoša, Mrkonjić Grada, Prnjavora, Laktaša i Gradiške. Oni su zatečeni u krađi na području opštine Prnjavor.\nMarkanovićeva kaže da je policija, na osnovu naredbe Osnovnog suda Banjaluka, na tri lokacije na području Banjaluke i Laktaša pretresla kuće, pomoćne objekte i automobile u vlasništvu osumnjičenih i pronašla 75,8 grama marihuane, digitalnu vagu za precizno mjerenje i druge predmete koji se mogu dovesti u vezu sa proizvodnjom i prometom droge, te lovačku pušku i mobilne telefone.\n– Uhapšeni su osumnjičeni da su, zajedno ili odvojeno, tokom 2016. i početkom ove godine počinili 25 krivičnih djela tako što su provaljivali u stambene objekte odakle su krali novac, zlatni nakit, oružje i druge vrijedne predmete koje su prodavali. Time su pričinili veliku materijalnu štetu oštećenima – rekla je Markanovićeva.\nOna je dodala da policija nastavljaju rad na dokumentovanju krivičnih djela protiv osumnjičenih za koja će dostaviti dopunu izvještaja nadležnom tužilaštvu.


Otkriven izvor zaraze novim virusom? | Srpskacafe\nUkupan broj zaraženih od ovog virusa porastao je na 571. Vlasti kineskog grada Vuhana, u kome se virus pojavio, suspendovale su u srijedu sav odlazni avionski i željeznički saobraćaj.\nSumnja se i da su još 393 osobe oboljele od ovog virusa, ali to još nije potvrđeno, prenosi Rojters.\nZmija poznata kao kineski krait ili tajvanski krait izrazito je otrovna vrsta zmije koja se nalazi u većem dijelu središnje i južne Kine i jugoistočne Azije. Bolest je prvi put prijavljena u kineskom gradu Vuhanu u decembru 2019. i od tada se naglo širila. Od tada su zaraženi putnici iz Vuhana zarazili mnoge u Kini, ali i u drugim zemljama, uključujući i SAD.\nU početku se činilo da se bolest proširila samo sa životinja na ljude, a zaključak stručnjaka je bio kako postoje dokazi o “ograničenom” prenošenju s čovjeka na čovjeka, ali situacija se promijenila. Sada se pojavljuje sve više slučajeva među ljudima koji nisu bili izloženi zaraženim životinjama, a bolest se javlja i među članovima porodica i kod medicinskog osoblja koje brine o zaraženim pacijentima.\n– Sada već imamo zaraženo 14 zdravstvenih radnika, što sugeriše da je potencijal za širenje virusa mnogo veći – rekao je dr Ijan Lipkin, direktor Centra za imunologiju i infektologiju Univerziteta Kolumbija.\nNaime, korona virusi često naseljavaju šišmiše a da im ne naštete, ponekad se premiještaju s jedne na drugu životinjsku vrstu, a potom i na ljude.\n– Na mjestima na koja se dovodi više životinjskih vrsta dolazi mnogo ljudi – poput pijace u Vuhanu i drugim dijelovima Kine gdje se prodaju živi sisari i ptice, zajedno s mesom i ribom – virusi se mogu širiti među pojedinim vrstama. Usput dijelom mutiraju i postaju zarazni za ljude. Korona virusi su u više navrata pokazali sposobnost “prolaska” kroz različite vrste i izazivanja novih bolesti životinja i ljudi – rekao je dr Mark Denison, stručnjak za zarazne bolesti na Univerzitetu Vanderbilt, koji inače istražuje korona viruse.\nDa bi prešli sa životinja na ljude, virusi se moraju prilagoditi, odnosno steći sposobnost napada na ljudske ćelije, izbjeći imunološki sistem, razmnožiti se unutar organizama i imati mogućnost širenja.\nDirektor GAVI-ja Set Berkli rekao je da stručnjaci ne znaju dovoljno o epidemiologiji nove bolesti da bi mogli valjano procijeniti rizik u ovom trenutku.\n– Dobra vijest je da su naučnici već sekvencionisali i objavili genom virusa, što je omogućilo da nekoliko organizacija u svijetu počne rad na vakcini – rekao je Berkli za agenciju DPA.\nBerkli je kazao da će ipak “biti potrebni mjeseci prije nego što se sprovedu prva klinička ispitivanja i najmanje godina dana prije nego bi vakcina mogla biti dostupna za upotrebu”.\nGAVI je neprofitno udruženje koje sarađuje s vladama, poslovnim ljudima, Svjetskom bankom, humanitarnim organizacijama i nevladinim organizacijama kako bi ispunilo ciljeve o vakcinisanju.\nOsim u Kini, korona virus zabilježen je u Japanu, Filipinima, Južnoj Koreji, Tajvanu, Tajlandu i u SAD, kao i u Hongkongu i Makau.


Zorica Sumarac - svi oglasi\nDvosed na razvlačenje, sa žičanim jezgrom, pretapaciran.\nStilski sto ukrašen rezbarijom u perfektnom stanju i bez ...\nStilska garnitura Viktorija\nStilska garnitura Viktorija: trosed, fotelja i stočić, sa prelepim meblom. ...


Broj prikazivanja: 6270\nAko zelite varati curu ili zenu da vas ne uhvati. mozete se druziti sa mnom ISKLJUCIVO na:\nTamo mozemo razgovarati....... moj profil je FREE. Pusa decki 👉👌


Biti sebičan u stvari može biti jako dobro za mentalno zdravlje - 24sedam\nBiti sebičan u stvari može biti jako dobro za mentalno zdravlje\nTreba postaviti neke granice\n26. februar 2021, 21:45\nDa li pristajete na Zoom pozive iako ste potpuno izgubili interesovanje za druženje? Dopuštate li svojim prijateljima da vas zaokupe svojim problemima i brigama? Ako je odgovor da, onda je možda vreme da sebe stavite na prvo mesto i počnete da postavljate neke granice.\n– Ljudi misle da ako žele da budu dobra osoba, tuđe potrebe treba da stave ispred vlastitih. A ako stave svoje ispred tuđih, smatraju se sebičnim – kaže Mišel Elman, motivacioni trener.\nUkoliko tuđe potrebe stavljate ispred vlastitih, obično vam ne preostaje vremena ni energije za ono što je vama iskonski potrebno.\n– Žene se od malih nogu uči da moraju progutati svoje želje i da treba da budu dobre osobe. Koliko često ste čuli da neku majku nazivaju sebičnom jer daje prednost vlastitim snovima iznad snova i potreba članova svoje porodice? Iako se odmalena učimo da treba da budemo nesebični, ja se s tim ne slažem – kaže Mišel.\nPostoji pet različitih tipova mozga: Koji je vaš i kako to utiče na vaš život?\nZašto imamo napad smeha u ozbiljnim trenucima: Šest načina da zaustavite kikotanje za nekoliko sekundi\nZašto ne biste dali prednost svom zdravlju i dobrobiti? Kako se od vas može očekivati da budete najbolja verzija sebe ako ste pod stresom, umorni i emocionalno iscrpljeni? Mnogo je pojmova poput ljubavi prema sebi i brige o sebi, ali šta tačno oni znače, pita se Mišel.\nOna veruje da je za ljubav prema sebi potrebno biti sebičan i da bi trebalo postaviti neke granice.\n– Imati granice ne znači isključiti se, biti zao ili odbiti biti timski igrač. Radi se o prepoznavanju nečega što je važno za vašu dobrobit. To je način na koji komuniciramo šta je prihvatljivo, a šta nije. One su neophodne za samopoštovanje, samopouzdanje i ličnu moć – dodaje.\nPrema rečima Mišel, postavljanje nekih osnovnih granica za upravljanje vremenom i prijateljstvom dobar je način za početak.\nOvo je pet njenih saveta za početak:\nPočnite da govorite „ne“\nPrvi put kad to učinite, biće vam neprijatno i čudno, ali to obično tako ide kad postavite prvu granicu. Nikad ne navodite razlog zašto ste rekli „ne“. Ako uvek morate imati razlog, onda to potkopava vaše „ne“, kaže Mišel.\nKad prvi put postavite granicu, ljudi će pokušati manipulisati vama kako bi je promenili radi vlastite koristi.\nIzgradite odnos sa svojim bićem\nAko niste svesni osećanja koja postoje u vama samima, onda je teže postaviti i primeniti granice.\nVerujte da imate pravo da se prema vama bolje postupa\nRešite se straha da možete biti nevoljeni. Verovati da vaše vreme vredi nešto više, ogromno je. Sve se svodi na samopoštovanje.\nUvek imajte mrežu za podršku\nJedan od glavnih problema oko postavljanja granica s najboljim prijateljem ili partnerom jeste strah da ih ne izgubite. Kad imate mrežu za podršku, imate na koga da se oslonite, zaključuje Mišel, a piše „Mirror“.\nTagovi: Biti sebičanmentalno zdravljesebičnostzdrav zivot\nStil života - Najnovije\nOvo je pet najređih rasa pasa na svetu, neke su na ivici izumiranja\n15. april 2021, 10:30\nIndijski eliksir mladosti s belim lukom pije se jednom nedeljno, a rešava razne probleme – od išijasa do impotencije\nRecept dana: Mesni rolat s kuvanim jajima i krompirom, ručak za sve\n15. april 2021, 08:08\nVažno je da na životnom putu sretnete tri tipa ljudi, a jedan od njih mora da bude vaša suprotnost\n14. april 2021, 22:22\nSedam koraka za štednju: Jedna mama objasnila kako je na jednostavan način uštedela 100.000 dinara!\n12. april 2021, 17:50\nTada je proglašena za najgoru majku, a zbog njenog gesta ćerka ni 10 godina kasnije nije uspela da povrati samopouzdanje\n7. april 2021, 21:21\nHtela je veliku zadnjicu, pa je primila 54 injekcije na crnom tržištu: Lekari kažu da bi mogla da umre jer „divljaci“ ubrizgavaju lepak za gume i ulje za kuvanje\n14. april 2021, 19:19\nOn ima 31, ali ne želi partnerku mlađu od 60 godina: „Najstarija s kojom sam bio imala je 91“\n13. april 2021, 19:19\nVasa prezadovoljan posle sjajnog meča: Imao sam i malo sreće, polako pronalazimo pravi ritam


Motorno ulje zagadilo Lupnjaču i Zapadnu Moravu - Ozonpress :: internet portal\nTag: Lupnjača, Morava, ulje, zagađenje\nU našu redakciju stigao je mejl naših zabrinutih građana koji su primetili da je u Moravi prisutna velika količina motornog ulja.\npišemo Vam kao zabrinuti Čačani koji već duže vreme svedoče stravičnom zagađenju desne pritoke Zapadne Morave, kanalisane rečice Lupnjače, kao i same Zapadne Morave nizvodno od ušća Lupnjače. Prošle godine, takođe početkom aprila, u reke je ispuštena velika količina motornog ulja. Ona je mogla da dođe iz nekog industrijskog postrojenja, mašinske ili automehaničarske radionice. Slična situacija ponovila se i tokom leta 2017, a poslednji incidentni slučaj dogodio se 16.4.2018. Ljudi koji svakodnevno šetaju tom obalom obavestili su komunalnu policiju, koja je izašla na lice mesta. Nije nam poznato da li je obaveštena Republička inspekcija za zaštitu životne sredine, ili neka druga služba.\nIstine radi i kod ranijih akcidenata obaveštavane su inspekcije. Čak je i RTS emitovao prilog o tome u emisiji „Srbija danas“. Sudeći po tome što se zagađenje nastavlja, verovatno nadležne službe nisu utvrdile ko vrši zagađenje, niti je neko zbog toga kažnjen.\nZdrav razum kaže da se za sat vremena, i bez uzimanja uzoraka vode, može utvrditi krivac za ovu ekološku katastrofu. Jednostavno se krene uzvodno Lupnjačom i golim okom vidi gde se ovaj otpad ispušta u reku.\nUšće Lupnjače u Zapadnu Moravu nalazi se uzvodno od jedinog uređenog gradskog kupališta koga tokom letnjih meseci posećuju hiljade ljudi. Pre nekoliko dana i meštani Košutnjaka su uredili obalu i revitalizovali nekadašnje kupalište „Skakaonica“, koje se nalazi odmah ispod ušća Lupnjače u Zapadnu Moravu.\nUšće se nalazi i u srcu budućeg zaštićenog područja „Suva Morava“ o čemu je Zavod za zaštitu prirode Srbije uradio odgovarajuću studiju.\nVodom iz Zapadne Morave zalivaju se stotine, ako ne i hiljade hektara oranica nizvodno od Čačka, odakle se povrćem, voćem i žitaricama hrane Čačak, Kraljevo i okolna mesta. Ta hrana se iznosi na pijace, jedu je naša deca.\nzeljko damjanovic 18/04/2018 u 19:38 Odgovorite\nstoko jedna to samo ima kod nas pisamo i trujemo vodu koju pijemo..gde je policija ovo je cist terorizam\nMister x 18/04/2018 u 21:37 Odgovorite\nNajveca kompanija zagadjuje to svi znaju a cute\nPetar 19/04/2018 u 04:04 Odgovorite\nPavle Popović 19/04/2018 u 05:04 Odgovorite\nVeć nekoliko dana se oko Lupnjače oseća smrad kao iz štale,ne može niko prozor da otvori.Kom.policija bolje i da ne postoji kada ništa ne rade osim što konstatuju i prave zapisnike,umesto da nadju počinioce.\nLord Ajvar 19/04/2018 u 10:28 Odgovorite\nSmrad se oseca, ali ne iz reke nego sa njive koja se nalazi pored nje, a ima i par bastica koje ljudi djubre u prolece, pa svake godine u prolece Sibir smrdi na g****, izvinjavam se na izrazu.\nМифо 19/04/2018 u 08:19 Odgovorite\nPretpostavljam da je u pitanju neka napredna firma čim se još uvek „nije utvrdilo“ ko je zagađivač.\nMilovan 19/04/2018 u 23:36 Odgovorite\nU Prijevoru čoveku izvire prerađeno ulje u njivi. Komunalna policija nije htela ni da se odazove, jer je očigledno odakle to dolazi. Firma Generalpromet godinama zagađuje podzemne vode i zemljište, a nadležni ne reaguju. Uništili su ljudima bunare i živote i nikoga nije briga, jer mogu da potplate. Inače se te podzemne vode ulivaju u Moravu tik iznad Čačka.\nzeljko damjanovic 20/04/2018 u 07:12 Odgovorite\nMilovane jel si siguran u ovo? ako jesi javi mi se na zeljko dam facebook molim te\nMa neeeeeeeeeeeeee 20/04/2018 u 05:57 Odgovorite\nMladi (nem.) turs ,…. prosto !!!!\nDunja 20/04/2018 u 14:04 Odgovorite\nMi smo zemlja,daleka od civilizacije. Naravno da iza ovoga stoji neka firma i neki „baja“ kome drzava ne može ništa. U ovoj zemlji zakon ne vazi za sve!\nCustomwriting 21/04/2018 u 22:28 Odgovorite\nProduzite prvo Plazu uzvodno kod Borxcevog stadiona za50 metara, ima prostora, da se narod kupa kako dolikujesad je tamom nekakvo zbunje, trnje. Inace od fabrike u Cacku nista,Vucic je prebacio preko svog Shvabe u Pancevo , Banat jer Shvabe vole Banat. Otishla je u Panchevo..a u Cacak ce da prave delove od gume i plastikeDolazi otrov.. SNS cuti josh jedna bruka custom writing


