Igotherm je domaći brend koji se proizvodi u Beogradu od 2008. godine. Dizajn i razvoj TA peći odradili su njeni partneri iz Češke Republike sa kojima imaju kooperantske odnose. Deo ugrađenih delova je iz EU dok je ostatak sa domaćeg tržišta čime ovaj brend svrstava u domaći.\nPlasman TA peći vrši se u Srbiji, zemljama u okruženju i zemljama Evropske unije gde se izvozi cca 20-25% njihove proizvodnje za koju poseduju i međunarodni atest. Prodaja TA peći na domaćem tržištu beleži uzlaznu liniju bez obzira na krizni period u kome se trenutno svi nalazimo i bez obzira na veliku konkurenciju TA peći na domaćem tržištu.


pink.rs | VUČIĆ: Povećaćemo plate PRE KRAJA GODINE! A o Kosovu će narod dati završnu reč\nPredsednik Vučić o svim aktuelnim političkim temama.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić naglasio je da je važno da unapredimo sliku Srbije u svetu. - Kao predsednik Srbije imao sam priliku da razgovaram sa skoro svim velikim liderima sveta. Tri puta sam bio u Berlinu, sa Putnom sam se četiri puta sreo, sa Erdoganom isto četiri puta, sa Đi Pingom dva puta, sa premijerom Indije, sa svim velikim azijskim silama, sa Makronom. Više puta samjo bio u zvaničnoj poseti Briselu, sa ljudima iz Latinske Amerike - rekao je Vučić.\nKako je rekao, ono što misli jeste da se nigde kao zemlja nismo obrukali , već da su uradili najboilje stvari za našu zemlju. - Pored svega što se zbiva u našem okruženju i u svetu, a to je vreme turbulencija, uspeli da očuvamo mir, i da postignemo da u prvom kvartalu rast od 4,2, u aprilu 4,6, a maj smo završili sa ukupno 8,4 milijarde dinara suficita. Postigli smo za negde oko 400 miliona evra bolji rezultat neko što smo očekivali - rekao je Vučić.\nPredsednik kaže, da je odučan da istraje u odluci da pomogne penzionerima, ma koliko se pojedinci bunili zbog toga.\n- Želimo da pomognemo najsiromašnijima koji su najbrojniji i da smanjimo jaz između najsiromašnijih i najbogatijih. Nastavićemo da povećavamo životni standard - kaže predsednik.\nKako kaže, nezaposlenost više nije problem, tema je rast standarda. Kako kaže, pre kraja godine biće značajan rast plata.\n- Sada je prosečna plata od 420-425 evra. Sa novim povećanjem, plate će se približiti prosečnoj od 500 evra i onda čekam da vidim bes političkih protivnika koji nikada nisu verovali da rad donosi rezultate, već da prevarama i neistinama nečiji rad može da se ospori. Oni ne znaju da naporan rad donosi rezultate - kaže Vučić.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da je veoma zabrinut zbog poslednjih događaja na Kosovu i Metohiji, i da se plaši d su Albanci rešili da uz nečiju prećutnu ili suštinsku podršku ne samo unesu nemire i strah u Srbe, već i da preduzmu neke druge mere.\nKada je reč o poslednjim događanjima na KiM, Vučić kaže da je jako zabrinut jer zna šta se dešavalo do 2003. godine.\nImali smo priču standardi pre statusa, a standarda ni tada nije bilo. Okidač za kosovsku tzv. nazavisnost bili su neredi i uvek uz direktnu podršku zapadnih zemalja. Brine me jer znam da i ovo sada ne rade sami. Plaši me da su rešili da uz nečije prećutno odobravanje, unesu dodatni strah na sever KiM. Molim ljude u međunarodnoj zajednici da povedu računa - kaže Vučić, podsećajući na hapšenja, paljenja, krađe, izgradnju puta kod Dečana, kamenovanje Srba, ambulante, povreda bebe.\nRekao je da su izjave Albanaca zastrašujuće i dodao da ga brine apsolutno ćutanje međunarodne zajednice. - Oni u lice kažu Evropi i svetu "nas ne interesuje ZSO, nas ne interesuje Briselski sporazum". I oni to kažu u lice. Želim da ljudi to razumeju. Oni me samo pogledaju i nemaju šta da mi kažu, pričaju o sporazumu koji ne postoji. Oni ne žele da provedu ono što je međunarodni ugovor, a međunarodna zajednica koja je garant, ćuti i ne zanima ih - kritikovao je Vučić - rekao je Vučić.\nKada je reč o zahtevima Albanaca vezano za oblasti energetike predsednik Srbije je poručio - "šta hoćete u energetici? Podsetio je da u Briselskom sporazumu stoji da treba nastaviti razgovore o energetici, i da nisu sprovedene one stvari koje su dogovorene, a to je ZSO.- Oni pričaju o sporazumu koji ne postoji - naglasio je predsednik Republike. Podsetio je da je svakom evropskom lideru doneo Briselski sporazum i da oni na to sede pogledaju u njega, pa spuste glavu ili gledaju u plafon, dodajući da EU ima drugih većih problema kao što su odnosi sa SAD, Kinom, ali i situacija u Italiji.\nKako je rekao, održavanje festivala "Merdita" pogodilo je mnoge građane u Srbiji, mnoge Srbe.- Imao sam tešku raspravu sa mojim starijim sinom po tom pitanju i ja sam rekao ono što mislim, a mislim da smo mi tu pokazali razliku sa kojom treba građani Srbije da se ponose. Oni kamenuju i tuku ljude koji idu na svoja ognjišta, dok oni dolaze u Beograd - rekao je Vučić.Kako kaže, juče su i jedni i drugi koji su učestvovali na tom skupu, i Albanci i Srbi, došli da protestvuju, i da govore ružne stvari o njemu. - Snaga Srbije je u tome da se ne plašimo da čujemo bilo čije argumente. Napadali su mene i rukovodstvo Srbije i oni koji su protestovali, ali i oni koji su učestvovali na toj manifestaciji. Mi se ponosimo jer imamo tu vrstu demokratskog kapaciteta, a neki drugi koji imaju široku podršku zapadnog sveta ne dozvoljavaju da se vrate ljudi na ognjišta i tuku bebe. Naša policija na normalni način zaustavila je ljude. To je najbolji pokazatelj koliko je Srbija postala normalna i pristojna temlja - naglasio je Vučić rekavši da treba da se dičimo demokratskim kapacitetom zemlje, i da ne treba da se plašimo argumenata jer su oni na našoj strani.\n- Nemam ja 25 miliona evra kao oni koji me napadaju i to samo u imovini koja je privaljena. Ne interesuje me to, već samo da građani Srbiježive bolje - naglasio je on. Vučić je rekao da se ništa ne krije od građana, i da kada bude postojalo nešto konkretno niko neće ništa kriti.\n- Nemojte da polazite od sebe, a govorim o lažnim analitičarima i političarima. Izaćićemo pred narod. Da li ćemo dobiti podršku biće pitanje naše svesti i odgovornosti. Ako želite da menjate Ustav, a na evropskom putu ćemo to morati, neophodno je da idete na referendum i da se građani izjasne - objasnio je on. Podvukao je da od naroda niko ništa neće sakriti.\nVUČIĆ: Tači nek kaže imena ubica Ivanovića ili neka prestane da laže! Naš narod će opstati na Kosovu - POBEDIĆEMO!


Javio se! Nije mogao da izdrži taj intelektualni talog dukljanski da se ne oglasi. Javio se dvojnik Darka Šukovića, zadojen mržnjom prema svemu srpskom. Uzeo je za pravo ovaj prepredeni nitkov i intelektualno impotentni idiot da napada predsjednika Srbije, onako kako samo on umije, podlo, srbofobno, nesojski. Napada predstavnika svih Srba ( sviđalo se to nekome ili ne), u napada veoma ciljno, jer kroz napad na predsjednika Srbije gospodina Aleksandra Vučića, on u stvari napada ne samo Srbiju, već ciljano napada svakog Srbina, a napadi na Srbe su njegova uža specijalnost. Napade na Srbe je doktorirao ovaj dukljanski pas kojeg Milo Đukanović drži na povocu, pa mu je sada izgleda dobro popustio povodac da bi se Nitkovaidis razlajao.\nVidi ovako nesoju od nesoja, nadam se da ćeš doći u NK. Nadam se da ću biti obaviješten kada budeš dolazio, i dajem ti obećanje da ću te lično ja SPASOJE TOMIĆ išamarati, zadrigla svinjska njuško. Ne neću da te bijem, jer bije se sa ljudima koji imaju hrabrosti, a ti je nemaš, pa ću zato opet ponavljam da ti palim šamare i po koju macolu u pauzi između šamara. Nesoju!\nIdi bre na baš čaršiju, skini te gaće, pa se obreži na sred baš čaršije, ali se prvo dobro okupaj, jer se tvoj vonj osjeća kilometrima daleko, ili što bi naš narod rekao, smrdi put kojim ideš, moralna balego!\nĆULJE TAMO OLOŠU SRBOFOBNI!\nČLAN GLAVNOG ODBORA NOVE SRPSKE DEMOKRATIJE\nPrethodni tekstALEKSANDRA RADOVIĆ: Napali je jer podržava sveto pričešće\nSledeći tekstOSNIVAČ NARODNIH PATROLA: Ko i kako naseljava migrante po Srbiji (VIDEO)


Vijest dana - datum: 2019-10-18 PREMIJER DUŠKO MARKOVIĆ NAJAVIO PREKID SPORAZUMA ZA SEDAM MINI HIDROELEKTRANA\nMaksimović Vlada raskida ugovor i sa Milovim bratom Osim sa firmom Milovana Maksimovića, brata od ujaka Mila Đukanovića, ugovori će biti raskinuti i sa firmama Žarka Burića i osnivača OVK Florijana Krasnićija\nPremijer Duško Marković najavio je nakon sjednice Vlade u Pljevljima da će Vlada otpočeti pregovore o raskidu koncesija za izgradnju sedam malih-hidroelektrana (mHE) u pet opština. Vlada je zadužila Ministarstvo ekonomije da za početak otpočne pregovore o sporazumnom raskidu ugovora o gradnji mHE na rijeci Bistrici u Bijelom Polju, zatim na tri rijeke u Plavu – Murinskoj, Đuričkoj i Komaračkoj rijeci, na Bukovici u Šavniku i Trepačkoj rijeci u Andrijevici.\n– Ovaj program nesporno je omogućio novi zamah u proizvodnji električne energije, ali je u tom razvojnom zamahu bilo i propusta koji bi nanijeli štetu prirodi. U pojedinim slučajevima ovaj konflikt razvoja promašio bi svoj cilj, a to je unaprjeđenje kvaliteta života i razvoja lokalnih zajendica koji ne može teći odvojeno od očuvanja jedinstvene i zdrave životne sredine na tim lokalitetima – rekao je Marković juče u Pljevljima.\nOn je kazao da će se u narednom periodu odrediti i u odnosu na ostale projekte sa sličnim problemima.\nNije precizirao koliko mogu trajati pregovori o raskidu sa koncesionarima. U pitanju je sedam mini-hidroelektrana, koje je trebalo da gradi pet firmi. MHE Bistrica u Bijelom Polju Bistrica klin enerdži Žarka Burića, mHE na Murinskoj i Trepačkoj rijeci konzorcijum Elektrothna i Radijus, mHE na Komarači Normal kompani, takođe u vlasništvu Burića, dvije mHE na Bukovici Hidra MNE, čiji je suvlasnik Milovan Maksimović, brat od ujaka Mila Đukanovića i mHE na Đuričkoj rijeci Plava hidro pauer, čiji je vlasnik Florijan Krasnići, jedan od osnivača Oslobodilačke vojske Kosova.\nMještani sela u okolini ovih mini-hidroelektrana odavno protestuju i traže da se zaustavi izgradnja energetskih objekata jer im se na taj način ugrožava život. Tačnije, mini-elektrane im ugrožavaju životnu sredinu, ostaće bez rijeka i neće moći da koriste vodu.\nNajsvježiji primjer protivljenja je mHE Bistrica u Bijelom Polju. U tom slučaju opština Bijelo Polje je dala negativno mišljenje na izgradnju male hidroelektrane na rijeci Bistrici, jer bi njenom gradnjom bio ugrožen projekat valorizacije Đalovića pećine, kao i brojni ribnjaci i stanovništvo koje u tom kraju živi od poljoprivrede.\nUsvojen plan za žičaru Kotor –Lovćen\nVlada je juče donijela plan davanja koncesija za projekat žičare Kotor–Lovćen za 2020. godinu. Donošenjem ovog dokumenta omogućava se započinjanje procedure davanja koncesije za projekat žičare Kotor–Lovćen.\nGlavni cilj projekta je povezivanje teritorije Prestonice sa turističkim centrom u Boki kotorskoj, sjeverozapadnom stranom planine Lovćen. Prva faza, za koju se donosi ovaj plan, predstavlja najatraktivniju dionicu – od stanice Dub, u Kotoru, do stanice Kuk, na Njegušima – dužine 3,6 km i visinske razlike 1.298 metara.\nTrajanje koncesije bi trebalo da bude 30 godina, izgradnja bi trajala godinu, a period funkcionisanja 29 godina.