Pet saveta kako da izbegnete stres pred venčanje | Klik do venčanja\nHome » Kreativni salon » Ideje&Saveti » Pet saveta kako da izbegnete stres pred venčanje\nPošaljete pozivnice. Kupite venčanicu. Zgrabite bidermajer. Bilo bi lepo kada bi pripreme za venčanje bile tako jednostavne. Ali nisu. Obično izazivaju stres i da se razmemo, mali stres i jeste normalan jer ipak vam se dešava mnogo stvari koje nikada niste iskusili. ALI… Ne dozvolite da vas stres potpuno obuzme i okupira, i da vam u sećanju ostane samo puko nerviranje i svađanje sa partnerom, a da vam se u mislima vrti želja da se sve samo što pre završi.\nEvo par saveta koji će vam pomoći da zaboravite na stres i uživate u svemu.\nIzdvojite jedan dan, skuvajte kaficu i sedite sa osobom koja je to sve prošla, a ima želju da vam pomogne. U našoj rubrici Organizacija venčanja su navedene sve stavke priprema tako da vam samo preostaje da ih zajednički “prečešljate”.\nPlanirajte još malo\nKada ste okvirno shvatili šta želite, šta ne želite i zamislili kako bi to sve trebalo da izgleda i koje su to obaveze koje su pred vama, vreme je da preuzmete i odštampate Rokovnik koji smo vam takođe pripremili da vam olakšamo. Dakle, sada sve te informacije i podsetnike pribeležite u rokovnik. Najbolje je da ga uvek nosite sa sobom, da otkačite stavke koje ste “rešili” i pribeležite sve čega ste se setili, a postoji mogućnost da ćete kasnije zaboraviti.\nMoney, money, money! 🙂 Razmislite dobro koliko ste spremni da potrošite i držite se te sume! Iz Rokovnika preuzmite Listu troškova i pogledajte Orijentir za troškove. Imajte na umu da veliki dug koji bi mogao nastati, sigurno neće doprineti sreći u braku i to na samom njegovom početku. Ako ste ipak rešili da se zadužite da biste taj dan učinili nezaboravnim (što nije preporučljivo), bar napravite solidan plan kako ćete dug otplaćivati. Morate oboje da se složite oko ovog pitanja i da budete apsolutno sigurni da to želite.\nNeka svi budu informisani\nNeka svi koji “učestvuju” na venčnju budu informisani. Ne zaboravite da obavestite ljude koji treba da učestvuju u nekim običajima ili su zaduženi za neku posebnu stavku (ko dočekuje goste, ko ide do cvećare da preuzme bidermajer, ko kupuje mladu, ko organizuje kolonu, ko je sa kim u kolima…).\nBudite ono što jeste, a ne ono što bi drugi želeli. Kupite venčanicu koja se vama sviđa, odaberite tortu koju volite, i zaplešite prvi ples uz pesmu koja je vama draga. Ako budete tog dana ispunjavali svoje želje, sigrno će biti poseban i sa minimum stresa.\n>>>Dobro razmotrite tekstove Organizacija venčanja od A do Š i sigurni smo da ćete poptuno izbeći stres, možda vam ostane samo ona mala pozitivna trema 🙂 <<<


Stigla tužna vijest iz Srbije: U teškoj saobraćajnoj nesreći preselio svima poznati sportista! (FOTO) – Sve Za Vas\nStigla tužna vijest iz Srbije: U teškoj saobraćajnoj nesreći preselio svima poznati sportista! (FOTO)\nSve se desilo na Ibarskoj magistrali, a dijelu puta između Mojsinja i Donje Gorevnice, oko dvadeset kilometara istočno od Čačka. Inače ovaj dio puta je poznat po mnogim nesrećama, i mnogi ljudi su na ovome dijelu izgubili svoje živote, pa je i u cijeloj Srbiji ovaj dio magistrale na zlu glasu. Inače Ilić je radio kao funkcioner pri Moto savezu Srbije nakon prestanka karijere, a bio je i član AMSK Čačak.\nBio je učesnik mnogih trka u svijetu i u regiji, a sportisti sa svih strana se već nekoliko dana putem društvenih mreža opraštaju od njega\nI njegov bivši klub se oprostio od svoga člana sa jednom veoma emotivnom porukom, te su napisali da su svi još uvijek u šoku i da su svi njegovu smrt primili sa nevjericom, te da će njegovi rezultati i rad biti vodilja mlađim generacijama na koji način se treba biti predan u ovome sportu i kako sa ljubavlju se treba baviti ovim sportom\n”Došla za Bajram naša komšinica iz Njemačke, svratila jutros malo da nas obiđe. Majka iznijela na stol svašta, pitu, kolače, sokove, kad ti ona vadi novčanik. Uzima novčanicu od 100 EURA iz novčanika i pruža je ka meni. Ja zablenula, mislim sama u sebi velike su to pare, sigurno misli da sestra i ja podijelimo.”\nDjevojka je bila u čudu jer ta njihova bivša komšinica nikada nije bila od onih koja je bila laka na parama i uvijek joj je bilo teško izvuči dinar, a da počasti ili nekome nešto kupi, to je bilo čudo ako se desi:\n”Onako iz kulture, kažem ja ‘Ma ne treba, neću ja, veliki su to novci za dati.’ Ona me pogleda čudno, pa mi kaže ‘A znam ja da jesu, nego idi kupi paklo cigara, nemam ništa sitno. Kako sam se osramotila da ni mojoj mami nije bilo svejedno. NEMATE POJMA KAKO GROZAN OSJEĆAJ.”


FAQ | Kreditni Savetnik\nIzveštaj Kreditnog biroa za fizička lica sadrži podatke o tekućim obavezama po osnovu kredita, lizing ugovora, tekućih računa, debitnih i kreditnih kartica kao i obaveza po osnovu aktiviranih jemstava.\nPotencijalne obaveze takođe su evidentirane u izveštaju i odnose se na odobrene pozajmice po tekućim računima, data jemstva po kreditima drugih fizičkih lica, pravnih lica i preduzetničkih radnji.\nU izveštaju kreditnog biroa se takođe evidentira i neurednost u otplati obaveza sa podacima o iznosu i vremenskom trajanju kašnjenja u otplati.\nU sistemu Kreditnog biroa su obuhvaćeni podaci o obavezama fizičkih lica prema pružaocima finsijskih usluga, a to su poslovne banke u Srbiji.\nKo sve može preuzeti izveštaj Kreditnog biroa?\nIzveštaj od Kreditnog biroa može preuzeti samo ovlašćeni radnik banke, lizing kompanije ili drugog pružaoca usluga kojima se građani obraćaju za korišćenje usluge. Izveštaj se može preuzeti samo uz pisanu saglasnost fizičkog lica na koga se izveštaj odnosi.\nDa li građani mogu dobiti izveštaj Kreditnog biroa za sopstvene potrebe?\nGrađani za sopstvene potrebe mogu dobiti Lični izveštaj radi uvida u podatke koji se o njima vode kod banaka radi eventualne reklamacije na tačnost podataka.\nGde se može podneti zahtev za dobijanje Ličnog izveštaja?\nZahtev za izdavanje Ličnog izveštaja građani mogu podneti kod bilo koje banke ili kod Kreditnog biroa i on će im biti dostavljen na način koji oni sami odrede, mejlom ili poštom.\nKoliko iznosi naknada za dobijanje Ličnog izveštaja Kreditnog biroa?\nPrvi Lični izveštaj koji građani preuzmu u toku kalendarske godine je besplatan, dok se za svaki naredni plaća naknada za usluge Kreditnog biroa.\nČemu služi izveštaj Kreditnog biroa?\nBanke, lizing kompanije i drugi pružaoci usluga preuzimaju izveštaj za podnosioca zahteva za kredit, lizing ili neku drugu kreditnu uslugu. Na osnovu izveštaja Kreditnog biroa i drugih podataka i dokumenta pružaoc usluge procenjuje kreditnu i platežnu sposobnost fizičkog lica.\nKako se definiše neurednost u otplati obaveza?\nAktima koje su doneli osnivači Kreditnog biroa, neurednost odnosno docnja u izmirivanju obaveza građana predstavlja dospelu, a neizmirenu obavezu od 60 i više dana.\nDocnja po kreditu nastaje kada fizičko lice ne izmiri dospelu ratu po osnovu kredita u roku od 60 dana, računajući od datuma dospeća rate ili kada nedozvoljeno prekoračenje po tekućem računu ne izmiri u pomenutom roku od 60 dana.\nZa tačnost podatak u izveštajima Kreditnog biroa odgovorne su banke, lizing kompanije i drugi pružaoci usluga koji su te podatke dostavili i samo oni imaju mogućnost i obavezu da te podatke redovno ažuriraju i isprave ukoliko se ustanovi da je reč o pogrešnom ili neažurnom podatku.\nU slučaju da je unet pogrešan podatak o obavezama građana kod banaka i drugih pružalaca usluga, predviđena je mogućnost reklamacije koja se podnosi na Zahtevu za ispravku/dopunu. Obrazac se dobija uz svaki Lični izveštaj Kreditnog biroa.\nZahtev za ispravku podnosi se na obradu i rešavanje reklamacije banci na koju se navedeni podatak odnosi. Predviđeni maksimalni rok za ispravku podataka je 15 dana ali se u praksi ove izmene rešavaju u roku od 1 do 2 radna dana, ukoliko je reklamacija opravdana.\nKoje su obaveze banke prilikom rešavanja reklamacije?\nBanka ili drugi pružalac usluge dužni su da obrade i zaključe reklamaciju, a zatim da preuzimanjem Kontrolnog izveštaja utvrde da li su u svojoj bazi izvršili izmenu pogrešno unetog podatka.\nDa li su u izveštaju Kreditnog biroa dostupni podaci iz prošlosti?\nU izveštajima Kreditnog biroa za fizička lica prikazuju se svi podaci o aktivnim kao i o otplaćenim ili ugašenim uslugama u prethodne tri godine.\nZašto je dobro zaključiti polisu osiguranja imovine?\nČinjenica je da u okruženju u kom živimo mnoge mere i regulative o zaštiti građana i njihove imovine se ne sprovode u potpunosti. Ovaj problem je u fokusu tek kada dođe do nastanka štete koja može prouzrokovati velike materijalne štete vlasnicima objekata, a nažalost ponekad dolazi i do gubitka ljudskih života. Osiguranje imovine je dobra odluka koja vam obezbeđuje sigurnost, košta malo, a kada je najteže puno znači.\nŠta se sve može osigurati?\nOsiguranjem imovine možete osigurati nekretnine u privatnom vlasništvu, kuće, stanove, vikendice, apartmane i pomoćne građevine poput garaža, letnjikovaca, letnijh kuhinji, nadrstešnica i drugih objekata. Polisa može pokriti i stvari u domaćinstvu, sisteme grejanja, solarne panele, bazene.\nUz sve navedeno potoji i mogućnost ugovaranja kućne asistencije kojom osiguranje da sve kućne intervencije sprovode provereni i stručni majstori.\nOd čega se sve možete osigurati?\nVećina osiguranja predviđa gotovo sve situacije i moguće štete na vašim nekretninama i pokretnim stvarima. Ugovaranjem paketa osiguranja možete biti pokriveni u slučaju:\ndirektnog ili indirektnog udara groma\nizliva vode ili pucanja cevi u domaćinstvu\nprovalne ili obične krađe, razbojništva i vandalizma\npada letelice, pritiska snega, snežne lavine, poplave, zemljotresa, visoke vode ili bujice, klizanja tla, pada ili udara stenja i kamenja, osiguranje članova domaćinstva od nezgode, osiguranja odgovornosti iznajmljivača.\nVećina osiguravajućih kuća na tržištu nudi već kreirane pakete osiguranja.\nNajjednostavniji paket je sa osnovnim pokrićima u slučaju požara i izlivanja vode.\nMalo prošireniji paket je sa proširenjem pokrića uključuje i lom stakla ali i manje iznose koje osiguranje pokriva.\nVeći paket obuhvata osnovni i srednji kao i niz dopunskih osiguranja uz veće iznose kojima će osiguranje platiti nastalu štetu.\nU paketima se određena pokrića mogu dodati ili isključiti (na primer slučaj poplave, klizanja tla, zemljotresa).\nKod koga ugovoriti osiguranje?\nOdluku o izboru osiguravajuće kuće donećete tako što uporedite ponuđenen pakete i odaberete odgovarajući za sebe imajući u vidu vaše potrebe.\nPri ugovaranju proverite sva sitna slova osnovne, dopunske i posebne uslove osiguranja.\nNa kraju proverite postoje li posebne pogodnosti koje možete iskoristit kao na primer popust za veći broj polisa.\nKako se određuje vrednost za nekretninu prilikom sklapanja ugovora o osiguranju?\nImovina se osigurava na novu vrednost. Kao nova vrednost objekta smatra se trošak ponovne izrade objekta u istom kraju u kom se objekat nalazi, uključujući i troškove planiranja i konstruisanja. Procena objekta se vrši na osnovu građevinske vrednosti objekta.\nKoja je procedura u slučaju nastanka štete?\nU slučaju nastanka štete ista se odmah prijavljuje osiguravajućem društvu. Procenitelj štete izazi na teren, utvrđuje stvarnu nastalu materijalnu štetu i po tom osnovu se islplaćuje nadoknada.\nU postupku kupoprodaje nekretnine javni beležnik ili Notar obavlja značajnu aktivnost u vezi sa raspolaganjem prava nad nekretninom, overom kupoprodajnog predugovra i ugovora. Njegova odgovornost za ispravnost posla koji mu je poveren je izuzetno velika jer on vrši detaljnu proveru dostavljene dokumentacije i svojom overom je potvrđuje.\nNajjednostavnije možemo objasniti razliku između overe u Sudu i overe kod Javnog beležnika na sledeći način:\nOvera u Sudu je značila overu potpisa.\nOvera kod Javnog beležnika znači overu sadržine.\nTABELA TARIFE NOTARA\nZa vrednost pravnog posla preko 14.000.000 rsd, za svakih započetih 1.000.000 rsd, nagrada notara se povećava za 10 bodova, s tim što ukupna nagrada ne može iznositi više od 4.000 bodova\nU ovom trenutku vrednost jednog boda iznosi 150,00 RSD +PDV\nCena overe založne izjave umanjuje se za 60%\nNa predugovoru se navode podaci o samoj nepokretnosti: njena kvadratura, adresa, vlasništvo, ako je nekretnina uknjižena podaci iz katastra nepokretnosti koji obuhvataju redni broj upisa kao i broj katastarske parcele, podaci o pravnom sledu odnosno sticanju nekretnine.\nNavodi se precizno dogovorena cena nepokretnosti, visina kapare koju kupac plaća na dan potpisivanja predugovora, rok i dinamika isplate ugovorene cene.\nU okviru dokumentacije za podnošenje stambenog kredita dostavljanje predugovora (koji može i koji ne mora biti overen) je neophodno. Na osnovu podataka iz predugovora banka ima uvid ( uz procenu, list nepokretnosti i ostalu građevinsku dokumentaciju) u sve potrebne podatke o predmetu kupovine.\nVisina premije zavisi od vrednosti (građevinske vrednosti) nekretnine kao i izabranog paketa pokrića. Moguća dinamika plaćanja premije je mesečno, tromesečno, polugodišnje ili godišnje. Programom osiguranja imovine možete osigurati stambene objekte (nastanjene i nenastanjene) kao i pomoćne objekte (garaže, podrume).\nOsnovni paket osiguranja imovine podrazumeva pokriće od sledećih rizika:\nRizik izlivanja vode iz instalacija;\nDodatno se mogu osigurati: provalna krađa i razbojništvo, lom stakla, lom instalacija, odgovornost prema trećim licima, zemljotres.\nProcena vrednosti nepokretnosti je dokument kojim zvanični procenitelj utvrđuje realnu cenu stana koji želite da kupite. Tržišna vrednost nepokretnosti je procena najverovatnije tržišne cene koja bi bila ostvarena na određeni dan u uslovima fer prodaje. Da bi se utvrdila realna tržišna vrednost nekretnine, procenitelji prilikom izrade izveštaja uzimaju u obzir lokaciju, spratnost, podatke o grejanju, očuvanosti nekretnine, godini izgradnje, infrastrukturnom položaju nekretnine.\nJoš jedan od bitnih elemenata prilikom definisanja tržišne vrednosti je i podatak o prometovanim nekreninama na istoj lokaciji u poslednjih mesec dana, taj podatak procenitelji dobijaju na osnovu podataka iz Katastra.\nProcenu nekretnine reguliše Zakon o proceniteljima vrednosti nepokretnosti, tom delatnošću se mogu baviti samo licencirani procenitelji, bilo da se na tržištu pojavljuju kao fizička ili pravna lica. Ispit za procenitelje se polaže pri Ministarstvu finansija i na sajtu Ministarstva se može pronaći spisak svih ovlaćenih licenciranih procenitelja za teritoriju Republike Srbije.\nŠta se zapravo procenjuje?\nProcena se bazira na tri ključna parametra:\nTržišna vrednost nekretnine koja je najbitniji parametar jer predstavlja realnu vrednost i direktno utiče na maksimalni iznos kredita koji klijent može dobiti. Najčešće su tržišna vrednost i kupoprodajna cena nekretnine iste ili približne.\nGrađevinska vrednost nekretnine predstavlja cenu izgradnje samog objekta. Razlika između građevinske i tržišne vrednosti može biti različita i ona zavisi od faktora koji povećavaju tržišnu vrednost a to su lokacija, spratnost.\nLikvidaciona vrednost nekretnine predstavlja tržišnu vrednost u uslovima hitne prodaje, što za banku može biti značajno ako dođe do prinudne naplate, aktiviranja hipoteke i prodaje nekretnine.\nNa osnovu dokumentacije pribavljene iz Katastra imaćete uvid u osnov sticanja nepokrenosti, broj suvlasnika, posedovanje ili neposedovanje upotrebne i građevinske dozvole, zabeležbe ukoliko postoje.\nZa nekretnine koje se vode kao objekti u izgradnji neophodno je dostaviti građevinsku dozvolu za zgradu u kojoj se nalazi stan kao i potvrdu o lokacijskoj dozvoli.\nUkoliko je nekretnina neuknjižena potrebna je kompletna pravna dokumentacija od prvog do trenutnog vlasnika o regulisanom porezu na prenos apsolutnih prava.\nTarifa Republičkog geodetskog zavoda\nVrednost potraživanja u rsd\nDo 6.000.000 rsd\nKamata je cena koja se plaća za korišćenje sredstava banke, ukoliko je izražena u procentima govorimo o kamatnoj stopi. Visina kamatne stope zavisi od vrste kredita, roka na koji se sredstva ustupaju, sredstava obezbeđenja kredita, naplate potraživanja, uslova na tržištu, konkurencije, stope inflacije, kreditnog rejtinga zemlje.\nEKS je skraćenica za efektivnu kamatnu stopu, ona podrazumeva nominalnu kamatu i uključuje sve dodatne troškove (procenitelji, notar, katastar, osiguranja) koje klijent ima do momenta realizacije kredita. Banke su zakonski obavezne da vam predoče i upoznaju vas sa tim troškovima kao i da transparentno iskažu EKS.\nKada je u pitanju kredit koji klijent uzima kod banke, efektivna kamatna stopa će biti veća pri korišćenju proporcionalne metode, jer se tada kamatna stopa obračunava na osnovno zaduženje a ne na otplaćeni deo kredita.\nBanke za obračun kamate koriste proporcionalni metod obračuna kamate, a u okviru mesečne rate otplaćuje deo glavnice i deo pripadajuće kamate.\nKod kredita sa promenljivom kamatnom stopom visina rate zavisi od promene kamatne stope (te promene su uslovljene kretanjem referentnih vrednosti, Euribora ili Belibora). To je razlog zbog čega se kod uzimanja ovakvih kredita preuzima i kamatni rizik, odnosno rizik od povećanja troškova u slučaju povećanja kamatne stope.\nKretanja su moguća i u suprtnom pravcu tako da je moguće i da vaša rata bude manja ukoliko se referentne vrednosti snižavaju.\nTreba vam pomoć oko nečega?\nNe možete da nađete odgovor u našoj sekciji najčešće postavljanih pitanja?\nPopunite formular ispod, a mi ćemo vam odgovoriti u najkraćem roku.


eKapija | Murali i grafiti u Podgorici samo uz odobrenje Glavnog grada\nIzvor: Dnevne novine | Četvrtak, 04.03.2021.| 13:28\nMurali i grafiti u Podgorici samo uz odobrenje Glavnog grada\nGlavni grad je pripremio Odluku o dopunama odluke o komunalnom redu, koja će se uskoro naći pred odbornicima lokalnog parlamenta, pišu Dnevne novine.\n- Murali i drugi oblici vizuelne komunikacije nekomercijalne sadržine oslikavaju se, ocrtavaju, lijepe iii postavljaju na spoljnim djelovima zgrade na osnovu odobrenja organa lokalne uprave nadležnog za komunalne poslove. Uz zahtjev za izdavanje odobrenja iz stava 1 ovog člana dostavlja se idejni projekat, dokaz o pravu svojine na objektu, saglasnost vlasnika objekta, odnosno saglasnost skupštine etažnih vlasnika zgrade. O zahtjevu iz stava 2 ovog člana organ lokalne uprave nadležan za komunalne poslove pribavlja mišljenje Komisije za murale i druge oblike vizuelne komunikacije - navodi se u dokumentu.\n- Tokom primjene Odluke o komunalnom redu ukazala se potreba da se dodatno precizira dio Odluke koji se odnosi na postavljanje vizuelnih sadržaja nekomercijalne prirode. Brojne inicijative od strane građana i umjetnika, kao i pozitivna iskustva iz regiona (Beograd, Novi Sad) opredijelila su nas da promovišemo ovu vrstu urbane umjetnosti kroz umjetnička djela nekomercijalne sadržine koja se oslikavaju i postavljaju na spoljnim djelovima zgrada, a u cilju stvaranja i razvijanja kulturnog ambijenta i estetskog izgleda glavnog grada - stoji u razlozima za donošenje ove odluke.\n- Na ovom konkursu pravo učešća imala bi stručna lica iz oblasti umjetnosti, pojedinci iii umjetničke grupe i druga lica čiji estetski kriterijumi korespondiraju i kreativno oslikavaju prirodni ili kulturni kontekst grada. lmajući u vidu očekivane pozitivne efekte, Glavni grad očekuje podršku Vlade Crne Gore i međunarodnih razvojnih institucija u promovisanju urbane umjetnosti kroz ovakav oblik umjetničkog iskaza - stoji u odluci.\nKomisija za murale i druge oblike vizuelne komunikacije\nOdluka u komunalnom redu