Banjalučki veterani dio regionalne vaterpolo elite | Banjaluka.net\nBanjalučki veterani dio regionalne vaterpolo elite\nVeterani banjalučkog Incela ponovo su učestovali na regionalnom turniru “Mimoza kup 2017” u Herceg Novom, gdje se okupila vaterpolo “krema” u bivšoj Jugoslaviji.\nU organizaciji Vaterpolo kluba Jadran veterani, na bazenu Instituta “Simo Milošević” u Igalu, prethodnog vikenda održan je Drugi regionalni veteranski vaterpolo turnir “Mimoza kup 2017”, na kojem je učestvovalo osam ekipa iz svjetskih velesila – Srbije, Crne Gore, Hrvatske, te dva tima i Bosne i Hercegovine.\nU konkurenciji 120 “penzionisanih” vaterpolista, Banjalučani su se predstavili u solidnom svjetlu iako su poraženi od Omiša (5:3), potom od domaćeg Jadrana (11:4) i od riječke Orke (4:3).\n“Ovo je drugi nastup Incela na Mimoza kupu. Nastupile su odlično pripremljene ekipe, odigrani su dobri mečevi. Mi smo odigrali dobre utakmice, a među ‘starim asovima’ najuspješniji su bili Splićani, ekipa Stari as, koja je osvojila turnir”, rekao je PR i vaterpolista Incela Darko Telić.\nDrugo mjesto na turniru pripalo je Pijanim somovima iz Beograda, dok se na treću poziciju popela ekipa Galeb iz Makarske.\nPoslije nastupa u Herceg Novom, banjalučki vaterpolisti kuju planove za nastavak daljeg rada na popularizaciji ovog sporta i u tzv. “drugoj mladosti”.\n“Odmah poslije Mimoze počinjemo sa pripremama za organizaciju Trećeg međunarodnog turnira ‘Banjaluka 2017’ na kojem je planirano učešće osam ekipa. Planovi Incela za 2017. godinu pored nastupa na međunarodnim turnirima su učešće i u Regionalnoj vaterpolo ligi za veterane”.\nPrethodne godine, Banjalučani su osvojili peto mjesto na tuniru “Makarska rivijera 2016”, treću poziciju na “Proljetnom vaterpolo turniru”, drugi su bili na turniru “Banjaluka 2016”, ali je kruna trogodišnjeg rada predstavljalo šesto mjesto u Evropi na Osmom evropskom prvenstu u vaterpolu za veterane “Rijeka masters 2016”.\nPrema Telićevim riječima, postoji mogućnost da Incel u ovoj godini nastupi i na šampionatu svijeta…\n“Razmatramo i učešće na Svjetskom prvenstvu za veterane, ali zasad je plan da u aprilu ugostimo u Banjaluci najbolje ekipe regiona”.\nIncel je u Herceg Novom nastupio u sljedećem sastavu: Mihail Jović, Aleksandar Višić , Mirko Ćurlić, Bojan Guzina, Branislav Koprena, Nikola Ćosić, Siniša Popović, Goran Stojisavljević, Borjan Šobot, Aleksandar Vranješević, Denis Đukanović, Danilo Stojisavljević, Stanislav Vranješević, Darko Telić i Predrag Burgić.