Crvene morske alge u govedarstvu ⋆ Agroburza\nNaslovnica Agro savjeti Crvene morske alge u govedarstvu\nZabrinutost zbog klimatskih promjena koje dosežu neviđene razine, aditiv za stočnu hranu koji uzrokuje veliko smanjenje proizvodnje metana kod krava je uzbudljiv i iznimno dobrodošao.\nSprječava vezanje vodika na atome ugljika\nMetan je, naravno, jedan od najgorih takozvanih stakleničkih plinova, a kako crvena alga (Asparagopsis sp.) zaustavlja proizvodnju metana kod stoke nije komplicirano. Unutar probavnog trakta jednostavno sprječava vezanje vodika na atome ugljika, tako da krave izbacuju izuzetno malo metana u zrak.Kako alge mogu doprinijeti održivosti hrane? Ovdje možete pronaći sve najnovije inovacije i razvoje o algama kao novom proteinu. Provjerite…\nUtjecaj crvenih morskih algi u ishrani goveda\nOkus crvene morske alge je dobar (u svakom slučaju, treba je hraniti samo na vrlo niskoj razini kao što je 0,5%) i nema vidljivih učinaka na kvalitetu mlijeka i mesa uključivanje u goveđe ili mliječne obroke . No, osim toga, zanima proizvođače jer je barem u jednoj studiji pokazalo da crvene morske alge rezultiraju istim dnevnim prirastom goveda hranjenih manje nego što bi inače bilo potrebno za taj stupanj debljanja.\nU svojoj studiji, Kebreab i njegovi kolege također su otkrili da hranjenje crvenim morskim algama smanjuje potrebe farmera za hranom za 14% bez promjene u debljanju volana. To je u osnovi korelira s tvrdnjom FutureFeeda da se “otprilike 12% hrane gubi kao emisija metana”. Ni Kebreab ni Hristov nisu napravili nikakvu analizu troškova uključivanja crvenih morskih algi u prehranu goveda u odnosu na uštede troškova potencijalnog hranjenja manje hrane. FutureFeed ne može komentirati uštede troškova koje bi mogle proizaći iz hranjenja crvenim morskim algama, a Salwen nije svjestan studija koje se temelje na troškovima.\nMeđutim, Salwen kaže da u pogledu njezina budućeg proizvoda, “još uvijek radimo na točnom modelu cijena i tko bi to platio. Naš poslovni model osmišljen je kako bi osigurao da farmeri i stočari – koji su najugroženiji dio lanca stočne i mliječne hrane i koji su u najboljoj poziciji da budu klimatski heroji – ne moraju snositi punu cijenu.”\nStudije o govedima i mliječnim govedima\nPrvo krenimo s istraživanjem metana. Dr. Ermias Kebreab nedavno je vodio 147-dnevnu studiju na Sveučilištu Kalifornija (Davis) koja je pokazala da je smanjenje metana iz goveda hranjenih crvenim morskim algama održano tijekom cijelog ispitivanja. Kebreab je direktor Svjetskog centra za hranu na Sveučilištu i znanstveni savjetnik za američki Blue Ocean Barns , tvrtku koja sada radi na komercijalizaciji aditiva za crvene morske alge. U drugom nizu kratkoročnih studija s mliječnim kravama u laktaciji koje je vodio dr. Alexander Hristov (ugledni profesor mliječne prehrane na Penn State University ), uključujući crvene morske alge u obroku smanjile su se emisije metana za 80% bez utjecaja na unos hrane ili prinos mlijeka .Nisu sve morske alge prikladne kao inhibitori metana\nMorske alge mogu biti učinkovito sredstvo za ograničavanje emisije metana kod krava, ali neke tvari koje inhibiraju metan su također otrovne. Čitaj više…\nRasprava o potrebi za dodatnim istraživanjem\nHristov ne vjeruje da je u ovom trenutku bilo “gotovo dovoljno” studija o tome je li hranjenje stoke crvenim morskim algama dugoročno učinkovito u smislu smanjenja emisije metana. Objašnjava da se pokazalo da se mikrobi buraga prilagođavaju mnogim vrstama hrane i aditiva za stočnu hranu te da su mnogi aditivi u nekom trenutku nakon uvođenja prestali proizvoditi učinak. On sugerira da je “dugotrajna studija na mliječnim kravama puna laktacija ili najmanje 105 dana. Kod goveda, dugoročna studija je cijeli ciklus hranilišta.” Sa svoje strane, Kebreab smatra da je njegova 147-dnevna studija “dovoljna” u smislu utvrđivanja dugoročne učinkovitosti kod goveda.\nStabilnost i više\nHristov također vjeruje da je potrebno više proučavanja stabilnosti aktivnog sastojka, bromoforma. O ovoj temi, Kebreab izvještava da smo u svojim studijama “koristili morsku algu pohranjenu 3 godine u zamrzivaču i radi sasvim dobro, tako da mislim da je stabilna.” Na pitanje da li se pokazalo da drugi dodaci prehrani i morske alge imaju slične učinke, Kebreab kaže da je “jedina vrsta morskih algi koja djeluje je Asparagopsis”. On ukazuje na novi rad koji uspoređuje aditive za hranu koju je izradila Australska organizacija za znanstvena i industrijska istraživanja (CSIRO) koji to potvrđuje. Međutim, on također dodaje da bi “zamislio da bi bilo koja morska alga koja je pohranjena bromoformom djelovala.”Najveća prepreka ostaje nabavka komercijalnih količina morskih algi.\nPovećanje brzim tempom\nJedna grupa koja radi na komercijalizaciji dodatka stočnoj hrani od crvenih morskih algi što je prije moguće je FutureFeed , partnerstvo između CSIRO-a, Meat and Livestock Australia i Sveučilišta James Cook uz financiranje raznih tvrtki. Stvoren je isključivo kako bi podržao rast upotrebe crvenih morskih algi kako bi se značajno smanjile emisije metana od strane stoke.\nEve Faulkner, menadžerica marketinga i komunikacija FutureFeeda, kaže da njezina organizacija očekuje komercijalizaciju u sljedećih 12 mjeseci. “Nabavka komercijalnih količina alge ostaje najveća prepreka”, objašnjava ona i dodaje da se aditiv lako može ugraditi u koncentrat žitarica koji se svakodnevno hrani kravama na mliječnim farmama i tovilištima.\nPrva odobrena staza crvenih morskih algi\nBlue Ocean Barns, kao što je spomenuto, je tvrtka sa sjedištem u SAD-u koja također radi na komercijalizaciji dodatka za hranu za crvene morske alge. “Mi uzgajamo alge i na Havajima i u San Diegu, a već smo započeli proces prelaska na veće spremnike na obje lokacije, objašnjava izvršna direktorica i suosnivačica Joan Salwen. “Za sada će to biti dvije primarne lokacije za našu proizvodnju morskih algi, a trenutno pregovaramo o proširenju na farme na kopnu. Predviđamo prodaju tvrtkama do kraja godine.” Ona dodaje da je u siječnju 2021. odobreno prvo komercijalno ispitivanje crvene morske alge u SAD-u. Provest će se na mliječnoj farmi u vlasništvu Alberta Strausa u Marshallu u Kaliforniji, a aditiv će se hraniti podskupu njegovog stada ovog ljeta i jeseni.


Jala Brat i Buba Corelli objavili pjesmu „Karantin“ (VIDEO)\nNajpopularniji bh. muzički duo Jala Brat i Buba Corelli objavio je novi spot za singl "Karantin".\nU februaru smo UNLIMITED počeli sa Faketom Salihbegović-Avdagić, višestruko nagrađivanom glumicom Bosanskog narodnog pozorišta Zenica i...\nU Beogradu je održana druga po redu dodjela nagrada Music Awards Ceremony (MAC), kojoj su prisustvovale brojne regionalne zvijezde.


Nada Golubović, predsjednica Upravnog odbora Fondacije Udružene žene – Banja Luka: ZAŠTITOM ŽENA ŠTITE SE I NJIHOVA DJECA | bedrudingusic\nNada Golubović, predsjednica Upravnog odbora Fondacije Udružene žene – Banja Luka: ZAŠTITOM ŽENA ŠTITE SE I NJIHOVA DJECA\nPosted: 22. Decembra 2015. in Intervjui\nNevladina, neprofitna organizacija Fondacija “Udružene žene” Banja Luka je osnovana 16. augusta 1996. godine u Banja Luci-BiH, sa osnovnim ciljem djelovanja u pravcu unapređenja društvenog položaja žene i njenog prava na život bez nasilja u porodici i javnom životu…..Udružene žene su jedna od osnivačica Sigurne mreže zajedno sa Vive Žene-Tuzla, Žena BiH-Mostar, Budućnost- Modriča, Medica- Zenica, Žene ženama-Sarajevo, Žene sa Une-Bihać te Fondacija lokalne demokratije-Sarajevo…..Područja u kojima djelujemo i usluge koje pružamo su SOS telefon, sigurna kuća za žene i djecu-žrtve porodičnog nasilja i trgovine ljudima, pravno savjetovalište za žene i djecu-žrtve porodičnog nasilja, žene- žrtve trgovine ljudima, žene-žrtve rata…Sve usluge su besplatne…..Žrtve nasilja u porodici se smještaju u oba entiteta po rješenju Centara za socijalni rad. U Federaciji BiH žrtve se mogu smjestiti uz asistenciju policije. Postoji mogućnost da žena sama podnese molbu za smještaj u Sigurnu kuću…..Zakonski su prepoznati svi oblici nasilja – ekonomsko, psihološko, sekualno, fizičko i mješovito.Međutim sve osim fizičkog nasilja je mnogo teže dokazati…..Također se Centri za socijalni rad postavljaju kao čuvari budžeta sa nivoa lokalne zajednice…..\nPonesen željom da se i na ovom blogu javno progovori o nasilju nad ženama i u porodici te o udrugama koje se bore za “unapređenje društvenog položaja žene i njenog prava na život bez nasilja u porodici i javnom životu” u BiH, obratio sam se na dvije bh. adrese sa upitom za razgovor sa čelnicama takvih udruga: gospođi Nadi Golubović, predsjednici Upravnog odbora Fondacije “Udružene žene” – Banja Luka i gospođi Jasni Zečević, čelnoj osobi Centra za terapiju i rehabilitaciju “Vive žene” – Tuzla. Dakle, izabrao sam dvije nevladine organizacije – članice mreže takvih i sličnih udruga “Sigurne kuće” iz cijele BiH – jednu iz manjeg entiteta drugu iz onog malo većeg, zbog paralela i eventualno različitih iskustava. Gospođa Jasna Zečević nikada nije odgovorila na upit, a gospođa Nada Golubović, moja današnja sugovornica, je pravovremeno prihvatila poziv za razgovor, a u poželjnom roku odgovorila i na moja pitanja, znači postupila je profesionalno. I damski, dodao bih. Jer, riječ je o jednoj istinskoj dami. Možda je i ovo što sam iznio samo po sebi neka – paralela?!\nKada je osnovana Fondacija i šta su joj vizija i misija?\nGOLUBOVIĆ: Nevladina, neprofitna organizacija Fondacija “Udružene žene” Banja Luka je osnovana 16. augusta 1996. godine u Banja Luci-BiH, sa osnovnim ciljem djelovanja u pravcu unapređenja društvenog položaja žene i njenog prava na život bez nasilja u porodici i javnom životu.\nVaša Fondacija je članica Sigurne mreže. Hoćete li reći nešto o toj neformalnoj mreži i kakvu suradnju ostvarujete sa ostalim članicama iste?\nGOLUBOVIĆ:Sigurna mreža je nastala 2001. godine (kao neformalna mreža) i činile su je 32 nevladine organizacije i vladine institucije koje se bave problemom nasilja sa područja cijele BiH (Federacija BiH i Republika Srpska).\nUdružene žene su jedna od osnivačica Sigurne mreže zajedno sa Vive Žene-Tuzla, Žena BiH-Mostar, Budućnost- Modriča, Medica- Zenica, Žene ženama-Sarajevo, Žene sa Une-Bihać te Fondacija lokalne demokratije-Sarajevo.\nOsnivačice čine sekretarijat Sigurne mreže i predsjedavjuća organizacija se mjenja svakih 12 mjeseci.\nMomentalno Sigurnom mrežom koordinira Fondacija lokalne demokratije, Sarajevo.\nKoje su vaše aktivnosti, odnosno kakve sve usluge pružate onima kojima su one potrebne?\nGOLUBOVIĆ:Ciljana grupa sa kojom radimo su žene žrtve porodičnog nasilja, žene na mjestima odlučivanja, žene žrtve/svjedokinje ratnog silovanja, drugih ratnih zločina i drugih krivičnih djela rodno zasnovanog nasilja, djeca- žrtve porodičnog nasilja, žene žrtve trgovine ljudima….\nGeografsko područje djelovanja je Bosna i Hercegovina i regija Jugoistočna Evropa.\nPodručja u kojima djelujemo i usluge koje pružamo su SOS telefon, sigurna kuća za žene i djecu žrtve porodičnog nasilja i trgovine ljudima, pravno savjetovalište za žene i djecu- žrtve porodičnog nasilja, žene-žrtve trgovine ljudima, žene-žrtve rata…Sve usluge su besplatne.\nKoliko sigurnih kuća ima na području tog entiteta i kako žrtve nasilja dolaze do njih?\nGOLUBOVIĆ:Na području Bosne i Hercegovine postoje u Republici Srpskoj tri kuće i u Federaciji BiH je bilo pet kuća ali je Kuća u Mostaru zatvorena zbog nedoststka financijskih sredstava.\nU Bosni i Hercegovini postoje i dvije SOS linije – jedna u Republici Srpskoj a jedna u Federaciji BiH.\nŽrtve nasilja u porodici se smještaju u oba entiteta po rješenju Centara za socijalni rad. U Federaciji BiH žrtve se mogu smjestiti uz asistenciju policije. Postoji mogućnost da žena sama podnese molbu za smještaj u Sigurnu kuću.\nKakva su Vaša iskustva sa obimom i strukturom prijavljivanja nasilja nad ženama? Da li ih prijavljuju same žrtve, druga lica i sl? Ima li straha kod žrtava od moguće odmazde? Da li su zabilježeni slučajevi odmazde?\nGOLUBOVIĆ:U cijeloj Bosni i Hercegovini ne postoji jedinstvena baza podataka o broju prijavljenih slučajeva. Najbolje evidencije od državnih institucija ima policija. Nevladine organizacije imaju evidencije o broju prijavljenih slučajeva na SOS linije. Međutim, sve te evidencije pokazuju samo vrh ledenog brijega od stvarnih slučajeva nasilja. U državi kao što je Bosna i Hercegovina, u patrijarhalnom okruženju, žene se libe da prijave nasilja.\nŽene se boje nasilnika ali se boje i osude sredine jer još uvijek postoji stigma da je žena kriva i da je u osnovi sama kriva za nasilje.\nKoji je maksimalan vremenski okvir u kojima žrtve nasilja provedu u sigurnim kućama? Šta im, zapravo, još pružaju sigurne kuće osim što su, privremeno boraveći u njima, žrtve fizički dislocirane od domašaja nasilnika?\nGOLUBOVIĆ: Po Zakonu o zaštiti od nasilja u porodici je predviđeno da žene i djeca žrtve nasilja u porodici mogu ostati do šest mjeseci, a u slučaju potrebe i procjene, može ostati duže.\nKako se nasilje u porodici, konkretno nad ženama, odražava na djecu koja su neposredni svjedoci svega toga? Mogu li se desiti dugoročne, možda trajne posljedice?\nGOLUBOVIĆ:Nasilje u porodici se dešava najčešće protiv žena u BiH oko 93 %. No, djeca su u svim slučajevima nasilja 100% žrtve. Posljedice po djecu su katastrofalne. Djeca uče ponašanje u porodici pa muškarci iz tih porodica često postaju nasilnici, a djevojčice, tolerantne na nasilje, postaju žrtve.\nDa li djeca obavezno borave sa svojim majkama u sigurnim kućama?\nGOLUBOVIĆ:To je najbolje jer tako odlaze od nasilnika i prolaze kroz psihosocijalni tretman kako bi korigirale ponašanja i smanjile posljedice trauma.\nKoji su jos oblici nasilja nad ženama na području tog entiteta, osim fizičkih?\nGOLUBOVIĆ:Zakonski su prepoznati svi oblici nasilja – ekonomsko, psihološko, seksualno, fizičko I mješovito.Međutim, sve osim fizičkog nasilja je mnogo teže dokazati.\nJeste li zadovoljni sa zakonskom regulativom po pitanju nasilja nad ženama u tom entitetu?\nGOLUBOVIĆ:U oba Entitieta postoje zakonski osnovi za prepoznavanje i zaštitu žrtava. No, politička volja i patrijarhalno društvo često utiču da žrtve ne budu adekvatno zaštićene i nasilje ne bude prepoznato i adekvatno tretirano.\nKako se finansiraju sigurne kuće?\nGOLUBOVIĆ:U Republici Srpskoj je predviđeno financiranje Sigurnih kuća 70% od strane Entiteta i 30% od strane lokalne zajednice. U Federaciji BiH plaćanje je predviđeno od strane Federacije BiH 70% i lokalne zajdnice 30%.\nPlaća se po broju smještenih žena sa rješenjem Centra za socijalni rad.\nU Republici Srpskoj podzakonskim aktom su regulisani fiksni i varijabilni troškovi.\nPlaćanje po osobi nije dobro jer ne omogućuje rad hladnog pogona, iako je zakonom propisano osoblje koje mora raditi u Sigurnoj kući.\nKakva je uloga Centara za socijalni rad u zbrinjavanju žrtava nasilja nad ženama?\nGOLUBOVIĆ:Centri za socijalni rad imaju ključnu ulogu ali vrlo često ne postoji politička volja da se žene smjeste u Sigurnu kuću. Također se Centri za socijalni rad postavljaju kao čuvari budžeta sa nivoa lokalne zajednice.\nDa li je prijavljivanje nasilja u porodici na dobrovoljnoj osnovi ili je obavezno po zakonu?\nGOLUBOVIĆ:Prijavljivanje je po službenoj dužnosti za subjekte zaštite (policija, socijalni radnici, prosvjetni radnici, zdravstveni radnici) a građani koji imaju saznanja također bi trebali prijaviti nasilje, ali često to ne rade jer smatraju da je to privatna stvar a ne kršenje ljudskih prava.\nHoćete li reći nešto o akciji 16 Dana aktivizma protiv rodnog nasilja u BiH?\nGOLUBOVIĆ:U 16 dana aktivizma naša Fondacija je uradila Kalendar aktivnosti za cijelu Bosnu i Hercegovinu koji je objavljen na globalnoj stranici 16 days of activism http://www.unwomen.org/en/partnerships/civil-society\nNa samom kraju, šta su preventivne mjere, kako institucija sistema, nevladinih organizacija, građana.., tako i društva u cjelini da se, ako ne potpuno iskorijeni, a ono bar značajno reduciraju svi oblici nasilja nad ženama?\nGOLUBOVIĆ:Nasilje protiv žena je rodno zasnovano. Da bi se smanjilo, potrebno je da se na svim nivoima intenzivno radi na\nReparaciji rodno zasnovanog nasilja.\nNa taj način ćemo dugoročno pomoći ženama žrtvama nasilja.\nPotrebno je da BiH uskladi sve zakone sa Istanbulskom konvencijom (CAHVIO) koju je ratificirala 2013. kao šesta zemlja članica Vijeća Evrope. To je jedini način da žene budu zaštićene od svih oblika rodno zasnovanog nasilja i nasilja u porodici. Osim usklađivanja zakonodavstva, potrebno je da postoji i politička volja da se žene zaštite. Zaštitom žena štite se i njihova djeca.\nRAZGOVARAO: Bedrudin GUŠIĆ (745)\n22. Decembra 2015. u 10:38 PM\naha nada je se.jos za 100 godina krkani cetnicki nece se nauciti kulturi niti opametiti dok im neodje zakon Svedski.\nNAŠI DJEČACI RASTU DO NEBA, ZA LJUBAV BOSNI KOJA IH TREBA!\nVojislav Martinov, istoričar i kustos u Muzeju Vojvodine: SRBIJA SE ODREKLA ANTIFAŠIZMA PRE TRI DECENIJE….