Intervju - Vasil Tolevski - ETNA\nŽIVOT SA KRSTOM NA ČELU\nIstaknuti makedonski i balkanski satiričar, prevodilac i antologičar Vasil Tolevski rođen je 1956. godine u Budimpešti, u porodici izbeglica iz Egejske Makedonije. Diplomirani je mašinski inženjer i radi u Javnom saobraćajnom preduzeću u Skoplju. Napisao je i priredio dvadesetak knjiga aforizama za koje je, među ostalim, dobitnik nagrada „Tipar”, „Radoje Domanović”, najvišeg priznanja Grada Skoplja, „Dragiša Kašiković”, „Čivijade”, „Nadži Naman” u Libanu…\nETNA: Zbog pandemije virisa korona, i u regionu i u svetu je ozbiljna situacija, ali satiričari i humoristi ne bi bili to što jesu kada ne bi reagovali i šalom i aforizmom. Šta ste Vi napisali na ovu temu?\nTOLEVSKI: Aforizam je ispunjen skrivenom snagom i kosmičkom energijom da prikaže autorovu želju da se svaka situacija promeni na bolje. Tako je i sa mojim aforizmima koje sam tematski obradio, sa željom da se sve ovo što pre završi i da ljudi produže da se kreću normalnim tokom:\nLakše bi prošli sa svinjskim gripom nego sa koronom. Nekako, svoji smo!\nNe plašimo se korona virusa. Tolike smo vlade preležali.\nKorona je vrlo društvena. Ona bi da se upozna sa svima.\nLakše je sa koronom nego sa vođom! Za koronu će kad-tad pronaći lek.\nZaštitne maske protiv virusa nisu izmislili medicinari! Već – lopovi.\nDa je korona došla ranije, Srbija bi imala mnogo više stanovnika. Niko ne bi mogao da izađe iz zemlje.\nVelike sile pustile su koronu. Male puštaju golubove.\nSatiričare ne možete izolovati. Njima misli same izlaze iz glave.\nMi smo odavno izgubili biološki rat. Otkada se ono biološko stvorenje proglasilo ocem nacije.\nETNA: Koji Vam je aforizam najdraži, od desetina hiljada koje ste objavili? Da li se neki izdvaja po tome što Vam je obeležio karijeru ili Vas najbolje opisuje?\nTOLEVSKI: Kad čovek posveti celo svoje slobodno vreme stvari koju najviše voli, onda je normalno da se iz toga nešto i izrodi. Nisam pristalica krilatice da „kvantitet rađa kvalitet”, ali u tom mnoštvu aforizama koje sam objavio, svako može naći nešto za svoju dušu. Meni je legao na dušu: „U Bibliji piše: ‘Ne kradi’. Ali gde se čulo i videlo da ministar čita Bibliju?!” Ovaj aforizam je prihvaćen i od čitalačke publike, ali i od publike na festivalima na kojima sam čitao ovaj aforizam. Ako je tačno ono Sviftovo, „da je aforizam ogledalo autorove duše”, onda u njemu može da se vidi: da sam pravdoljubiv; nisam licemeran; ne volim dvolične, volim poštenje… Jer, satiričar mora da bude kao mikroskop: da vidi ono što čovečje oko ne može videti!\nETNA: Kako nastaju Vaši aforizmi? Šta Vas posebno inspiriše?\nTOLEVSKI: Nemam neko pravilo kojim mogu da objasnim svoj stvaralački rad. Jednostavno, takav sam, kakav sam. Volim da upućujem kritike svemu postojećem. Ne postoji neko pisano pravilo kako se pišu aforizmi, pa tako ni ja ne mogu da jasnije rastumačim nastanak mojih aforizama. Iz toga proizlazi da moji aforizmi, a i aforizmi mojih kolega, jesu plod vanmaterijalne sfere. Oni su izraz duhovnog bogatstva koje imamo u sebi i oni su u korelaciji ili suprotnosti sa svime što nas okružuje.\nOpsednut sam kritikom svega postojećeg i to ne mogu nikako da promenim u sebi. Ne mogu da promenim svet oko sebe, ali mogu da ukažem šta nije dobro, koje su ružne strane života kojeg, inače, svakog dana trošimo nemilosrdno.\nKritička strana literature mi je dobrodošla da je iskoristim kao mač kojim se trudim da sasečem sve ono što nam zaklanja pogled. Ta kritičnost me je uvela u satirične vode i mislim da tu najbolje plivam i da sam najzadovoljniji kada stvaram nešto na takve teme. Iako, ponekad preteram u svojoj kritici, pa ispada da previše napadam neke kaste i staleže u društvu. Ali, uvek me vodi jedna misao – da je bolje da napadam jednog, da bih odbranio ostale, kojih je mnogo više. Ovakva moja vokacija je najviše inspirisana političkim oblikovanjem društva i pojedinaca u njemu. Hvala Bogu, zahvaljujući Satani, imamo ljude koji su shvatili da je vlast data od Boga i da je treba iskoristiti na najbolji mogući način. I onda tu dolazi do toliko materijala za kritikovanje da su i sami autori u nemogućnosti da sve ovo obrade na svoj način. Devedeset odsto mojih aforizama imaju političko-satiričnu konstrukcija. A koliko su mi radovi uspešni i edukativni, to mogu da kažu samo vrhunski majstori aforizma i čitalačka publika.\nETNA: Pošto ste veoma oštri u kritici “svega postojećeg”, da li ste nekada imali, i kakvih, zabrana, stavljanja na “crnu listu” ili neprijatnosti?\nTOLEVSKI: Moja oštrina je teledirigovana od kvaliteta nosilaca negativnih pojava u društvu, a to su uglavnom političari i njihovi kolaboracioni partneri. Ceo svoj radni vek, a da ne pominjem i životni, proveo sam sa „krstom na čelu”. Zato je normalno da se na svoj način obračunavam sa onima koju su odavno stavili krst na svoje podanike, odnosno narod. Za divno čudo, a koje mene kao autora „vređa”, nikada, ama baš nikada, nisam imao „bliski susret treće vrste” sa tvorcima “crnih listi” za odstrel. Ali, metode kojima se vrši obračun sa inteligencijom u jednoj zemlji nisu mimoišle ni mene. Tu, u svojoj zemlji, ja sam „zabranjeni pisac” i ne mogu da objavim ništa u uticajnim sredstvima informisanja (TV, dnevne novine, nedeljni listovi, časopisi..). U zavisnosti od kvaliteta ljudi na vlasti na poslu, premeštaju me s jednog mesta na drugo, ali uvek na niže i sa manjom platom. Članovi moje porodice, žena i ćerke, trpeli su zbog moje kritike prema vlastima. Ali ja sve to shvatam kao cenu koja mora da se plati. I platiću, samo da mi Bog da dà imam. Uvek kada mi se desi nešto neprijatno zbog moje satire, setim se Radoja Domanovića, Branka Ćopića i mog dragog prijatelja Rastka Zakića koji su uvek bili na meti vlasti, pa kažem sebi: „Guraj, Vasile, ti si srećan čovek!”\nETNA: Osim pisanja, veoma ste aktivni i kao urednik, antologičar, prevodilac, izdavač i organizator satiričnih manifestacija. Na koja svoja postignuća ste posebno ponosni?\nTOLEVSKI: U svetu humora i satire više sam od četrdeset godina. Ali sa prekidom, zbog vlastitog učešća u lokalnoj politici u svojoj opštini. Kada sam 2005. godine izgubio na lokalnim izborima od „koalicije izdajnika i konjokradica” iz moje matične stranke i suparničke stranke VMRO, uvideo sam sve mane državne politike i odlučio sam da se, ipak, bavim onim što mi se najviše dopada – pisanjem.Ali, odluka mi je bila da se totalno posvetim radu u humoru i satiri. Tako mi se rodila ideja da organizujem veče satire najboljih aforističara na Balkanu. Normalno, odluka je pala da to bude elita iz Srbije. Volim Srbiju, srpski narod, srpsku satiru i njene autore. Baljak i Čotrić su se odazvali mojoj molbi da nam budu gosti (Simić nije mogao da me udostoji svojim prisustvom zbog porodičnih obaveza). Bilo je to veče za pamćenje. Oba Aleksandra osvojili su Skoplje, kao kad je naš Aleksandar pokorio pola sveta. To je bio pozitivan signal da i moja mala Makedonija i njeni autori „krenu u pohod”. Sa prijateljem Nikolom Simovskim osnovao sam list „Makedonski osten”, a potom je naš prijatelj Mice Jankulovski obnovio „Osten”, list duge tradicije i vrhunski pozicioniran u svetu karikature. Kao zaključak: To je bio dan kada je pokrenuta humoristično-satirična „mašinerija” u Makedoniji. Zato mojoj drugoj otadžbini Srbiji i mojim prijateljima iz Srbije hvala na saradnji, hvala što ste nam otvorili vrata svojih novina i elektronskih portala.\nETNA: Kako procenjujete stanje u makedonskoj satiri? Ima li prostora za objavljivanje i ima li kvalitetnih i talentovanih autora?\nTOLEVSKI: Teško je podvuću crtu između onoga što sam planirao i onoga što je ostvareno. Tokom ovih desetak godina ugasili su se i „Makedonski osten” i „Osten”, a nismo našli snage da izdržimo do kraja. Nekoliko godina sam učestvovao na konkursima koje je objavilo Ministarstvo kulture moje zemlje. Ali, uzalud, nikada nisu ni prstom maknuli da nešto urade. Strah od satire bio je jači od njihove moći rezonovanja. Nikako nisu mogli da prihvate da je satira ogledalo društva, a da je demokratija tamo gde ima i satire. Vlast koja prihvata satiru ne plaši se kritike. I kao rezime za današnje stanje u makedonskoj satiri: na prste jedne ruke mogu se nabrojati mladi autore, nemamo humorističko-satirični list u kome se može objavljivati, a ono malo novina nemaju urednike koji znaju da misle svojom glavom, tako da u tim listovima nema ni grama satire, osim nekoliko stranačkih novinara koji za jednu kremenadlu pišu sve što im se naloži, i još to nazivaju satirom. Tako da su Fejsbuk i Tviter, za sada, glavni „teren” na kojem naši „igrači” ispoljavaju svoje znanje i umeće. A to je za kvalitetnu satiru vrlo malo. Štaviše – bezobrazno malo. Ali, doći će bolji dani, uveren sam u to.\nETNA: A kako vidite ovu oblast na postjugoslovenskom i balkanskom prostoru? Prošle godine dobili ste nagradu “Tipar” u Pljevljima u Crnoj Gori, za najbolju knjigu satire objavljenu na teritoriji bivše države i pošto ste priredili Antologiju balkanskog aforizma i imate kontakte s kolegama, verujemo da znate šta se i kako piše u njihovim sredinama.\nTOLEVSKI: Hvala svima koji veruju u mene i koji vrednuju moj rad. Nagrade u Plevljima i Danilovgradu, za najbolje knjige, dali su mi elan i potvrdu ispravnog rada, što znači da sam na pravom putu u svetu satire. Učestvovanje na beogradskom Satira festu, festivalu autora sa bivšeg jugoslovenskog prostora u Plevljima, Danima smeha u Bijeljini, kao i Balkanskim festivalima u Nišu i Aleksincu, predstavljali su velike korake u mom radu, a pri tome sam upoznao i znatan broj autora sa kojima i dan danas održavam kontakte. Verujem da sam jedan od retkih autora koji ima impozantnu biblioteku knjiga aforizama koju obnavljam zahvaljujući kolegama koji mi šalju svaku svoju novu knjigu. A pošto satiru pratim od 1974. godine, otkad sam pretplaćen na „Jež”, neretko pravim paralelu između „stare” i „nove” satire. Evidentna je razlika u kvantitetu u korist „nove” satire, ali se kvalitet prepoznaje u svakom trenutku i dobu stvaranja. Za kvalitetan aforizam ne postoji rok trajanja. Srbija je napravila vasionski skok u pogledu izdavaštva, broja autora i broja konkursa, kao i zavidan broj manifestacija velikog formata. Postala je svetska velesila, njeni autori su najcitiraniji na stranim portalima, njihove knjige se sa zadovoljstvom prevode, a antologije srpskog aforizma „niču” na sve strane. Tako je srpska satira postala „lokomotiva” razvoja savremene satire i među ostalim državama bivše Juge. Slovenija se polako zahuktava i hvata priključak, makar radila vrlo oprezno i blago. Crna Gora i Republika Srpska, odnosno BiH tik su uz srpsku satiru i zadivljuje njihova posvećenost prema svim oblicima satire. Tradicionalno okupljanje autora u Bijeljini i izvanredni portal za humor i satiru daju velelepnu dimenziju rada tamošnjih satiričara, pre svega aforističara. Što se tiče ostalih država na Balkanu, stanje je ostalo nepromenjeno: Grčka luta i ne može da pronađe put da bi uhvatila priključak sa zemljama bivše Jugoslavije, dok Bugarska i Rumunija drže stabilan korak na putu koji su odavno trasirali. Raduje podatak da autori iz zemalja koje sam naveo sve više produbljuju svoju saradnju preko projekata koji obeležavaju njihov rad i međusobno se upoznaju. Tako da antologije, a, pre svega, najnoviji projekat Aleksandra Čotrića (Antologija bugarskog aforizma i Antologija rumunskog aforizma), otvaraju vrata za međusobno upoznavanje i zbližavanje, a to je dobar preduslov da se uradi nešto zajedničko na polju humora i satire. A što ne bi bio pokrenut i neki novi list, na primer – „Balkanski osten”?! Ova mi se ideja dugo godina vrzma u glavi. Balkanski list sa onoliko urednika koliko je balkanskih zemalja.\nETNA: Dobili ste mnoga društvena i književna priznanja za svoj rad. Koja Vam najviše znače?\nTOLEVSKI: Kad sam se po drugi put pojavio na satiričnoj sceni, obećao sam sebi da ću se svojski boriti da dođem do kvaliteta koji bi mi omogućio da uđem u svet vrhunske satire, među vrhunske autore, kako se ne bih postideo svojih radova. Srpsku satiru pratim više od četrdeset godina i znao sam da je to težak poduhvat. Radio sam po desetak sati na svojim aforizmima, bio prestrog za naše uslove, „cenzurisao” sam samog sebe kao nikad pre. I, dalo se primetiti da sam izašao iz kruga makedonske satire u koji smo sami sebe zatvorili. Na moju veliku radost počeli su da mi objavljuju aforizme u „Etni”, potom „Politici”, „Novostima”… Stizale su ponude za nastupe, objavljivao sam autorske knjige, uživao sam stvarajući Antologiju balkanskog aforizma, antologiju „Naši prijatelji”… Stizale su i nagrade i priznanja koja mi, iskreno, mnogo znače. Ali, nagrada „Radoje Domanović”, koju nisam očekivao, daleko mi je najdraža. Mislim da sam prvi stranac koji je dobio ovu nagradu koja nosi ime mog omiljenog pisca satire. Mislim da me je ova nagrada ojačala, dala mi podstrek za dalji rad, ali i stvorila je u mojoj glavi strašno bezobraznog „cenzora” koji je bio strožiji nego ranije. Jer, nosilac takve nagrade mora iz dana u dan da potvrđuje svoj rad, a ne da se uljuljka na lovorikama. Hvala Beogradskom aforističarskom krugu i Udruženju književnika Srbije na prijemu u svoje redove i na ovoj nagradi.\nETNA: Da li se slažete s mišljenjem da se u socijalizmu više uvažavala reč pisaca i umetnika, pa i satiričara, nego danas?\nTOLEVSKI: I te kako. Ranije je država imala dežurne plaćene „čitaoce” koji su u opisu radnog mesta imali zadatak da prate rad svakog ko je pisao nešto o društvu u kojem odlučuju „likovi” koji su nešto značili u to vreme, mislim na političke „likove”. U to vreme je ceo politički vrh Jugoslavije bio zauzet čitanjem „Jeretičke priče” Branka Ćopića. I zbog te satirične priče Branko je imao takvih problema, da je bio izolovan i proganjan, da je svoj bogati literarani život završio na pločniku ispod mosta sa kojeg se bacio. Danas nas „oni” ne čitaju, što je uvreda za sve nas koji se borimo protiv kvarljive robe koju nam nudi političko tržište. Malo od nas ima tu sreću da ga pozovu na nekakav informativni razgovor, ili da nas opomenu i „podele packe” za naš rad. Često sanjam kako dobijam najveće „priznanje” za svoj rad na polju satire – poziv iz Ministarstva unutrašnjih poslova na informativni razgovor zbog zloupotrebe stvaralačke slobode i destruktivnog delovanje po bezbednost zemlje.\nETNA: Društvene mreže omogućile su mnogima da pišu kratku formu, da to publikuju i podvode pod aforizam ili misli. Da li je to dobro ili loše za pravi aforizama i zaista kvalitetne autore? Da li postoji opasnost da ta vrsta “demokratičnosti u književnosti” preplavi i udavi vrhunsku aforistiku, ili će neki „filteri” nekada odvojiti dobro od lošeg?\nTOLEVSKI: Socijalne mreže su samo inicijalna kapisla da se udesetostruči broj ljudi koji bi da probaju da pišu aforizme ili neke crtice. Što i nije loše, jer time pokazuju da im je aforizam interesantan i oni postaju i ostaju naši fanovi. Ali postoji druga opasnost: Aforizam dobija razvodnjenu formu, kvantitet uništava kvalitet i dolazi do neprirodnog rasta tobožnjih aforističara. Tako da je čovek koje ima svoj profil i čita aforizme zbunjen od raznovrsnosti koja se nudi na njegovom „zidu”. Ali kad mu se pojavi vrhunski aforističar, prijatelj koji postavlja svoje aforizme na njegovom „zidu”, njemu tek onda postaje jasnije. I posle kratkog vremena on uviđa pravu istinu o kvalitetu, jer naš „internet prijatelj” već stvara sliku o pravoj satiri, kvalitetnom aforizmu i kvalitetnom autoru. Tako da „filter” u njegovoj glavi postaje sve nepropustljiviji za „bezkičmene” aforizme. Tako da ja ne vidim opasnost za rasnog autora da njegov kvalitet pomuti neko internet škrabalo, osim ako to škrabalo ne prepiše aforizam od istinskog aforističara. A takvih koji prerađuju, obrađuju i dorađuju naše aforizme ima i biće ih. Nažalost i sada ih ima – među drugorazrednim autorima koji maštaju da budu prvorazredni. Neka ih, neka maštaju, internet voli maštovite ljude!\nTags: Aleksandar ČotrićIntervjuVasil Tolevski\nNext Udovac – Lela Milosavljević\nPrevious Epigrami – grupa autora – Etna 181


Potvrđena optužnica protiv instagram nasilnika koji je prijetio novinaru | Vidiportal - Regionalni info portal!\nHome Novosti Potvrđena optužnica protiv instagram nasilnika koji je prijetio novinaru\nPritisci, prijetnje, nerijetko i napadi na novinare postali su svakodnevna pojava u društvu, a to često prolazi bez ikakvih kazni i sankcija. Razlog za to je što prijetnje budu upućene sa takozvanih lažnih naloga na društvenim mrežama. Međutim, da se i takvi počinioci mogu izvesti pred lice pravde, pokazuje i primjer iz Zenice, gdje je otkrivena osoba koja je novinaru uputila prijetnje smrću.\nRadeći posao novinara, Dino Pašalić nerijetko se susretao sa raznim vrstama uvreda i pretnji. Za jedan od tih slučajeva počinilac je otkriven te će konačni epilog biti poznat nakon sudskog procesa. Općinski sud u Zenici, zbog krivičnog djela ugrožavanja sigurnosti, potvrdio je optužnicu Kantonalnog tužilaštva protiv Zeničanina koji mu je putem lažnog Instagram profila uputio prijetnje.\n“Nažalost, živimo u sredini u kojoj svako sebi uzima za pravo da komentariše rad novinara, njihove tekstove, a da nema potrebno znanje i iskustvo. Oni primitivniji odu korak dalje – usude se prijetiti”, kaže Pašalić\nDa ovakvi slučajevi nisu rijetkost, govore i podaci linije za pomoć Udruženja BH novinari – samo u 2019. godini registrirano je 59 slučajeva napada, prijetnji i pritisaka na novinare u Bosni i Hercegovini. Od tog broja, zabilježeno je devet fizičkih napada, kao i osam prijetnji smrću. Do sada, mali broj slučajeva je riješen, a svakako primjer iz Zenice mogao bi biti presedan.\n“Ovaj slučaj, potvrđivanja optužnice, može biti na neki način putokaz i ostalim policijskim agencijama da – kada su u pitanju pritisci, prijetnje i napadi na novinare koji su izvršeni i koji se upućuju putem interneta i društvenih mreža – i oni mogu biti sankcionisani”, ističe Velida Kulenović, potpredsjednica Udruženja BH novinari.\nU prethodnom slučaju efikasnom reakcijom inspektora Uprave policije MUP-a ZDK-a osumnjičena osoba je identifikovana, iako je prijetnja bila upućena putem društvenih mreža.\n“Poznato je da nam predstoji predizborna kampanja i da ćemo uložiti sve napore, bez obzira na poteškoće utvrđivanja identiteta, da se komentari na društvenim mrežama kreću u okviru slobode govora, ali i okviru zakonitosti i zabrane upućivanja prijetnji bilo kome”, poručuje Semir Šut, policijski komesar MUP-a ZDK-a\nO sistemskim rješenjima zaštite novinara do sada se nekoliko puta raspravljalo i u Parlamentu Federacije. Osim usvajanja inicijative o dopunama Krivičnog zakona odredbama koje bi novinare štitile dok rade svoj posao, sve je ostalo u parlamentarnoj proceduri.\nPrevious articleUpozorenja u Njemačkoj: Drugi val epidemije je već tu\nNext articleU FBiH dvoje preminulo od posljedica virusa korona, 52 nova slučaja\nNarednih dana pretežno sunčano vrijeme


Apple izbacio novi „Shot on iPhone Xs“ video – bar su iskreni! (VIDEO) | BalkanGadgets\nHome›Vijesti›iOS›Apple izbacio novi „Shot on iPhone Xs“ video – bar su iskreni! (VIDEO)


Polovni rezervni Rexroth hydraulic pump rexroth pvv1-1x/046rj15dmb r9007044 delovi rezervni delovi, gradjevinarstvo - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Gradjevinarstvo > Rexroth > Rexroth hydraulic pump rexroth pvv1-1x/046rj15dmb r9007044\nhydraulic pump rexroth pvv1-1x/046rj15dmb r9007044\nPolovni Rexroth hydraulic pump rexroth pvv1-1x/046rj15dmb r9007044 rezervni delovi\nPregledajte kategoriju polovnih rezervni delovi za prodaju na Mascus.rs. oglašivaču. Najnoviji oglasi se nalaze na vrhu strane. Mozete sortirati oglase po ceni, godini proizvodnje, radnim satima ili zemlji gdje se stroj nalazi.. Takođe mozete videti ostale polovne građevinarske mašine ili pregledati sve građevinsrske oglase grupisane po modelu.\nRexroth Hydraulic pump PVV1-1X/046RJ15DMB R9007044\nOvde je kompletna lista polovnih Rexroth hydraulic pump rexroth pvv1-1x/046rj15dmb r9007044 rezervni delovi za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Rexroth hydraulic pump rexroth pvv1-1x/046rj15dmb r9007044 rezervni delovi koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Obilježavanje Dječije nedjelje/tjedna u strukturi Crvenog križa Federacije BiH – Crveni križ FBiH\nObilježavanje Dječije nedjelje/tjedna u strukturi Crvenog križa Federacije BiH\nAutor Crveni križ FBiH dana 11/10/2016\nDječija nedjelja se u prvoj sedmici oktobra/listopada tradicionalno obilježava širom Bosne i Hercegovine sa ciljem promocije prava djeteta, poboljšanja društvene brige za djecu i jačanja odgovornosti svih subjekata zaštite koji brinu o djeci.\nOrganizacije u strukturi Crvenog križa Federacije BiH su u skladu sa svojim mogućnostima tokom tog perioda više pažnje posvetili djeci u svom okruženju.\nCrveni križ općine Konjic\nVolonteri i uposlenici ove organizacije posjetili su dječije obdanište “Zulejha Begeta”. Pored druženja i igre, mališani su čuli i priču o Crvenom križu.\nCrveni križ Kantona Sarajevo ovim povodom 07.10. uručio je Pedijatrijskoj klinici u Sarajevu donaciju Pampers pelena namjenjenih prijevremeno rođenim bebama. Donaciju je obezbijedio Crveni križ Kantona Sarajevo u saradnji sa Crvenim križem općine Orašje, a uručeno je 10.240 komada pelena.\nCrveni križ općine Novo Sarajevo\nDana 06.10. na punktu kuhinje Crvenog križa “Trg Heroja”, ova organizacija upriličila je podjelu školskog pribora za 55 djece uzrasta od 7 do 15 godina, a iz socijalno ugroženih porodica koje na ovom punktu primaju topli obrok.\nCrveni križ općine Ilijaš\nMladi volonteri ove organizacije su 04.10. posjetili udruženje djece sa posebnim potrebama “Budi mi drug”. Na njima razumljiv način, praćen smijehom i zabavom, volonteri programa Klaun terapije su pored druženja prisutnoj djeci prenijeli i osnovna znanja iz pružanja prve pomoći.\nCrveni križ općine Kupres\nVolonteri ove organizacije su u saradnji sa Centrom za socijalni rad Kupres organizirali posjetu dječijem vrtiću “Pahuljica”, u kojem su uručili didaktičku opremu i slatkiše, te proveli neko vrijeme u igri i druženju sa mališanima.


Нео-нацистичка група босанских муслимана клевеће Јевреје - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nNeo-nacistička grupa bosanskih muslimana kleveće Jevreje\nNova bosanska neo-nacistička grupa, Bosanski pokret nacionalnog ponosa, sve više podržava anti-semitizam u ovoj zemlji. Devedesetpet procenata njenih članova su muslimani.\n„Jevreji imaju veliki uticaj u cijelom svijetu – u politici, privredi, kulturi i religiji“, piše ova grupa na svojoj internet stranici. „Sloboda govora data je samo šačici ‘privilegovanih’ političara, novinara i funkcionera koji su marionete cionističkog mehanizma.“\nU Bliskoistočnom institutu za istraživanje medija kažu da ova grupa poštuje savez između muslimana i nacista za vrijeme 2. svjetskog rata. Bosna ne zabranjuje neo-nacističke grupe, kao što su to nakon Holokausta učinile mnoge ostale evropske nacije.\nAutor: Joint Media News Service


Dvodnevni posjet njemačkog ministra ekonomije Iranu: "Mogli bismo imati dobre odnose, čak i prijateljske, ali Iran prvo mora prihvatiti pravo Izraela na postojanje" | advance.hr vijesti\n30. Rujan 2016. | 14:50\nDvodnevni posjet njemačkog ministra ekonomije Iranu: "Mogli bismo imati dobre odnose, čak i prijateljske, ali Iran prvo mora prihvatiti pravo Izraela na postojanje"\nNjemački ministar ekonomije i zamjenik kancelarke Merkel, Sigmar Gabriel, uskoro će posjetiti Iran te će tamo s dužnosnicima razgovarati o situaciju u Siriji, naročito o iranskoj ulozi, rekao je u razgovoru za list Der Spiegel. Glede odnosa između Berlina i Teherana, Gabriel je rekao kako bi Iran mogao imati normalne, čak i prijateljske, odnose s Njemačkom, ali tek nakon što Izraelu prizna pravo na postojanje. Gabriel će u Iranu provesti dva dana, a osim političkih tema zasigurno će biti puno govora i o ekonomskim odnosima. Naime, otkako su svjetske sile postigle sporazum s Iranom oko nuklearnog programa mnoge zemlje se ...