5 albuma za bogougodan pokop umirućeg leta – Vladislav Radak | Blog\n5 albuma za bogougodan pokop umirućeg leta\nDr. Dre nezadovoljan merama štednje u Srbiji – ja kada sam počinjao isto je bilo teško, veli\nVreme je da kažete ćao letu i vašim nevešto uslikanim fotografijama sa mora, koje je trajalo solidnih deset dana, ali vas nije sprečilo da ih postavljate narednih dva meseca. Opravdanja više nemate, a i album „Konačno oženismo Đoleta“, sa zaparenim mladićima koji po prvi put nose nešto što ima kragnu, iako su se sa kravatom oprostili već kod prve popove rečenice, neće pomoći da se neminovnost odloži – stiže jesen, otplata nagomilanih računa, nervozni šefovi, kiša, depresija, gužve u prevozu i šest meseci tužnog vremena koji će delovati kao minimum devet. Vreme je takođe i da se sumira letnja šema albuma, makar nešto što će nam ostati u krvi, da nas podseti na nepromišljene letnje avanture na Zakintosu i poderane japanke u najnezgodnijoj peščaskoj turi.\nVeteran hip –hopa se više ne može tako nazvati, s obzirom da je odavno izašao iz svih okvira kojima se može jedan komptonski mogul ograničiti – postao je najbogatiji reper i prvi milijarder, prodajom svoje kompanije Eplu. Producirao je film o usponu gengsta repa koji prati njegove početke sa grupom NWA, što je verovatno bio okidač da se ponovo vrati muzici. Dugo očekivani album Dretox, koji je publika strpljivo čekala 16 godina je jednostavno završio u kanti za đubre, Dre se vratio na sam početak i sabio 16 impresivnih pesama još jednom potvrdivši da za dobar hip hop album još ima nade.\nU moru hipsterske komercijale (da zaista postoji taj naziv, evo od danas) Beach House uspevaju da isplivaju i da uvek ostanu originalni i dosledni. Muku sam mučio da provalim da li je ovaj album bolji od prethodnog i zatočen u neprekidnom slušanju jednostavno utonuo u novi zvuk. Fenomenalan za suicidno produbljivanje kišnih jutara, kasne vožnje kući metroom, te ako ste ozbiljan reditelj ili ne daj bože trošač olovki o beli papir, ovaj album će vam dati pregršt ideja, scenografija i odvesti vas na neka neočekivana putovanja.\nO bebo Isuse, sunce ti poljubim, moja očekivanja od novog albuma Detroitskog kopileta Sufjan Stevens-a su bila mizerna, vodeći se starom izrekom grom neće dva puta u isto drvo, ali ne lezi vraže ovaj talentovani folker iz sjebanog grada donosi novu ploču koja udara u sve bubnjeve penjući se na lestvici teško depresivnih, prozak, inspirativnih stvari. Akustika koju donosi ovaj četrdesetogodišnjak biće dovoljna da pregrmite trulu jesen koja nadolazi. Album naslovljen po njegovoj majci (koja je bila teška lujka, bibolarac klasični i umrla 2012 od karcinoma) i očuhu (koji vodi nezavisnu izdavačku kuću koja i izdaje njegove ploče), prošarana je citiranjem Biblije, ali i svim onime što nas tera da dignemo ruku na sebe: odrastanjem, sukobom sa realnošću, gubitkom, najbolje opisano u jednoj Stivensonovoj lajni: “Fuck me I’m falling apart”\nTaman kada ste pomislili da idem utabanom stazom Pičforkovih pohotnih, ali monotonih recenzija, evo nas na mestu koje su i najhipsterskiji poštovaoci muzike propustili. Ovaj sedmerac bez kormilara nam dolazi iz Alabame gde je soul muzika kojom se oni tako strastveno bave uplivala u sve pore života. Njihov prvi LP je vredan svakog poštovanja i iako je glasovne mogućnosti Pola Žanveja teško opisati u jednoj rečenici ili jednoj knjizi, ni ostali ne zaostaju. Možda najškolovanija, muzički najelokventnija ploča koju sam otkrio još prošlog leta, ali koja je zaslužila da se vrti na poslednjem umirućem suncu.\nBez starca nema udarca, te iako Brajn Vorner ima samo 46 godina nekako sam očekivao da je industrija i nju ejdž način slušanja muzike pregazio ovog veteranskog bed boja iz Grada Anđela. Prevario sam se, naravno, The Pale Emperor itekako ima šta da ponudi, za nijansu tvrđi industrijski zvuk, manje glupiranja na vokalu, poneke mejnstrimaške poruke koje u njegovom slučaju mogu da istolerišem, produkciju koju je pata-pata podelio sa Tajlerom Bejtsom još jednim vrednim holivudskim kompozitorom koji je nesumnjivo pod uticajem još jednog mog miljenika, muzičkog otpadnika – Trenta Rejzora. Na prvo slušanje plitak, sa vremenom ulazi u uši, a ovaj tvrđi zvuk će vam svakako biti potreban da pokažete zube šefu pri jesenjim pregovorima za povišicu. Šalim se, ove godine nema povišice. Ni sledeće.\nPosted in MuzikaBy vladislavradakLeave a comment\n← Pas i moja senka\nŠta čitati ove nedelje: Seksualno oslobađanje, štreberizmi i pornografija →


Čepurin otkrio kada kreće isporuka ruskog gasa Srbiji preko „Turskog toka“ - Sputnjik Srbija\n18:48 14.03.2019 (osveženo 19:22 14.03.2019) Preuzmite kraći link\nOd 2020. godine će se prekinuti isporuke gasa Transbalkanskim koridorom preko Ukrajine. Istovremeno će proraditi oba kraka “Turskog toka”. Srbija će neprekidno dobijati ne samo gas po povoljnoj ceni, kao i sada, već i znatne prihode od tranzita.\n„Srbija će neprekidno dobijati ne samo gas po povoljnoj ceni, kao i sada, već i znatne prihode od tranzita“, napisao je Čepurin na Tviteru.\nruski gas, turski tok, Aleksandar Čepurin, Srbija


Tri bh. rukometna kluba igraju susrete 2. kola Challenge cupa – Svijet Rukometa\nHome / Evropa / Tri bh. rukometna kluba igraju susrete 2. kola Challenge cupa\nRedakcija 12. Oktobra 2017.\tEvropa 499 Views\nDrugi bh. predstavnik u istom takmičenju Vogošća Poljine hills za protvnika u 2. kolu imat će ekipu Holon iz Izraela. Oba susreta igrat će se u Vogošći u dvorani “Amel Bećković”. Prvi susret na programu je u nedjelju, 15. oktobra, u 17.15 sati, dok će se revanš igrati u ponedjeljak u 19 sati. Rukometašice Krivaje u subotu dočekuju ekipu Bora iz Srbije, u prvoj utakmici 2. kola Challenge kupa. Susret će se igrati u Zavidovićaima u 19 sati, dok je revanš na rasporedu 21. oktobra u Srbiji.\nOstala dva bh. predstavnika u Cahllenge kupu, rukometaši Zrinjskog iz Mostara i rukometašice tuzlanskog Jedinstva direktno su uvršteni u 3. kolo. Sredinom novembra Zrinjski će igrati protiv gruzijskog Batumija, a Jedinstvo protiv grčkog PAOK-a.


Preporučujemo - TV emisija ''Srbija u kadru'' | Srce lutajuće\nby Damir December 10, 2019 December 10, 2019\nU sve većoj konkurenciji različitih televizijskih i radijskih emisija, specijalizovanih magazina, internet portala, posvećenih turizmu i putovanjima u Srbiji, jedan projekat se izdvaja svojim kvalitetom i profesionalnošću, a to je emisija ”Srbija u kadru”.\nAutori emisije, mladi i poletni šabački dvojac, Milica Janković i Aleksandar Pavlović, iz produkcije ”Kadar”, ističu da pošto Srbija obiluje prelepim predelima, običajima koji se od mesta do mesta razlikuju, ali i raznim manifestacijama po kojima je naša zemlja prepoznatljiva u svetu, želja im je da svaka emisija bude i jedinstvena pozivnica za obilazak najlepših mesta u Srbiji.\nEmisija se emituje četiri puta mesečno na preko 60 lokalnih televizijskih stanica u Srbiji, a svaku emisiju možete pogledati na njihovom YouTube kanalu.\nOsim preporuke da pogledate zanimljive priloge sa raznih zanimljivih destinacija, ovo je ujedno poziv turističkim subjektima kojima se dopadne nešto od prikazanog i ukoliko žele da se o njihovoj destinaciji ili objektu napravi jedna lepa reportaža, slobodne se jave produkciji ”Kadar” koja će realizovati svaku vrstu dogovora pod izuzetno povoljnim uslovima.\nMi smo za ovu priliku izdvojili dve njihove emisije, snimljene u Vojvodini, kao ilustraciju svega gore navedenog.


NAUČNICI TVRDE: Ova grupa ljudi najčešće razvija TEŠKI OBLIK COVID-19 | Happy BSC portal\nStudije su pokazale da pacijenti koji imaju povišen krvni pritisak razvijaju ozbiljnije oblike COVID-19.\n- Što je osoba starija, imaće ozbiljniji oblik COVID-19, naročito ako boluje od hipertenzije - ističe ruski kardiolog i napominje da je hipertenzija faktor koji, nezavisno od godina, komplikuje tok bolesti.\nU Rusiji je od početka pandemije potvrđeno 1.109.595 slučajeva zaraze korona virusom, od čega 911. 973 pacijenata, a preminulo 19. 489.


Marković otvorio obnovljeni Hotel Rivijera: CG ima resurse, učinimo je zajednički još ljepšom, a život ljudi kvalitetnijim | Kodex.ME\nJasna strategija razvoja, ugovoreni projekti vrijedni 3 milijarde eura\nMarković otvorio obnovljeni Hotel Rivijera: CG ima resurse, učinimo je zajednički još ljepšom, a život ljudi kvalitetnijim\n12. 05. 2018 - 08:30 Autor: Kodex\n„Crna Gora ima jasnu strategiju svog razvoja – ubrzan i ekonomski održiv razvoj. Mi smo to u prethodnih godinu ipo pokazali. Pokazali smo da smo sposobni da naše potencijale i naše vrijednosti pretvorimo u opšte dobro zemlje i pretvorimo u korist naših građana“ – rekao je predsjednik Vlade na svečanosti priređenoj povodom otvaranja obnovljenog Hotela Riviera u Njivicama.\nKako je saopštila Vladina Služba za odnose sa javnošću, Marković je iskazao zadovoljstvo činjenicom da crnogorski turizam nastavlja da se uspješno razvija i jednom ovako impresivnom investicijom koja predstavlja novu vrijednost za cijelu Crnu Goru, obogaćuje njenu turističku ponudu i daje nove prilike za nova ulaganja i nova radna mjesta.\nZahvalio se administraciji Ministarstva održivog razvoja i turizma i ostalima koji su uspjeli da svojim aktivnostima i profesionalnošću u protekle dvije godine izdaju više od 60 građevinskih dozvola za nove hotele, uglavnom one sa četiri ili pet zvjezdica, i obezbijede na taj način investiciju od više od 400 miliona eura.\n„Mi danas u Crnoj Gori imamo ugovorene poslove u kapitalnim turističkim kapacitetima vrijedne tri milijarde eura“ – rekao je Marković. Dodao je da će Vlada i u predstojećem razdoblju nastaviti da kreira povoljan poslovni ambijent kako bi rezultati bili još bolji.\n„Ne želim da u ovom svečanom trenutku budem sebičan i da ovaj uspjeh pripišem samo Vladi i njenoj administraciji. Ovo je uspjeh svakog turističkog poslenika u Crnoj Gori. Tom uspjehu su doprinijeli i Iberostar i Montenegro Hotels Grupa gospodina [Branka] Ćupića kao i mnoge druge turističke kompanije. Da je to tako pokazuju rezultati u prva tri – četiri mjeseca. Naš turistički promet raste preko 20 odsto“ – rekao je predsjednik Vlade.\nOn je rekao da više u Crnoj Gori više ne govorimo o rekordnim godinama sa kraja osamdesetih jer smo taj rekord prošle godine oborili, a podaci sa početka ove godine pokazuju da bi rezultati mogli u 2018. biti još bolji.\n„Hvala vam na tom sadejstvu, na toj solidarnosti. Vlada će naravno uspjeti da tu priliku iskoristi na najbolji način“ – rekao je premijer dodajući da Crna Gora ima resurse i da je zajednički treba učiniti još ljepšom, a život ljudi kvalitetnijim“ – zaključio je predsjednik Vlade.\nOsnivač Iberostara Migel Fluša Roseljo je izrazio zadovoljstvo što je u prilici da otvori obnovljeni Hotel Rivijera i najavio nove investicije u crnogorski turizam rekavši da mu je cilj da napravi rizort sa pet zvjezdica koji gosti neće moći zaboraviti zaboraviti.\n„Mi vjerujemo da ova zemlja ima mnogo mogućnosti u turizmu“ – rekao je Mugel Fluša Roseljo dodajući da je turizam to privredna grana koja se može uspješno razvijati i koja donosi nova radna mjesta.\n„Ja sam veoma srećan što sam bio u tom poslu jer je moj posao da činim ljude srećnim a na svijetu nema ništa bolje od toga da ljude činiš srećnim“ – rekao je osnivač Iberostara.\nDodao je da je cilj da i u Crnoj Gori ostvari ono što ostvaruje u hotelima Grupe Iberostar a to je da se gosti vraćaju.\n„U našim hiotelima su 42 odsto oni koji se vraćaju, a to je ono što je najbolje“ – rekao je Mugel Fluša Roseljo.\nGrupa koja zapošljava oko 27.000 ljudi godišnje ostvari više od dvije milijarde eura prometa. Migel Fluša Roseljo je 581. na Forbsovoj listi, a u Španiji četvrti po bogastvu koje se procjenjuje na 4,4 milijarde eura.


Niška šampionka otvara sezonu medaljama\nPočetak/Sport/Niška šampionka otvara sezonu medaljama\nMaja Vodeničarski30. oktobra 2018.\nDevetogodišnja šampionka iz Niša Sofija Rodić, okitila se medaljama na takmičenju u Debrecinu u Mađarskoj i na najbolji način najavila predstojeću sezonu u brzom klizanju. Sofija se takmiči za beogradski klub „Intro Line“.\n„Sofija je u Mađarsku otišla sa samo 6 treninga na ledu, počev od 20 septembra dok deca u Evropi imaju po 5, 6 treninga nedeljno tokom cele godine“, kaže tata Petar Rodić.\nU Debrecinu se pojavilo ukupno 160 takmičara iz sedam zemalja (Srbija, Slovačka, Slovenija, Rumunija, Madjarska, Češka …) Sofija se takmičila u kategoriji F gde je imala trke na 500m, 222m i 333m i u ukupnom plasmanu je bila treća.\n„U trci na 333m gde je najbolje vozila, došlo je do pada na ledu i to pred sam cilj, inače bi se Sofija kući vratila sa zlatom. Ukupno je bilo devet trka i Sofija je napravila podvig vredan divljenju jer je uspela da se bori sa najboljim devojčicama u Evropi i to bukvalno bez treninga“, dodaje Rodić.\nFoto: Petar Rodić; lična arhiva (Prag)\nOva malena šampionka vredno trenira svakog dana i nije joj teško da ustaje u zoru kako bi navukla klizaljke i otišla u dvoranu.\n„Nama roditeljima je privilegija što je naše dete učestvovalo na takmičenju i srećni smo što se ona kroz taj sport razvija u zdravo dete. Ona u nedelju, kada sva deca u njenim godinama spavaju ustane u 5.30 i ode na trening u 6 sati“, kaže ponosno tata Petar.\nPored takmičenja u Debrecinu koji je bio za klizače, Sofija je učestvovala na Alpe Adria u Kranju gde je vozila rolere i osvojila zlato.\nU Zagrebu završnica Alpe Adria gde je isto osvojila zlato u svojoj kategoriji 9, 10 godina i osvojila srebrnu medalju na Inline kupu u Hrvatskoj i to u konkurenciji do 16 godina i to na 5 kilometara. Pored tih takmičenja, učestvovala je i na „Lifeinline“ u Pragu, gde je samo u njenoj konkureniciji učestvovalo 80 mališana, a Sofija zabeležila 7 mesto. Posebno je bilo važno za Sofiju ovo takmičenje koje ima rang svetskog.\nMedalje nisu izostale ni sa domaćih takmičenja. Na „Beogradskoj rolerijadi“ Sofija je na trci do 11 godina osvojila prvo mesto ( brzinska trka) i prvo mesto u kategoriji slalom na rolerima 9, 10 godina gde je imala ubedljivo najbolje vreme.\nSofija se trenutno priprema za trku u Celju u Sloveniji, gde je osvojila bronzanu medalju, prvu za Niš na međunarodnom takmičenju u brzom klizanju. Za četiri godine, koliko vozi rolere pobedila je na mnogobrojnim domaćim i međunarodnim takmičenjima, okitivši se najsjajnijim medaljama.\nIntro Line klizaljne roleri Sofija Rodić


Mirasad Hadžikadić: Ostavite Bosnu i Hercegovinu na miru! | RTV TK | Najbliži Vama!\nMirasad Hadžikadić: Ostavite Bosnu i Hercegovinu na miru!\nVideo poruka premijera Republike Makedonije Zorana Zaeva koju je prije nekoliko dana uputio građanima Bosne i Hercegovine, a koju su juče prenijeli mediji u Bosni i Hercegovini, predstavlja direktan napad na suverenitet Bosne i Hercegovine. Uticanje na ishod unutrašnjih pitanja i procesa Bosne i Hercegovine jednostavno nije, i ne smije biti, dozvoljeno bez direktnog poziva državnih organa Bosne i Hercegovine.\nOvo nije prvi put da stranke u Bosni i Hercegovini pozivaju države u regiji da podrže njihove parcijalne interese, bez obzira na to da li su oni u skladu sa voljom naroda ili ne. U svom obraćanju, premijer Zaev je suštinskisamo ponavljao predizborni slogan stranke koju navodno podržava i time pokazao površnost svoje podrške toj strancii njenom kandidatu za člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine.\nPozivanje i prihvatanje miješanja sa strane, od strane stranaka ili pojedinaca iz Bosne i Hercegovine, takođe je atak na Bosnu i Hercegovinu. Zar zaista želimo ljude koji to rade da dođu u poziciju da brane suverenitet i teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine i predstavljaju Bosnu i Hercegovinu u svijetu?\nPrevious articleSDP vodi civilizovanu kampanju\nNext articlePet medalja karatista Tuzla Sinbre na Federalnom prvenstvu\nTK: Kroz projekt putujućeg pozorišta odigrana monodrama ‘Ich Liebe Deutchland’\nOdržana hitna sjednica Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine


Ratari podneli 58.000 zahteva za avans\nRTV\t20.04.2012 16:36\nPoljoprivrednici su za dodelu subvencija za biljnu proizvodnju za samo tri dana podneli 58.000 zahteva za avnas, u ukupnoj vrednosti od nepunih milijardu dinara, izjavio je danas Tanjugu pomoćnik ministra poljoprivrede Miloš Milovanović.\nTo pokazuje da je Uredba o premiranju biljne proizvodnje bila pravovremena i naišla na veoma dobar odziv poljoprivrednih proizvođača, rekao je Milovanović, podsetivši da su za celu prošlu godinu imali svega 82.000 korisnika, kada je davana premija po hektaru od 14.000 dinara.\nOn je dodao da je obezbeđeno i subvencionisano gorivo za prolećne radove, za koje se javilo 250.000 korisnika.\n"S druge strane, danas ćemo usvojiti i mere investicione podrške proizvođačima povrća, voća, cveća, pečurki i grožđa i Ministarstvo će za njih omogućiti 40 do 50 procenata bespovratnih sredstava za opremu i mehanizaciju, koju koriste u proizvodnji i plasmanu svojih proizvoda", najavio je Milovanović.\nOn je naveo da će iznos sredstava, ukoliko podnosilac zahteva budu zadruga ili udruženje, takođe iznositi 40, odnosno 50 procenata, ali će limit biti četiri miliona dinara maksimalno, dok je za individualne poljoprivredne proizvođače limit dva miliona dinara.\nPrema njegovim rečima, ideja je da se zadruge i udruženja, kao i poljoprivredni proizvođači, stimulišu da se udružuju, kako bi mogli zajednički da nastupe na tržištu, jer pojedinačno ne mogu opstati na dugi rok.\nMilovanovih je najavio da će vlada danas\nusvojiti i Uredbu o subvencionisanju osiguranja, čime će poljoprivrednim proizvođačima biti omogućeno 40 procenata bespovratnih troškova, koje imaju prilikom osiguranja svoje biljne i stočarske proizvodnje.\nTo je za njih veoma značajno, kako bi zaštitili svoju proizvodnju od elementarnih nepogoda, jer ni danas u 21. veku, koliko god da je tehnika napredovala, ne može u potpunosti da je zaštiti, naveo je Milovanović.\n| Domaća ekonomija\tNajnovijeĐilas, Antić i Čović u trci za BeogradMafija nudi 500.000 evra za mesto šefa carinarniceKo je sledeći?Pedeset neeksplodiranih bombi u Novom SaduStranke čekaju po mesec dana da im odobre subvencionisani kreditNajveći dobitak ikad u Sloveniji: Uplatio tiket od dva, a dobio 21 milion evraSpecijalci opkolili centar KijevaH&M diže cene kako bi povećao plateKandidature za predsednika SNS-aDnevni horoskop za 10.12.2013.NajpopularnijeOgnjen izveo Danijelu i Matiju iz porodilišta: Što ne rekoste da je ovoliko teškoCrnogorac i plesHoroskop za 04.12.2013.Brisel zaustavlja 'Južni tok'Dve plavušeMaja Nikolić izgubila starateljstvo nad sinomOženio se Petar StrugarAdil krvnički pretukao ćerku Džeja RamadanovskogBedna plataHoroskop za 07.12.2013.\tJoš iz kategorije Domaća ekonomijaStranke čekaju po mesec dana da im odobre subvencionisani kreditKupci troše samo po planuPoljoprivreda ne može da izdrži nove nameteМогу ли шверцери да напуне буџетU kupovini trošimo - tri evraSmanjenje plata u javnom sektoruUsvojen set budžetskih zakonaЈош дуго ће нас мучити високе каматне стопеNema zaustavljanja 'Južnog toka'Siva ekonomija ruši budžetBanke deru i kad samo opominjuVlada: Poništiti prodaju VinogradaНамештена аукција за Вршачке виноградеSve više onlajn kupaca u SrbijiKo ne uplati doprinos, kazna milion dinaraRTB Bor - kompanija sa dugom od milijardu evra'Nevena' ostaje bez licence za 'Kosili'ИТ сектор у 'мрежи' економских мераСолидарни порез ће појести губиташка јавна предузећа'Solidarni porez' od 1. januara 2014. godine\tHome Sitemap