EU NIJE ZVANIČNO ODBACILA SPUTNJIK V VAKCINU | Hayat.ba\nEU NIJE ZVANIČNO ODBACILA SPUTNJIK V VAKCINU\nJe li EU “zvanično” odbila Sputnjik V vakcinu?\nIzmjena 02.06.2021:U navedenom tekstu koji je ranije preuzet sa web portala 15.3.2021. objavljen je članak sa polovičnim informacijama u kojem se navodi da je EU odbacila vakcinu Sputnjik V. U tekstu su kolege sa portala Raskrinkavanje ispravili podatak da EU nije zvanično odbacila Sputnjik V vakcinu. Stoga se portal Hayat.ba izvinjava svojim čitaocima zbog iznošenja netačnih i neprovjerenih tvrdnji.\nTanjug je kao izvor vijesti o tome da je EU “zvanično odbacila” Sputnjik V vakcinu naveo novinsku agenciju Reuters. Članak o ovoj temi je objavljen na Reutersovom portalu 15. marta 2021. pod naslovom: Nezamislivo? EU razmatra mogućnost vakcinacije ruskim Sputnjikom\nNo, u ovom članku se ne nalazi tvrdnja o “zvaničnom odbijanju” Sputnjika od EU, kako to navodi Tanjug. U uvodu članka stoji:\nU javnosti, Evropska unija je odbacila rusku globalnu kampanju opskrbe vakcinom protiv koronavirusa kao propagandnu akciju nepoželjnog režima – piše Raskrinkavanje.\nIza kulisa, blok se okreće Moskvinoj vakcini Sputnik V, dok pokušava da vrati na tračnice svoj plan da vakciniše 450 miliona ljudi, rekli su za Reuters diplomatski i službeni izvori EU.\nDakle, ključna promjena koja se desila u prenosu ove vijesti sa engleskog na jezike koji se koriste na našem prostoru jeste da je riječ “publicly” prevedena kao “zvanično” umjesto kao “javno”. Time se stvara utisak kako je EU zvanično rekla “ne” ruskoj vakcini, međutim, to nije tačno.\nZaista, određeni zvaničnici EU, kako je i navedeno u člancima, poput šefice Evropske komisije Ursule von der Leyen (17.2.2021) i predsjednika Evropskog vijeća Charlesa Michela (9.3.2021), izražavali su sumnje u vezi sa Sputnjik V vakcinom, navodeći nedostatak podataka kao razlog za brigu, te nazvavši vakcinu vanjskopolitičkim propagandnim alatom Kremlja. No, javno iznošenje ovakvih stavova ne predstavlja zvaničnu “odbijenicu” za Sputnjik V vakcinu. Da vakcina još uvijek nije ni odobrena ni odbijena, može se zaključiti na osnovu procesa koji se odvijaju u nadležnim agencijama EU u vezi sa odobravanjem ove vakcine za upotrebu na području EU.\nKako smo već ranije naveli, u Reutersovom članku, ali i prenošenjima tog članka koja su predmet ove analize, navedeno je da “ukoliko Sputnjik V bude odobren i u EU, bit će to velika diplomatska pobjeda za Rusiju” – iz čega je jasno da ova vakcina nije odbijena, ali još uvijek nije ni odobrena, te da se ta odluka čeka. Osim ovoga, u jednom dijelu Reutersovog teksta se eksplicitno navodi da zvanična odluka po pitanju ove vakcine još nije donesena:\nPregovori s proizvođačima vakcina obično traju mjesecima prije nego što se postignu dogovori o isporuci, a zvaničnik EU je rekao da još nije donesena odluka o tome hoće li se obratiti proizvođačima Sputnjika V nakon internih razgovora o tom pitanju.\nDodatna potvrda da Sputnjik V nije zvanično ni odobren ni odbijen, već da je trenutno u procesu kontinuiranog pregleda od Evropske agencije za lijekove (EMA), također se nalazi u istom članku Reutersa. U njemu se navodi da bi se odluka o odbijanju ili odobrenju ruske vakcine u EU mogla očekivati već u maju.\nIpak, bilo kakvo oklijevanje EU da započne razgovore sa proizvođačima Sputnjika V moglo bi oslabiti ako Evropska agencija za lijekove (EMA) odobri vakcinu i ako države članice daju saglasnost da proizvode ovu vakcinu u fabrikama na svojim teritorijama.\nEMA je 4. marta pokrenula kontinuirani pregled Sputnjika V, prvi korak u procesu koji bi mogao dovesti do njenog odobrenja na nivou cijele EU. Zvaničnik EU, koji je upoznat s postupkom, rekao je da bi se odluka o mogućem odobrenju mogla donijeti već u maju.\nOvaj dio članka, u kojem se jasno navodi da je proces odobrenja u toku i da se odluka očekuje u maju, kao i ranije citirani pasus o pregovorima sa proizvođačima, nije prenesen u članku Tanjuga, a kasnije ni drugih portala koji su prenijeli Tanjugov članak.\nEvropska agencija za lijekove je agencija Evropske unije zadužena za procjenu i nadzor lijekova. Kao takva, zadužena je i za davanje preporuke Evropskoj komisiji za autorizaciju vakcina protiv koronavirusa. Nakon pozitivne naučne preporuke od EMA-e, koja je bila zasnovana na temeljitoj procjeni sigurnosti, djelotvornosti i kvalitete vakcine, te konsultacije sa državama članicama EU koje su izrazile podršku, Evropska komisija je do sada odobrila četiri vakcine protiv koronavirusa: Comirnaty (BioNTech/Pfizer), COVID-19 vakcinu AstraZeneca, COVID-19 vakcinu Janssen (Johnson & Johnson), te COVID-19 vakcinu Moderna.\nEMA je započela kontinuirani pregled Sputnjik V vakcine 4.3.2021, što je prvi korak u procesu koji dovodi do prihvatanja ili odbijanja ove vakcine.\nUz Sputnjik V, trenutno se u procesu kontinuiranog pregleda nalaze još dvije vakcine: CVnCoV njemačke kompanije CureVac N.V. i NVX-CoV2373 američke kompanije Novavax. Na web stranici EMA-e piše da je, prema zakonima o farmaceutskim produktima u EU, standardni rok za procjenu lijeka najviše 210 dana. Međutim, EMA ubrzanim postupkom tretira prijave za odobrenje i stavljanje u promet medicinskih sredstava za suzbijanje simptoma povezanih sa COVID-19. To omogućava da se vremenski rok za ocjenjivanje smanji na manje od 150 radnih dana. EMA također može koristiti mehanizam tekuće revizije za lijekove za koje misli da pokazuju obećavajuće znakove efikasnosti u suzbijanju bolesti izazvane infekcijom COVID-19. To omogućava EMA-i da započne s procjenom podataka čim isti postanu dostupni u toku razvojnog procesa medicinskog sredstva, da bi dodatno ubrzali naknadnu formalnu procjenu zahtjeva za odobrenje i stavljanje u promet.\nDakle, vakcina Sputnjik V je u procesu evaluacije od EMA-e, te bi eventualno mogla biti odobrena za upotrebu u EU. Zvaničnici EMA-e nisu rekli da Sputnjik V neće dobiti autorizaciju. U intervjuu za austrijsku ORF televiziju, predsjednica Upravnog odbora EMA-e Christa Wirthumer-Hoche kritikovala je odluke nekih država članica EU (Mađarske i Slovačke) da jednostrano dodijele tržišno odobrenje ruskoj Sputnjik V vakcini. Međutim, Wirthumer-Hoche je nagovijestila i mogućnost autorizacije ove vakcine od EMA-e:\nMogli bismo imati Sputnjik V na tržištu u budućnosti, kada proučimo potrebne podatke.\nDeutsche Welle 23.3.2021. prenosi izjavu Emer Cooke, direktorice EMA-e, koja je rekla kako se nada da će Sputnjik V dobiti odobrenje za upotrebu u EU i da je EMA u procesu organizovanja inspekcija proizvodnim i kliničkim objektima gdje se razvila i proizvodi Sputnjik V vakcina.\nNa osnovu svega iznesenog, iako su određeni čelnici EU javno izražavali sumnje vezane za Sputnjik V vakcinu, EU je nije zvanično “odbila”. Vakcina je u procesu tekuće revizije od EMA-e, te je moguće da će biti odobrena za upotrebu na teritoriju cijele EU.\nShodno tome, tvrdnja iz članka objavljenog na portalu novinske agencije Tanjug, da je EU “zvanično” odbacila Sputnjik V vakcinu, dobija ocjenu dezinformacija. Ove ocjene dobijaju i svi ostali mediji koji su prenijeli iste tvrdnje piše Raskrinkavanje.


June 26, 2013 Spale\nMuče Vas umorne noge, suva i ispucala koža stopala? Više ne, probajte Gernetic kremu za savršena stopala i uverite se u njen trenutni efekat.\nPosle dugog i napornog radnog dana umor u velikoj meri osećaju i Vaša stopala. Dugo stajanje i hodanje, tesna i neudobna obuća ostavljaju traga na Vašim stopalima. Sada im možete pomoći veoma brzo i lako. Sve što je potrebno jeste da laganom masažom utrljate Gernetic kremu za savršena stopala i da se prepustite osećaju zadovoljstva. Ova krema bogata visokovrednim sastojcima pružiće koži stopala regeneraciju i nahraniće je sastojcima koji su joj neophodni.\nNaša krema za savršena stopala napravljena je kako bi ublažila osećaj umornih nogu i regenerisala suvu i ispucalu kožu stopala. Namenjena je i nezi noktiju.\nKrema za savršena stopala napravljena je od prirodnih sastojaka, na bazi je ulja i masnih kiselina, a sadrži i ekstrakt limuna bogat vitaminom C. Vitamini B1, B2 i B6 za formiranje epitelnog tkiva takođe su u sastavu ove kreme. Krema je bogata i aminokiselinama i oligoelementima. Cvet limuna u sastavu kreme za savršena stopala smiriće, omekšati i učini svežom kožu Vaših stopala.\nKrema se nanosi ujutro i uveče, koža je lako apsorbuje, ne ostavlja masne tragove na koži. Kremu utrljajte po celim stopalima, noktima i između prstiju.


Premijer Albanije Edi Rama za bečki Der Standard: EU nije fer prema Albancima\nS. N. 08.10.2017\nFoto: Rama: Proširenje nije među prioritetima EU\nPremijer Albanije Edi Rama dao je veliki intervju bečkom dnevniku Der Standard.\nU njemu, uz ostalo, zamjera Evropskoj uniji zamjera što pregovori o pristupanju Albanije još nisu počeli.\n- Sa EU se nikad ne zna, jer se kod njih stalno mijenjaju pozicije i uslovi. Bilo nam je rečeno da će pregovori početi kad izvršimo reformu ustava. Pa smo mi promijenili ustav, ali pristupni pegovori nisu započeti. Onda nam je rečeno da je zakon o komisiji za filtriranje bitan. Potom nam je kazano da su izbori važni, da bi smo mogli da startujemo. Sad smo mi sve to odradili, pa ćemo vidjeti. Može biti slijedeće godine, kad Vijeće EU da pozitivno mišeljenje, ali može biti i da se ne desi ništa. Proces proširenja je uvijek nefer i za države postao manje predvidiv. Pri tome se ne radi o Albaniji, nego se radi o Evropi, samoj po sebi - rekao je Rama.\nUpitan da li je osnovan strah da bi Balkan mogao biti primljen kao region u EU, "iz nužde", a ne zbog provedenih reformi, albanski premijer je odgovorio da ne želi svjedočiti odustajanju od principa .\n- Ne vjerujem da će EU to učiniti. Jer, to je važno da bi se države i stvarno poboljšale. Kroz EU intergacije možemo modernizirati naše zemlje i izgraditi institucije. Ali, i sama EU mora se refomirati. Siguran sam da će ponovo uspostavljena osovina između Berlina i Pariza to promovirati. Slažem se i sa francuskim predsednikom Emauelon Makronom (Emmanuel Macron) da trebamo imati različite brzine. Jer, ako na kraju hoćemo jednu fleksibilnu i funkcionirajuću EU, onda moramo da idemo naprijed a ne da sve završavamo po principu konsenzusa - rekao je Rama.\nOdgovarajući na pitanje da li očekuje promjenu kursa u politici proširenja, Rama nije štedio rijeli kritike.\n- Ne očekujem. Nije problem šta Evropa kaže, nego što čini. U našem slučaju je totalno nefer, jer mi smo NATO država, a Crna Gora je tek ušla u NATO. Sem toga smo u oba odlučujuća poglavlja, 23 i 24, daleko ispred Crne Gore. I Srbija tek mora provesti reforme koje smo mi već proveli.\nFantastično je što Srbija i Crna Gora već pregovaraju. Samo je ipak nefer, što mi ne pregovaramo! Ne razumijem taj nevjerovatni strah evropskih vođa, koji stalno pomijeranje početka pregovora povezuju sa sopstvenim izborima ili nevoljnošću javnog mnijenja. To je suludo! Ovakvo ponašanje bih možda i mogao razumjeti, kada bi se radilo o samom učlanjenju, ali ovdje se radi o pregovorima. Oni su tek nešto što nama omogućava da brže idemo napred, a što njima ne može nikako škoditi - rekao je on.\nRama je dodao i da se jasno vidi otezanje procesa proširenja.\n- Neki me pitaju da li su te evropske vođe uopće o tome i razmišljale. Ili se radi o tome da je proširenje duboko na listi prioriteta i zbog toga slušaju samo šta im kažu službenici ili savjetnici. Pri tome je stvar politički potpuno jasna. Mogli bi da kažu: mi pregovaramo sa svih 6 država na Balkanu i bit ćemo vrlo oštri pa neće biti učlanjenja dok svi ne budete spremni.\nNo, apsurdno je reći: vi ste kandidat za članstvo, ali mi ne pregovaramo sa vama. To je kao kad bi ste kazali: hoćemo da se ženimo i udajemo, ali nećemo da pričamo o svadbi - izjavio je albanski premijer za Der Standard.\nNajavio je i veliku reformu pravosudnog sistema te države i ustvrdio da će veliki broj sudija i tužilaca ostati bez posla jer su korumpirani.\nNa reformi je rađeno gotovo 10 godina uz tijesnu koordinaciju SAD i EU.\nRama je odbacio i špekulacije o stvaranju "velike Albanije", a nije krio nervozu zbog pitanja u kojima je problematiziran njegov odnos s Albancima van Albanije, posebno u Makedoniji. Zbog toga su odnosi Skoplja i Tirane bili jako zategnuti u jednom momentu\n- Vi radite interviju samnom ! Ako imate pitanja za njih, onda morate njih pitati. Ja neću odgovarati za njih - jedan je od Raminih odgovora.