Svet Autor:Ksenija Stojiljkovic11. sep. 202114:23\nFoto EPA PHOTO NTV\nNavršava se dvadeset godina od najvećeg terorističkog napada koji se odigrao u Njujorku 11. septembra 2001. godine. Tada je islamska teoristička organizacija Al Kaida otela putničke avione i srušila Kule Bliznakinje, pri čemu je hiljade ljudi stradalo. Od tog trenutka, pa sve do danas, svetom kruže razne teorije zavere o svemu što je vezano za ovaj nemili događaj.\nJedna od najpopularnijih teorija zavere, u koju, nažalost, veruju i oni koji ne prate emije Teše Tešanovića je postojanje „duboke države“.\nTaj izraz trebalo bi da označava postojanje države u državi, tačnije nekih ljudi koji sede u mračnoj sobi i kroje sudbine svih, a da za to nije potrebna ni najmanja podrška ljudi iz vlasti jer „duboka država“ i njima upravlja.\nPo ovoj teroriji, Sjedninjene Države odgovorne su za napade ili su bar bile obaveštene da će se ovaj napad dogoditi i nisu učinile ništa da ga spreče. Ove tvrdnje potpomogla je serija Loose Change Final Cut u kojoj je oslikana uloga tadašnjeg predsednika Džordža Buša i nekih od najpoznatijih medijskih kuća koje su o tome izvešavale.\nOna govori i o tome da nije bilo moguće srušiti takvu konstrukciju avionima, već da je eksploziv bio postavljen unutar samih zgrada,\nDruga teorija tvrdi da u napadima nisu stradali Jevreji jer je 4.000 jevrejskih zaposlenih u Svetskom trgovinskom centru dobilo navodnu dojavu i nije se pojavilo na poslu.\nIz toga zaključuju da je izraelska vlada izvela napade kako bi naterala SAD da napadnu svoje regionalne neprijatelje, te da jevrejske moćne elite kontrolišu svetske događaje iz senke.\nAli, od 2.071 žrtve 11. septembra koja je radila u Svetskom trgovinskom centru, bilo je najmanje 119 Jevreja, što je skoro 10 odsto od ukupnog broja žrtava.\nNeki procenjuju da je tog dana možda umrlo i do 400 Jevreja.\nSlične teorije okružuju i druge države, uključujući Irak i Iran, ali nikada nisu pronađeni dokazi o njihovoj direktnoj umešanosti.\nIstragom 2008. godine utvrđeno je da je rušenje izazvao požar, što je prvi takav slučaj do tada na svetu.\nNovinarka najavila rušenje\nTakođe, je viralan i video na kome je novinarka BBC-a Džen Steli iza koje se ruši Svetski trgovniski centar, dok ona govori o terorističkom napadu koji će se tek dogoditi.\nIako je Osama bin Laden ubijen u velikoj akciji američke vojske, a Al Kaida preuzela odgovornost za tragediju koja se dogodila u Sjedinjenim Državama, ovaj tragični događaj nastavlja da privlači pažnju svih svetskih medija, dok se poneka teorija zavere pojavi svake godine.\nJedno je sigurno, bol onih koji su izgubili svoje najmilije nikada neće nestati.\n11. septembarAl KaidaKule bliznakinjeteorije zavereteroristička organizacijaterorizam


Stanivuković fotografisao Lukača mobilnim telefonom i najavio izložbu fotografija načelnika MUP–a | Trebinje Live\nStanivuković fotografisao Lukača mobilnim telefonom i najavio izložbu fotografija načelnika MUP–a\nPoslanik PDP–a u Narodnoj skupštini Republike Srpske Draško Stanivuković zatražio je danas da se sa dnevnog reda sjednice Narodne skupštine Republike Srpske povuče nacrt zakona o izmjeni zakona o javnom redu i miru, ali njegov prijedlog nije dobio podršku većine.\nStanivuković je u svom obraćanju u više navrata ministra policije Dragana Lukača nazvao „dragi ministre“, a potom osuo paljbu po predloženom nacrtu zakona.\nRekao je da, ukoliko se ne povuku predložene izmjene, da će na Trgu Krajine organizovati izložbu fotografija svih načelnika MUP–a Srpske, a prvu fotografiju napravio je lično, fotografišući mobilnim telefonom ministra policije.\nStanivuković je istakao da pomenti zakoni krše ljudska prava i evropske konvencije, istakavši da je prijetnja zatvorom do 60 dana za fotografisanje policijskih službenika kršenje postojećih zakona i Evropske konvencije o ljudskim pravima.\nU nekoliko navrata predsjednik Skupštine opomenuo je Stanivukovića da nije u redu i da ne može jednog ministra oslovljavati sa dragi, ali se poslanik PDP–a nije obazirao na to i nastavio je po svom.\nMinistar unutrašnjih poslova Dragan Lukač rekao je da neće povući sporni zakone, već da očekuje da poslanici daju svoje prijedloge i sugestije tokom rasprave.\n"Šta nije u skladu s evropskim standardima i ljudskim pravima? Nije ukazao ni na šta konkretno. Mi ćemo saslušati raspravu i usvojiti sve dobre prijedloge", rekao je Lukač.\nTAGOVI: Drustvo Dragan Lukac Drasko Stanivukovic


Međunarodni turnir | Udruga slijepih SMŽ Sisak\n13.4.2019. Sudjelovali smo na drugom Međunarodnom turniru u govornom pikadu u prostorijama Saveza slijepih Gradiška.\nOrganizator turnira bilo je Sportsko društvo Svjetlost Gradiška, a sudjelovalo je 8 ekipa iz Novog Sada, Pakrac-Lipik, Sisak,Visoko, Bihać, Banja Luka, Kopar i “Svjetlost” Gradiška.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: RYCO će podržati projekte za mlade\nRASPISAN KONKURS 24. 10. 2017. 17:49 >> 17:18 0\nRegionalna kancelarija za saradnju mladih (RYCO) raspisala je svoj prvi Otvoreni poziv za dostavljanje projekata 16. oktobra ove godine. Kao novi regionalni partner mladima i organizacijama koje se bave mladima RYCO će ove godine kroz svoj Poziv raspodijeliti sredstva u ukupnom iznosu od 900.000 eura za programe razmjene i povezivanja mladih ljudi u regionu.\nU cilju promocije prvog Poziva, Regionalna kancelarija za saradnju i Forumom MNE u saradnji sa Direktoratom za mlade Ministarstva sporta, a uz podršku Misije OEBS u Crnoj Gori, realizovaće niz info sesija u južnoj, centralnoj i sjevernoj regiji Crne Gore.\nInfo sesije u sklopu RYCO info dana će biti organizovane u Nikšiću (Kancelarija za prevenciju narkomanije, 25. oktobar u 10h), Pljevljima (Omladinski klub, 25 oktobar u 15h), Beranama (Sala Skupštine opštine, 26 oktobar u 12h), Rožajama (Čitaonica Centra za kulturu, 26 oktobar u 15h), Plavu (JU SMŠ “Bećo Bašić”- preduzetnički centar, 27 oktobar u 10:30h), Cetinju (Omladinski klub, 30 oktobar u 10h), Budvi (Omladinski klub, 30 oktobar u 13h), Podgorici (Omladinski centar, 01 novembar u 11h), Herceg Novom (Dom omladine, 02 novembar u 12h) i Ulcinju (Youth Corner, 03 novembar u 11h).\n"Ove info sesije biće fokusirane na predstavljanju Regionalne kancelarije za saradnju mladih, kao nove organizacije i novog regionalnoj partnera sa posebnom pažnjom na informisanje mladih i organizacija koje se bave mladima o prvom Otvorenom pozivu za dostavljanje projekata i mogućnostima koje on nudi. Kroz ovogodišnji konkurs RYCO će podržati projekte srednjih škola i nevladinih organizacija koje se bave mladima, a koji se tiču promocije pomirenja u regionu kroz povećanje mobilnosti, međusobne saradnje i aktivizma mladih", kazali su organizatori.\nRYCO je međunarodna organizacija koja je osnovana od strane vlada Zapadnog Balkana – Albanije, Bosne i Hercegovine, Kosova, Crne Gore, Makedonije i Srbije, u cilju promocije duha pomirenja i saradnje između mladih u regionu kroz programe omladinskih razmjena.