Vreme - Medicina i prosveta: Zašto Milovan Bojić preti premijeru\nVREME 936, 11. decembar 2008. / VREME\nMedicina i prosveta:\nBivši ministar zdravlja i bivši potpredsednik republičke vlade Milovan Bojić jedan je od onih aktera nekadašnje političke scene koji se stalno vraćaju, obično kao glavni junaci živopisnih priča. Ovaj put, priča uključuje: akreditaciju koju Bojićeva Medicinska akademija nikako da dobije, studente koji plaćaju pet hiljada evra samo da bi sedeli u klupi, kao i hobotnicu od koje bi Bojića trebalo da zaštiti premijer\nKO ĆE I KAKO OBRAZOVATI LEKARE: Milovan Bojić i...\nPosle višegodišnjeg ćutanja, tokom kojeg je skoro zaboravljen, prof. dr Milovan Bojić još jednom je pokazao da se talenat za jake reči i sklonost ka dramatici ne gube baš tako lako. Osobine po kojima smo ga onomad dobro znali, prof. dr Bojić ovaj put pokazao je u pismu koje je 6. novembra 2008. poslao na adresu premijera Srbije, a koje je, eto, stiglo i do "Vremena". Veći deo tog pisma posvećen je problemima s kojima se prof. dr Bojić suočava kao dekan Medicinske akademije – US Medical School, i u skladu je s načinom komunikacije koji bi se očekivao između jednog dekana i jednog predsednika vlade. Kraj, međutim, podseća na štivo s kraja devedesetih – upravo ono mračno doba u kojem je prof. dr Bojić žario i palio srpskom političkom scenom. Pošto je opisao svoj hod po mukama, dekan piše: "Međutim, zbog neviđene diskriminacije, terora moćnika i samog vrha farmakomedicinske hobotnice, studenti i nastavnici Medicinske akademije – US Medical School, kao i njihovi roditelji, prinuđeni su da svim raspoloživim pravnim sredstvima brane budućnost i egzistenciju, uključujući i svoje živote". Ne ulazeći u raspravu o tome kako tačno misli da životom brani interese gorepomenute akademije, prof. dr Bojić posle toga moli i (valjda opet po inerciji iz devedesetih), preti: "Uvažavajući Vaš rad i rezultate, kao i nastojanje da date svoj doprinos u stvaranju uslova za razvoj ustanova, ravnopravnosti privatnog i državnog sektora, molimo Vas, da u skladu sa Vašim raspoloživim vremenom, primite naše predstavnike, pre nego što ovo pitanje dobije eskalaciju i internacionalizaciju."\n...medicinski fakultet u Beogradu\nAKREDITACIJA: Šta, dakle, muči bivšeg potpredsednika Vlade, sada dekana? Koje je tačno pitanje koje će, može biti, "dobiti eskalaciju i internacionalizaciju"? Ukratko, dekana muči to što već mesecima kuca na razna vrata, a nijedna da mu se otvore ili da mu se, po otvaranju, ne zalupe pred nosom.\nMedicinska akademija – US Medical School osnovana je 14. juna 2005, a dva meseca kasnije od Ministarstva prosvete i sporta dobila je i rešenje kojim se utvrđuje da "ispunjava kadrovske, prostorne i tehničke uslove za početak rada i obavljanje delatnosti petogodišnjih studija". Odluka je bila definitivna, bez obzira na ranije primedbe na osnivanje te institucije: u julu 2005. Ministarstvo zdravlja obavestilo je Vladu da u Srbiji i inače ima previše lekara, da program Akademije nije uključen u sistem medicinskog obrazovanja usvojen u Srbiji i EU, da se ne zna ko su nastavnici, kakav je nastavni plan i da studentima niko ne garantuje da će, kao što im je obećano pri upisu, njihove diplome biti nostrifikovane u SAD.\nNo, pošto je za obavljanje nastave na univerzitetskom nivou, pored dozvole za početak rada, potrebna i akreditacija Komisije za akreditaciju i proveru kvaliteta, Akademija se našla pred novim iskušenjima. Što se šire javnosti tiče, čitava ta priča ostala je u senci jednostavne činjenice da iza Akademije stoji prof. dr Milovan Bojić. Iako se njegovo ime nije pominjalo u zvaničnim dokumentima (kao dekan se potpisuje tek od pre nekoliko meseci), Akademija je u startu označena kao "Bojićeva", odnosno kao deo "Bojićevog univerziteta" – reč je zapravo o univerzitetu "Ostrog", koji je nastao u okviru medicinskog kompleksa "Ostrog", takođe samo nezvanično označenog kao Bojićevo vlasništvo". Kada je 3. maja 2007. Komisija odbila zahteve za akreditaciju tri više škole koje su osnovane u okviru ovog univerziteta (Viša škola za primenjenu psihologiju, Evropska viša škola za sportsko novinarstvo i Viša škola za informacione tehnologije), nekako se i na taj univerzitet zaboravilo.\nMeđutim, Medicinska akademija nije ni bila na spisku onih koji su tražili akreditaciju, baš kao ni u druga dva kruga akreditovanja – sledeći proces akreditacija trebalo bi da bude završen do juna 2009, a Akademija će do kraja te godine morati da, kako zna i ume, dođe do akreditacije ukoliko želi da upisuje nove studente. Taj deo priče zapravo je i ključ Bojićevih problema. Prema Pravilniku o standardima i postupku za akreditaciju visokoškolskih ustanova i studijskih programa ("Službeni glasnik" broj 76/05), visokoškolska ustanova mora da pruži "podatke o prostoru i opremi; dokaze o vlasništvu/zakupu, dokaze o urbanističkim uslovima, podatke o površini, strukturi prostora, podatke o tehničkoj opremi (broj, namena, starost). Medicinska akademija ima prostor, zvanično ima i infrastrukturne uslove za teoretsku nastavu, ali istovremeno nema ono što je obavezan uslov za medicinske škole. Kako se navodi u dopuni gorepomenutog Pravilnika ("Službeni glasnik" broj 106/06), "u svrhu realizacije kliničke obuke studenata, univerzitet i medicinski fakulteti unutar njega ostvaruju saradnju sa odgovarajućim klinikama kao partnerima u medicinskom obrazovanju, o čemu sklapaju ugovor o saradnji". Dalje se navodi još i sledeće: "Prostor koji ustanova navede u dokumentaciji se evidentira kao njen prostor i u nastavku neće moći da bude korišćen od strane druge visokoškolske ustanove."\nU prevodu, to znači da klinike u kojima već "vežbaju" studenti, npr. Medicinskog fakulteta u Beogradu, to neće moći da čine i studenti Medicinske akademije. A studenti Medicinskog fakulteta već vežbaju na skoro svim klinikama u glavnom gradu...\nBAZE: Previđajući ili namerno previđajući tu činjenicu, Bojić je 23. oktobra 2008. sklopio ugovor s Kliničko-bolničkim centrom "Dr Dragiša Mišović". Ugovor koji je, pored Bojića, potpisao direktor tog centra dr Đorđe Bajec, podrazumeva da će KBC "Dr Dragiša Mišović" biti nastavna baza za realizaciju programa teorijske i praktične nastave Medicinske akademije: u članu 1. Ugovora kaže da se dve institucije uspostavljaju "dugoročnu poslovnu saradnju radi unapređenja preventivne zdravstvene zaštite i zdravstvenih usluga; razvoja domaćeg visokog obrazovanja; naučno-istraživačkog rada; izdavačke delatnosti, kao i u drugim oblastima od zajedničkog interesa". O ovom ugovoru Medicinski fakultet obavešten je nezvanično, a Ministarstvo zdravlja naknadno, pa je reakcija te dve zainteresovane strane bila očekivano burna. U pismu koje je uputio rukovodstvu KBC-a 31. oktobra 2008, dekan Medicinskog fakulteta prof. dr Bogdan Đuričić podseća da je njihov ugovor o saradnji potpisan još 1979, da je "na obostrano zadovoljstvo funkcionisao prethodnih skoro 30 godina" i da bi sprovođenje novog ugovora značilo prekid saradnje. Posebno je zanimljivo upozorenje kojim završava ovo pismo: "S obzirom na to da je članom 162 Statuta Medicinskog fakulteta predviđeno da nastavnici i saradnici Fakulteta istovremeno obavljaju praktičan rad na klinikama koje su nastavne baze Fakulteta, nastavnicima i saradnicima Medicinskog fakulteta koji su zaposleni u KBC ‘Dr Dragiša Mišović–Dedinje’, u slučaju da navedeni ugovor ostane na snazi, na ovom osnovu prestaće radni odnos na Fakultetu." Pošto je i potpisnik ugovora s Bojićem, dr Đorđe Bajec, istovremeno docent Medicinskog fakulteta, to bi značilo da je on svojim potpisom zapravo zapečatio i sopstveni radni status. S druge strane, Ministarstvo zdravlja je 3. novembra 2008. upozorilo rukovodstvo KBC "Dr Dragiša Mišović" da je potpisivanjem ugovora s Medicinskom akademijom prekršilo zakonsku odredbu po kojoj o poslovanju Centra odlučuje Upravni odbor i da se tim činom oglušilo o uputstvo Ministarstva da bude obavešteno o eventualnoj ponudi za saradnju od strane Akademije. U istom dopisu, Ministarstvo podseća da su "zdravstvene ustanove u Republici Srbiji državno vlasništvo... te da bi bilo kakvo korišćenje u cilju sticanja profita za pojedince unutar ustanove ili osobe i institucije van sistema, predstavljalo ozbiljan konflikt interesa koji podleže sankcijama." Pošto je, pored Ministarstva, predlog za raskidanje sporazuma o dugoročnoj saradnji stigao i iz Skupštine Beograda, Upravni odbor KBC "Dr Dragiša Mišović" na sednici održanoj 5. novembra "stavio je van snage i poništio" Bojićev i Bajecov ugovor. Potpuno ista sudbina zadesila je i ugovor potpisan s KBC-om "Zemun", dok je potpisivanje ugovora s Institutom za ortopedsko-hirurške bolesti "Banjica" sprečeno zahvaljujući tome što su se nadležni u toj ustanovi prethodno obratili Ministarstvu zdravlja.\nKonačno, prof. dr Bojić izgleda je ostao bez adrese na koju bi se mogao obratiti. U gorecitiranom pismu premijeru Mirku Cvetkoviću on navodi da raskinuti ugovori nisu predstavljali "sukob interesa sa Medicinskim fakultetom" i da su bili od "obostranog interesa". Tezu da je reč o neravnopravnosti privatnog i državnog interesa, osim u pismu premijeru, pomenuo je i u izjavi za "Večernje novosti" 19. novembra: "Oni su isterali naše studente na ulicu, bez ikakvog otkaznog roka, čim su dobili dopis iz Ministarstva. U obrazloženju zašto nam zabranjuju da vodimo studente na praksu piše da te bolnice ne mogu biti nastavne baze za naš fakultet, jer u njima vežbaju budući lekari sa državnog fakulteta. To je nedopustivo i znači da bismo tako mogli da podelimo i pacijente koji rade u državnim i privatnim firmama", objašnjava Bojić.\nDVA MINISTRA, DVE POLITIKE: Slobodan Vuksanović...\nI ŠTA ĆEMO SAD? Ukoliko svojim studentima do kraja 2009. ne omogući praktičan rad u nekoj klinici, Milovan Bojić biće verovatno prinuđen da stavi ključ u bravu i zaboravi na Akademiju. Ipak, imajući u vidu da u toj ustanovi trenutno ima približno 200 studenata, postavlja se pitanje šta će oni dalje. Početkom decembra grupa roditelja obratila se nadležnima s molbom da dozvole upis njihove dece na Medicinski fakultet, uz novčanu naknadu koju plaćaju i Bojiću: pošto je školarina na Akademiji čitavih pet hiljada evra, roditelji podsećaju da je reč o iznosu od oko milion evra, ali najavljuju i mogućnost "radikalnijeg protesta". "Ministarstvo prosvete bilo je dužno da svake godine proverava uslove studija na svakom, pa i ovom fakultetu, prema Zakonu o visokom školstvu, ali to nije izgleda rađeno, čak ni ove godine, pa smo svi u problemu", pišu roditelji u i-mejlu upućenom na odgovorne adrese. Istovremeno, u izjavi za "Večernje novosti", predsednik Komisije za akreditaciju visokoškolskih ustanova Slobodan Arsenijević kaže da će se o Akademiji odlučivati krajem iduće godine: "Tek tada ćemo mi saznati da li oni imaju sve što je potrebno da bi školovali doktore. Mi smo komisija za kvalitet, imamo propisane standarde, a ne delimo fakultete na privatne i državne. Dok ne daju prijavu, za mene je taj problem nevidljiv. Ako to ne urade, neće moći više da prijavljuju studente.\n...i Tomica Milosavljević\nOvaj "nevidljivi" problem mogao bi, naravno, da završi i na sudu. U ugovorima s KBC-om "Dr Dragiša Mišović" i zemunskim KBC-om jasno se navodi da se "ugovor zaključuje na neodređeno vreme i može se jednostrano raskinuti uz otkazni rok od jedne godine". Na tu stavku prof. dr Bojić može da se poziva, baš kao što i druge ugovorne strane mogu da se pozivaju na neregularnost procesa potpisivanja, tj. na činjenicu da prethodno nisu konsultovani svi koji bi trebalo da se pitaju. No, i u tom slučaju, ostaje problem studenata – sudski proces može da potraje godinama, a oni bi zaista mogli da se nađu na brisanom prostoru.\nDok se to klupko ne raspetlja ili bar dok prof. dr Bojić ne odluči da je vreme da "ovo pitanje dobije eskalaciju i internacionalizaciju", moglo bi se reći da je za čitavu stvar najoodgovorniji bivši ministar prosvete Slobodan Vuksanović ili već neko ko je 2005. odlučivao o tome koji fakulteti mogu da počnu s radom. I on i predstavnici njegovog ministarstva mogli su još tada da znaju da je, ma kako ispravni izgledali tehnički detalji u vezi s Medicinskom akademijom, već samo prisustvo Milovana Bojića (vidi okvir "Dekan") sasvim dovoljno makar za mini skandal, ako ne za višegodišnju komplikaciju i moguću manipulaciju sa desetinama mladih ljudi i njihovih platežnih roditelja.\nPošto oni nisu pazili, eto nama "terora moćnika" i "farmakomedicinske hobotnice" koji su se okomili na sirotog dekana. Nikakvo čudo. Za razliku od poštovanja zakona, procedura i makar elementarnog reda i pristojnosti, ovde se nikada nije oskudevalo u teroru, moćnicima, silama mraka i čudovišnim predstavnicima životinjskog carstva.\nU rešenju kojim Ministarstvo prosvete dozvoljava "početak rada i obavljanje delatnosti petogodišnjih osnovnih studija" na Medicinskoj akademiji, navodi se da je ta ustanova zaključila ugovor o poslovno-tehničkoj saradnji sa Medicinskim fakultetom u Kragujevcu. Takođe se ističe da taj fakultet ima ugovore s više "nastavnih baza" koje će moći da koriste i studenti Medicinske akademije "pod istim uslovima". Na tom spisku nalazi se više uglednih medicinskih institucija, između ostalog i Vojnomedicinska akademija, Zavod za zaštitu zdravlja Srbije "Dr Milan Jovanović Batut", Zavod za bolesti zavisnosti Beograd, Klinika za neurologiju i psihijatriju za decu i omladinu Beograd,...\nPrema saznanjima "Vremena", studenti Medicinske akademije nikada nisu obavljali vežbe u ovim institucijama, iako se spekuliše da bi Milovan Bojić mogao da pokuša da sklopi ugovor s VMA. Na sajtu Medicinske akademije, koji trenutno ne funkcioniše, dugo je bilo navedeno da je VMA nastavna baza u kojoj studenti izvode praktični deo nastave.\nOd 1992. godine, kada se pojavljuje na javnoj sceni, dr Milovan Bojić bio je: direktor Instituta za kardiovaskularne bolesti "Dedinje", republički i savezni poslanik JUL-a, predsednik Univerzitetskog komiteta JUL-a, potpredsednik republičke vlade, ministar zdravlja, predsednik Atletskog saveza, redovni profesor Medicinskog fakulteta, neuspešni kandidat za člana SANU-a, predsednik Komisije Ministarstva finansija, koja je potpisivala ukaze o otkupu dedinjskih vila. Za to vreme, uspeo je da Institut "Dedinje" zaduži za 25 miliona nemačkih maraka, da kumuje istorijskim zakonima o informisanju i univerzitetu, da uveze tone neupotrebljivih lekova, da privremeno likvidira kompaniju "Velefarm" i izgovori više suludih teorija zavere i legendarnih rečenica kojima je branio lik i delo Slobodana Miloševića i Mirjane Marković.\nPosle Petog oktobra, akter je brojnih afera, spekulacija i istražno-sudskih procesa. Nezvanično, vlasnik je klinike "Ostrog" i Medicinske akademije – US Medical School.\nNe zna se šta ima, koliko ima i kako je sve to zapravo stekao.