STARIJA SESTRA VELIKOG BRATA - Zorica Popović (Generalni direktor), Elixir Grupa - Finansijski Snowboard STARIJA SESTRA VELIKOG BRATA - Zorica Popović (Generalni direktor), Elixir Grupa - Finansijski Snowboard\nSTARIJA SESTRA VELIKOG BRATA – Zorica Popović (Generalni direktor), Elixir Grupa\nPorodične kompanije po pravilu prenose svoj familijarni model i na poslovanje. Tako je i u slučaju Elixir Grupe, u kojoj generalni direktor Zorica Popović ima ulogu „starije poslovne sestre“\nElixir grupa je kompanija sa preko 1.500 zaposlenih. Kako se odvijao razvojni put Elixir grupe, od male porodične kompanije do giganta u agro biznisu?\nOve godine navršava se punih petnaest godina od kako radim u Elixir Grupi. Tada je bilo manje od 100 zaposlenih, a danas ih je skoro 1.500. Iako je kompanija od samog osnivanja u agro biznisu, sa rastom kompanije i delatnost je postala kompleksnija u svakom smislu. Elixir Grupa je izrasla u poslovni sistem koji svoju delatnost organizuje kroz pet kompanija članica, od kojih su tri proizvodne a dve obavljaju prodaju i distribucija sopstvenih proizvodnih programa. Pokrivamo praktično sve segmente agro biznisa, a ujedno smo i jedan od giganata hemijske industrije u regionu. Sadašnja delatnost Elixir Grupe rezultat je vertikalno integrisanog proizvodnog lanca koji započinje proizvodnjom fosforne kiseline, nastavlja se proizvodnjom različitih programa mineralnih đubriva za ishranu biljaka, kao i fosfatnih hraniva za ishranu životinja. Jedan segment poslovanja usmeren je i na kooperaciju sa velikim domaćim poljoprivrednim proizvođačima – ratarima, povrtarima, voćarima, a s druge strane najveći deo proizvodnje izvozimo. Najveći smo otkupljivač i prerađivač voća i povrća u Srbiji. Naši proizvodi prisutni su u svim državama Evrope, takođe i na svim kontinentima.\nRazvoj Elixir Grupe je zaista bio dinamičan, naročito u poslednjih pet godina, ali rezultati uloženog rada i truda se vide i to je velika profesionalna, a i lična satisfakcija za svakoga ko je u tom razvoju učestvovao i dao svoj doprinos.\nVaš mlađi brat Stanko je glavni pokretač i vizionar Elixir grupe. S druge strane, vi ste kao starija sestra glavni operativac i sprovodite njegove vizije. Koliko se dopunjujete, a koliko razlikujete u poslovnom smislu?\nBaš tako, on je glavni vizionar, lider i pokretač a moja glavna uloga je u realizaciji te izvanredne vizije. I slični smo i različiti, ja sam starija sestra a on je Veliki Brat. Nas je troje, imamo još jednu sestru, vrlo smo bliski i najbolji prijatelji jedni drugima. Pre svega, mnogo se volimo, dobro se razumemo i imamo veliko uzajamno poverenje i poštovanje. Često se razumemo pogledom, ta naša podela fokusa u poslu teče spontano. On ima vrlo izoštren pogled na sve, pa i na biznis, iz njega prosto naviru ideje a svakom gađa pravo u centar. I uopšte ne preterujem u načinu na koji ga opisujem, uostalom, rezultati njegovih vizija najbolje govore o tome. Vođa je neophodan, može da bude samo jedan i generalno smatram da nije prirodno da postoji ta vrsta konkurencije u bilo kom timu. Ali da bi „vođa bio vođa“ potrebno je da ima sledbenike, istomišljenike i pomoćnike, koji deluju kao tim kadar da ponese i sprovede njegove vizije. Upravo u tome je najveća snaga Elixir Grupe, u timu sjajnih ljudi i izuzetnih profesionalaca, što je nešto na šta sam posebno ponosna. Inače sam veliki radoholik, prosto volim da radim i volim tu dinamiku, a u dobrom društvu je sve mnogo lakše i lepše.\nKao menadžer, donosite hrabre odluke. Od koga ste dobili najbolje poslovne savete i čije kritike i sugestije najviše uvažavate?\nPoslovne odluke, strateške ili operativne su sastavni deo posla svakog menadžera i najčešće se donose na osnovu određenih ekonomsko-finansijskih analiza i pokazatelja, zatim usvojene korporativne strategije… Najčešće se konsultujem sa suprugom, koji je takođe na visokoj menadžerskoj poziciji u Elixir Grupi, pa često i kući van radnog vremena razgovaramo o poslu. Nekada tražim savet i od brata, nekada oni od mene, a najkompleksnije poslovne odluke donosim zajedno sa timom najbližih saradnika.\nSrbija je bogata poljoprivrednim zemljištem. Da li smatrate da je agrobiznis najveća privredna šansa Srbije i u kojoj meri je srpska poljoprivreda konkurentna u odnosu na evropsku?\nNema dileme da je agrobiznis velika privredna šansa Srbije. Potvrdu da je tako imamo u bliskoj prošlosti, kada su širom Srbije postojali uspešni izvozno konkurentni poljoprivredno industrijski kombinati, pre nego što se to urušilo devedesetih. To se nije desilo zato što smo prestali da budemo konkurentni, već zbog političkih kriza i previranja, što je neminovo uticalo na ekonomiju i kompletnu privredu naše zemlje. Tu našu šansu je odredila geografija. Srbija svakako ima uspešnu ratarsku, povrtarsku i voćarsku proizvodnju i nalazi se na mapi evropskih izvoznika. Iako je poslednjih godina napravljeno dosta pomaka, nakon više uspešnih privatizacija nekadašnjih giganata srpske agro industrije, još uvek potencijali nisu potpuno iskorišćeni. Stočarstvo i prerađivački sektor imaju dosta prostora za razvoj asortimana i obima proizvodnje, uopšte agro i prehrambena industrija Srbije. Potrebna je dosledna vizionarska agrarna strategija koja bi podstakla nove investicije i rast obima proizvodnje i prerade. To bi značajno ubrzalo proces oporavka i u novom ruhu bi povratilo staru slavu našoj prerađivačkoj i pehrambenoj industriji. Bez toga imamo samo svetle primere pojedinačnih inicijativa.\nSvaka žena ima nekoliko uloga: majka, sestra, ćerka, supruga. U Srbiji je mali broj uspešnih žena kao što ste Vi. Kako balansirate između privatnog i poslovnog života?\nSve navedene uloge mog privatnog života su mi najdraže titule i sebe doživljavam kroz njih. Trudim se da balansiram, nekad sa više nekad sa manje uspeha. Ono što propustim tokom radne nedelje, trudim se da nadoknadim vikendima, tokom praznika, na godišnjim odmorima. Podrška porodice je jako važna u svakom pogledu, pa tako i kada je u pitanju karijera. U svakoj, pa i u menadžerskoj profesiji može da se dogodi ono što se zove profesionalna deformacija. Menadžerski posao može da ogrubi čoveka, jer najčešće moraju da se isključuju emocije i da se rukovodite raciom, da se postavljaju i poštuju ciljevi i rokovi. Uloga porodice je upravo u tome da izbalansira i održi sve to u ravnoteži.\nElixir grupa ima visoko razvijen sektor controllinga. Kako je on organizovan?\nControlling je u Elixir Grupi visoko pozicionirana funkcija i ima veoma važnu ulogu. Organizovan je tako da povezuje u celinu sve specifičnosti različitih segmenata poslovanja. Centralizovan je ali usmeren na kompletan sistem i povezan je sa svim menadžerskim strukturama, od predsedničkog kolegijuma do menadžmenta u fabrikama, proizvodnim, prodajnim, logističkim, projektnim i ostalim timovima. Ta komunikacija je dvosmerna i kontinuirana, što je veoma važno. Proces budžetiranja i izveštavanja smo potuno prilagodili filozofiji naše delatnosti i poslovne strategije, izgradili smo ga tako da nam omogući potpuno transparentnu konsolidovanu analizu prihoda, troškova i profita po proizvedenoj i prodatoj toni proizvoda. S obzirom na intenzitet investicionih aktivnosti posebno smo razvili CAPEX controlling, a sa ekspanzijom broja zaposlenih razvili smo i HR controlling.\nProces budžetiranja jedan je od klasičnih poslova controllera. Šta je najveći problem prilikom izrade budžeta Elixir grupe i kako je organizovan taj proces?\nUpkos jako dinamičnom poslovanju, mogu da kažem da imamo dosta dobro postavljen i uhodan proces budžetiranja. On započinje budžetiranjem obima proizvodnje, nakon čega sledi planiranje strukture prodaje, proizvodnje, nabavke i logistike. Ovo je najkompleksija faza u kojoj imamo najviše promena i usaglašavanja. Paralelno se radi na CAPEX budžetu, koji je u prvoj fazi bukvalno spisak želja, od strateški važnih projekata do niza manjih koji se kandiduju sa svih nivoa u sistemu. Takođe, paralelno se radi na preliminarnom HR budžetu. Predlozi pojedinačnih budžeta dolaze iz kompanija članica i slivaju se u centralni controlling, gde se dalje obrađuju i konsoliduju. Kada usvojimo prve nacrte Bilansa uspeha i CAPEX budžeta, radi se planiranje i usaglašavanje obrtnih sredstava kroz Bilans stanja i Cash flow. Tada se već vidi da li će predloženi pojedinačni budžeti biti održivi ili je potrebno dodatno usklađivanje. Nakon finalnog usklađivanja plana za obrtna sredstva i CAPEX plana, finalizuju se svi ostali planovi i sklapa se konsolidovani budžet koji se prezentuje i usvaja na proširenom kolegijumu uz učešće menadžmenta svih kompanija članica.\nControlleri se bave i procenama rizika (promena cena sirovina, naplata od kupaca, manjak ljudi…). Šta su najveći rizici u vašoj kompaniji, odnosno biznisu?\nOsim navedenih rizika koji mogu da budu prisutni u svakom biznisu, pa mogu da se predvide i preduprede, u agro biznisu je veoma važan faktor meteoroloških prilika ili neprilika jer je poljoprivreda „proizvodnja pod otvorenim nebom“. Ovde je jako izražena sezonalnost, jer je primena mineralnih đubriva povezana sa prolećnom i jesenjom setvom. Controlling ne može da predvidi da li će godina da bude rodna ili sušna, da li će da se dese poplave i slično, šta će da bude u okruženju, da li će tržište da bude likvidno ili ne. Zato naš budžet uvek ima dve verzije – optimalnu i konzervativnu, pa tokom godine, u odnosu na dešavanja na tržištu, najmanje dva puta radimo preispitivanje budžeta i po potrebi rebalans.\nAgrarni biznis je izuzetno specifičan i težak za praćenje u controllingu. Koliko vam IT pomaže (ili odmaže) u radu?\nIT svakako pomaže, odmagao bi samo u slučaju da ga nema. Softverski tim našeg IT sektora, koji je zadužen za informacione sisteme i baze podataka, blisko sarađuje sa Controllingom. Razvili smo nekoliko korisnih aplikacija i biznis alata iz kojih Controlling crpi važne podatke. Naravno da ta saradnja može da se unapređuje i na tome ćemo u narednom periodu dosta da radimo. Razmišljamo i o razvijanju softverske aplikacije za proces budžetiranja i izveštavanja, ali još uvek nam je stari dobri Excel nezamenljiv alat u tom poslu.\nReč digitalizacija postala je nezaobilazna u poslu. Koliko agrar može da se digitalizuje?\nPrva asocijacija na reč digitalizacija mi je baza podataka. Tu dalje pomislim na razne baze podataka o obradivim površinama, kvalitetu zemljišta, obimu i strukturi proizvodnje, istorijskim trendovima i slično, a koje bi omogućile različite vrste analiza i predviđanja i pomogle bi u donošenju agrarne strategije. U tom smislu, sigurno da ima prostora da se agrar digitalizuje, ali to bi bio opsežan i skup projekat koji bi trebalo da pokrene i realizuje država.\nKoliko je odricanja u privatnom životu potrebno da biste svoj posao obavljali na najbolji mogući način?\nImala sam privilegiju da lično upoznam neke ljude koji su bili radno aktivni u poznim godinama svog života. I u segmentima javnog života i politike imamo takve primere. Razmišljala sam o tome šta te ljude pokreće i odakle crpe snagu i volju. Shvatila sam da je to ljubav prema poslu koji rade ili prema ljudima, u svakom slučaju ljubav. Kroz to sam analizirala i sebe. Shvatila sam da zapravo volim to što radim i ne smatram da sam se bilo čega odrekla. Drugačiji tempo života bi mogao da mi prija nakratko, ali na duže staze bi bilo monotono i tek to bi se moglo nazvati odricanjem. Mogla sam da odaberem da budem domaćica ili da radim neki lakši posao, ali nisam. Dakle, ovo je moj izbor i verujem da će tako biti još koju deceniju.\nBiti uspešna, poslovna žena u Srbiji je veoma izazovno. Koje su prednosti, a koje mane tog statusa?\nProsto ne mogu da izdvojim prednosti i mane koje bi dominantno bile u vezi sa mojim poslovnim statusom, a da one nisu deo mene i mog karaktera. Izazovi ne dolaze samo iz okruženja u kojem živimo i radimo, već i iznutra. Rekla bih čak više iznutra, od nas samih. Ti unutrašnji izazovi su nešto sa čim se treba znati nositi, prevazići ih ili naučiti kontrolisati. Oni mogu da budu pokretački, ali mogu da budu i inhibirajući ili čak destruktivni. Svaka osoba mora da vlada najpre sobom i da ima jasne prioritete u životu. To zavisi od iskustva i zrelosti, što može a i ne mora da bude u vezi sa godinama života. Najveći izazov mi je kako da se organizujem i da postignem sve što želim i na poslovnom i na privatnom planu. Kada uspem u tome osećam se kao super-žena, a kad ne uspem, smišljam način kako da se iskupim. Tako sebe držim u stanju stalnog kretanja, moj um nikada nije dokon i ne ostavlja mi prostora da se bavim nevažnim temama.\nČesto čujemo rečenicu “U moje vreme je bilo bolje…”. Ljudi vole da se prisećaju “starih, dobrih vremena”, pa čak i kada nisu bila bolja. Da možete da vratite vreme, u kome periodu ili epohi biste voleli da živite?\nSvako vreme nosi svoje breme. Sa ovim našim smo valjda navikli da se nosimo, što bi trebalo da znači da smo mu i dorasli. Volim da analiziram vreme i promene koje ono donosi. Naša generacija se definitivno razlikuje od generacije naših roditelja, takođe generacije naše dece će se razlikovati od nas. Verujem da se ništa ne dešava slučajno i da sve ima svoj smisao i poredak. Bilo bi jako zanimljivo kada bi postojao vremeplov i da zaista možemo da se provozamo kroz vreme, prošlo ili buduće. Ali, ne bih volela nigde da se zadržim. Čini mi se da, kada bih se vratila u prošlost, da bih se osećala kao da sam obula tesne cipele. Za budućnost bi verovatno bilo suprotno, pa ne bih tu ništa dirala.\nRadni dan ume da traje neočekivano dugo. Da li postoji neki dobar savet za oslobađanje od stresa?\nMislim da je stabilno porodično okruženje najbolji način za oslobađanje od stresa. Naročito su blagotvorna mala deca. Ona prosto zrače nekom pozitivnom energijom i u njihovoj blizini za nekoliko minuta nestaje sva tokom dana akumulirana tenzija. Takođe, bilo koji vid fizičke aktivnost je mnogo važan, jer održava ne samo fizičku već i mentalnu kondiciju, pa se onda i stres bolje amortizuje.\nVreme je za novogodišnje poklone. Šta biste voleli da Vam donese Deda Mraz?\nIskoristiću priliku da se pohvalim da sam u ovoj godini postala bogatija za još jednu titulu, a to je titula bake. Dobila sam jednu preslatku unukicu koja je donela novu pozitivnu energiju u naš dom. U 2017. volela bih da potvrdim tu titulu i da se radujem dočekujući tu novu generaciju koja dolazi i koja čini da se osećam sve bolje.\nTekst je preuzet iz Controlling magazina. Ceo magazin možete pročitati na ovom linku.\nControlling, Controlling magazin, Elixir, mcb, Zorica Popović\n« Kako korektno i profesionalno otpustiti radnika? Kako postati ključna osoba u firmi od koje zavisi njena budućnost? »\nŠta je EBITDA? ( 92,414 )