SDP o povećanju cijena školovanja na Univerzitetu "Džemal Bijedić" - Klix.ba\nSDP o povećanju cijena školovanja na Univerzitetu "Džemal Bijedić"\n24.9.2008. u 12:19\nGradski odbor Socijaldemokratske partije (SDP) Mostar zatražio je od predsjednika Unije studenata Univerziteta "Džemal Bijedić" da prestane dezavuirati javnost da je on zaslužan za zadržavanje novih cijena školarine na "pristojnom nivou neophodnom za veću konkurentnost Univerziteta".\n"U cilju bolje informiranosti predsjednika Unije studenata, konkurentnost Univerziteta se ne postiže pljačkanjem studenata, nego zakonskim preuzimanjem od strane Ustavom definiranog osnivača, što u našem slučaju nije moguće napraviti već 15 godina", navodi se u SDP-ovom priopćenju.\nIz te stranke tvrde kako su prilikom glasovanja o povećanju školarine samo tri glasa bila protiv poskupljenja, a glas studenta u ovom slučaju apsolutno se nije slušao.\nSDP smatra da je povećanje cijena potpuno neopravdano i na nepristojnom nivou kad se uzme u obzir životni standard većine građana Mostara, te stoga poziva nadležne legalne organe na Univerzitetu da navedenu odluku stave van snage.\n"Studenti nisu krivi što kadrovi vladajućih stranaka zbog vlastitih šičardžijskih interesa već 15 godina ne žele preuzeti svoju ustavnu nadležnost zakonskog financiranja visokog obrazovanja, nego se na sve moguće načine pokušava politički dominirati autonomijom visokog obrazovanja i studentskim novcem što je za svaku osudu", stoji u SDP-ovom priopćenju.\n"Da li je nezavisno Kosovo legalno?"\n24.09.2008. u 12:18


Virus neće nestati ako se ne ispoštuju mere | 013 info\nTanjug\tNed, 29/03/2020 - 11:14\nJavno-zdravstvenim merama može se postići dosta i usporiti širenje korona virusa i važno je da se građani tih mera striktno pridržavaju i poštuju ih da bi se rezultati videli u roku od dve nedelje, izjavio je danas šef kancelarije Svetske zdravstvene organizacije (SZO) u Srbiji Marijan Ivanuša.\n"Mere ako su oštre i pravilne i ako se ispoštuju prvi rezultati, vide se u roku do dve nedelje. To ne znači da virus tada nestaje, ali vidi se da rast nije tako veliki kao ranije. Potrebno je više nedelja da bi se bitno usporila epidemija“, rekao je Ivanuša.\n"Ako ne radimo zajedno kao tim, izgubićemo, a to znači da će ljudi umirati“, kazao je Ivanuša i dodao da je ključna mera smanjivanje kontakata, odnosno da ljudi prestanu da se druže.\n"Više meseci će biti potrebno za vakcinu i ako se pojavi u drugoj polovini godini, to će biti dosta brzo, ali da bi imali dovoljno za ceo svet, potrajaće duže“, rekao je Ivanuša i dodao da u ovom trenutku najpre treba sprovesti i poštovati javno zdravstvene mere, koje podrazumevaju socijalnu distancu, pranje ruku…


Ima li opozicija pravo da se žali na javni servis? - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Ima li opozicija pravo da se žali na javni servis?\nNosilac liste "Beograd odlučuje, ljudi pobeđuju" žalio se Evropskoj federaciji javnih emitera zbog odnosa Javnog servisa Srbije prema opozicionim strankama\n6Piše: J. Diković 17. februara 2018. 10.11 Izmenjeno: 10.48\nTo ističe za Danas Nedim Sejdinović, predsednik Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV), povodom pisma Dragana Đilasa Evropskoj radiodifuznoj uniji u kojem se žali na javni servis Srbije.\n– Na javnim medijskim servisima – koji su možda čak i veća sramota naše medijske scene od drugih, potpuno dominantnih i beskrupuloznih režimskih medija, jer se finansiraju javnim novcem i imaju posebne zakonske obaveze – dominacija vlasti u odnosu na opoziciju je toliko dramatična da mi uopšte ne možemo govoriti da živimo u demokratskom, višestranačkom sistemu. I novinarska i druga udruženja građana treba da zahtevaju značajno veće prisustvo opozicije na javnim servisima ne zbog bliskosti sa njom već zbog toga što je to preduslov medijskih sloboda, demokratije i ljudskih prava, naglašava Sejdinović.\nOn ukazuje da nije siguran da će Đilasovo pismo imati bilo kakve rezultate, „ali je svakako neophodno da se u što većoj meri međunarodna zajednica upozorava na pravi karakter Vučićeve vladavine“.\nSagovornici Danasa – Slaviša Lekić i Nedim Sejdinović, smatraju da dominira autentična antiopoziciona šizofrenija, medijska nekultura i politička moć, koja forsira takav društveni ambijent gde je pojedinac, koji drugačije misli, nemoćan naspram političkih interesa onih koji zloupotrebljavaju vlast, te da je apsolutno pravo opozicije da protestuje zbog načina na koji je tretirana na javnim medijskim servisima.\nSlaviša Lekić, predsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS), navodi za Danas da „na delu nemamo samo tihu eutanaziju ono malo preostalih slobodnih medija u Srbiji, već i zatiranje svake otvorene kritike negativnosti u režimu, koji je na sceni“.\n– Dominira autentična antiopoziciona šizofrenija, medijska nekultura i politička moć koja forsira takav društveni ambijent gde je pojedinac, koji drugačije misli, nemoćan naspram političkih interesa onih koji zloupotrebljavaju vlast. Naravno da politička elita koja kontroliše sve, od medija do institucija koje neposredno vrše pravdu, govori srpski jezik, ali je očito da ga dovoljno ne razume. Zato je Đilasovo pismo od izuzetne važnosti – naša vlast ne razume, ali odlično shvata kad im se iz Evrope obrate na engleskom jeziku, ističe Lekić.\nNaš sagovornik dodaje da NUNS ima svog predstavnika na skupu „Slobodni evropski mediji“, koji će izneti stav o otvorenoj segregaciji opozicionih stranaka, navodeći da NUNS smatra da „sloboda govora ne može biti selektivna, prividna, privremena i povremena i da, pre svega, javni servis mora biti primer objektivnog izveštavanja“.\nPovodom pisma Dragana Đilasa Evropskoj radiodifuznoj uniji u kojem navodi da su RTS i RTV, „usled pritisaka vladajuće stranke, pretvoreni u propagandno glasilo vladajuće Srpske napredne stranke“, marketinški stručnjak i član Upravnog odbora RTS-a, Nebojša Krstić, ističe za Danas da mu je „zanimljivo da se Đilas žali na dva javna servisa koji su među najumerenijim i najobjektivnijim medijima u Srbiji“.\n– Ubeđen sam da će se nakon izbora, kad se evaluira broj svih pojavljivanja, utvrditi ja da je RTS postupao u potpunosti u skladu sa svojim zakonskim obavezama. Dakle, svako može da piše pisma raznim stranim institucijama, to ništa ne košta, a ovo Đilasovo pismo tumačim kao deo predizborne kampanje, kao pritisak na javni servis i kao građenje alibija za eventualni izborni neuspeh. U suštini, sve se svodi na to da se pojavljivanje zvaničnika, državnih funkcionera, u okviru informativnog programa, pokušava prikazati kao deo kampanje u kojoj je opozicija neravnopravna. To je film koji smo gledali veliki broj puta u prethodne dve decenije i on se ponavlja bez obzira na to koje stranke čine vlast, a koje opoziciju, ističe Nebojša Krstić.\nRadio-televizija Srbije (RTS) i Radio-televizija Vojvodine (RTV) su pretvoreni u propagandno glasilo vladajuće Srpske napredne stranke, istakao je Dragan Đilas, nosilac liste „Beograd odlučuje, ljudi pobeđuju“ u pismu koje je juče uputio EBU, a čiji je član i Javni servis Srbije.\nU pismu Noelu Kuranu, generalnom direktoru EBU-a, Đilas upozorava da, uprkos pismima opozicionih stranaka, sastanku sa Upravnim odborom RTS-a, protestu građana zbog neujednačenog izveštavanja o izbornim aktivnostima svih učesnika, „uređivačka politika Javnog servisa Srbije se ne menja“.\n„I dalje se favorizuje vladajuća koalicija čime se direktno dovodi u pitanje, ne samo funkcija Javnog servisa, već i legitimitet predstojećih izbora u Beogradu. Uravnotežen pristup Javnog servisa dobija još više na značaju kad se zna da u ostalim medijima postoji otvorena segregacija opozicionih stranaka“, navodi Đilas.\nĐilas u pismu EBU podseća da je organizacija CRTA od 2. oktobra 2017. do 15. januara 2018., kada je kampanja zvanično počela, na uzorku od 13 različitih medija, uključujući i RTS, utvrdila da je od ukupno 1.428 medijskih priloga/članaka, koji su se direktno ili indirektno odnosili na predstojeće izbore za odbornike za Skupštinu Grada Beograda, opozicija bila zastupljena u 27 odsto, a stranke na vlasti u čak 73 odsto slučajeva, te da je najviše kritičkih priloga u odnosu na opozicione političare, čak 74 odsto, bilo emitovano na televizijama.\n„U takvoj situaciji, Javni servis bi morao biti korektiv, primer objektivnog izveštavanja. Umesto toga, RTS i RTV su se potpuno uklopile u trend“, ukazuje Đilas u pismu i poziva EBU da iskoristi svoj uticaj kako bi Javni servis Srbije postao „oslonac svih građana koji teže ka demokratski uređenom društvu“.\nInače, Đilas je pismo uputio i učesnicima međunarodnog skupa „Slobodni evropski mediji“, koji je održan 15. i 16. februara u Poljskoj. EBU okuplja preko 2.000 televizija, od kojih 73 iz Evrope, sa vizijom da podrži i ojača javne medije.\nDragan Đilas, Javni servis, Mediji, Nedim Sejdinović, opozicija, RTS, Slaviša LekićBeograd\nĐilas: Osudio sam napad na Sergeja\n17. februara 2018. u 16.24\nSvako ima pravo da se žali.\nDrugo je pitanje da li su te žalbe kvlifikovane u smislu osnovanosti i argumentovanosti.\n17. februara 2018. u 20.22\nJavni servisi su i N1, O2, B92, a o njima cenzus koalicija ništa ne kaže jer se ne skidaju sa njih.\n17. februara 2018. u 23.20\nTo nisu javni servisi. Javni servisi su one televizije koje finansiraju građani putem pretplate i/ili izdavanja iz budžeta. Kod nas su to RTS i RTV.\nSrbi su narod koji je naklonjen diktaturi. Oni radije glasaju za „cvrstu ruku“, nego za pravu demokratiju zapadnog tipa.\nE, ako je N. Krstic rekao... kaže:\n24. februara 2018. u 04.27\n…nema tu šta da se doda ni oduzme. Autoritet, nema šta!\nSve diktature počivaju na poltronstvu, servilnosti i držanju građana u neznanju i bedi.


Anketni odbori, komisije\nPonedeljak, 17. jul 2017.\nŠesta sednica Odbora za zaštitu životne sredine\nNa sednici za zaštitu životne sredine, održanoj 17. jula, članovi Odbora razgovarali su sa predstavnicima Ministarstva za zaštitu životne sredine.\nNa samom početku sednice predsednik Odbora Branislav Blažić, istakao je da je sednicu sazvao kako bi zajedno sa novoizabranim ministrom i članovima Odbora razgovarao o budućoj saradnji i zajedničkim ciljevima nakon duge borbe i zalaganja narodnih poslanika, nevladinih organizacija i medija, da se obrazuje Ministarstvo za zaštitu životne sredine.\nMinistar za zaštitu životne sredine Goran Trivan, naglasio je da će se u radu osloniti na stručnjake iz resorne oblasti i da je obrazovanje Ministarstva za zaštitu životne sredine veliki iskorak u ovoj oblasti. Rad Ministarstva usredsrediće se na strategiju pošumljavanja, upravljanje otpadom, klimatske promene i program zaštite životne sredine za narednih 10 godina. Trivan je istakao značaj finansiranja ovih oblasti, jer postojeće rešenje nije adekvatno o čemu će razgovarati sa Ministarstvom finansija. Raspoređivanje odgovornosti i na lokalnu samoupravu, osnažiće ovu oblast, a izazov će biti finansijska sredstva na koji će država delom morati da računa od Evropske unije, a koje bi mogla da dobije kroz strategije i projekte. Jako važna kategorija na koju Ministarstvo može da se osloni jesu najmlađi građani, odnosno deca koja bi pomogla pošumljavanju Srbije, ali i oni najstariji odnosno penzioneri koji su spremni da pomognu očuvanju ekologije, dodao je ministar.\nSagovornici su složili da će podržati rad međusobni rad i da će ostvariti najbližu moguću saradnju. Učešće u razgovoru su uzeli pored članova Odbora, šef Kabineta ministra Andrej Bojić, i predstavnici mreže nevladinih organizacija koje preko mehanizma „Zelena stolica“ učestvuju u radu Odbora.\nSednici je predsedavao dr Branislav Blažić, a prisustvovali su i članovi i zamenici članova Odbora Ivana Stojiljković, Žarko Bogatinović, Vladimir Petković, Borka Grubor, Ivan Karić, Nada Lazić, Ivana Nikolić, Borisav Kovačević, Jasmina Karanac, dr Predrag Jelenković, prof. dr Snežana Bogosavljević Bošković i Dejan Nikolić.\nPonedeljak, 17. jul 2017. | Šesta sednica Odbora za zaštitu životne sredine 17.07.2017.\nSaziv Šeste sednice Odbora za zaštitu životne sredine - 17.07.2017.\nZapisnik Šeste sednice Odbora za zaštitu životne sredine - 17.07.2017.\nPetak, 20. april 2018.\nUčešće stalne delegacije na 97. Rouz-Rot seminaru PS NATO\n13. sednica Odbora za odbranu i unutrašnje poslove\nGojković na svečanosti povodom 70 godina Vinče\nPrethodni mesec Sledeći mesec april 2018\nPetak, 20. april\n11.00 - sednica Odbora za odbranu i unutrašnje poslove (Dom Narodne skupštine, Trg Nikole Pašića 13, sala 3)\n11.30 - susret predsednika Odbora za spoljne poslove sa ambasadorom Kube u Srbiji (Dom Narodne skupštine, Trg Nikole Pašića 13, sala 4)\n12.00 - obraćanje predsednice Narodne skupštine na obeležavanju 70 godina Instituta Vinča (Dom Narodne skupštine, Trg Nikole Pašića 13, velika sala)


Ima pravo da pobediš vodu u teksasu holdem\nMG daje priliku za širok spektar igara i ne-gaming poslove da vrhunac svoje proizvode na globalnom tržištu. Izlagača i kupci žele ubiti Azijska burza će biti dolazi iz svih krajeva sveta. MG će imati površina preko 10.000 m2 ima pravo da pobediš vodu u teksasu holdem.\nProšle godine, MG 2013 pozdravio više od 8.000 posjetilaca preko njenog vrata. Pet Makao vodi junkets učestvovali prošle godine najveći broj junkets da ikad pokazao na igrama sajmu da li fleš rojal pobijediti 4 od vrste pokera.\n"Njihovo prisustvo će naravno dodaj dalje dubinu i snage na Predstavu nudi, što je brzo izgleda da će biti najveći i najeksluzivnije Makao pokaži Od Aziji Za šta Na Svetu.'" Događaj će biti upravlja Kini-Makao Resursa Oglašavanje & Izložba Co da li fleš rojal pobijediti poker. Za više informacija, molim te posjetiti njihov sajt https://www.macaogamingshow.com/mgs2014 ili pošalji email da [e-mail zaštićeni] kazino ne depozit bonus šifre kanadi.\nMalo creek kasino odmaralište washington 108 shelton wa\nJe muckleshoot kasino 18 i gore\nKazino ne depozit bonus šifre možda 2021\nMotor city kasino chromatics lounge raspored\nPero padne kasino tetovažu konvencije\nPero padne kasino tetovažu expo\nBob pljačkaš nivo 5 kasino\nMotor city kasino klub ica\nDa li fleš rojal pobijediti poker\nPlavih api upravljanje raspoređivanje aparatima\nKazino u chamberlain južnoj dakoti\nKazino u charles grad ia\nda li fleš rojal pobijediti 4 od vrste pokera\nkazino ne depozit bonus šifre kanadi


25. aprila 2019. Katarina PetrovićLeave a Comment on Za Prvi maj „Tropiko bend”\nVeliki broj turista iz čitave Srbije i ove godine tradicionalni prvomajski uranak provešće na nekom od predivnih Sokobanjskih izletišta na Ozrenu, Devici, Rtnju, obalama Bovanskog ili Vrmaškog jezera, izvoru reke Moravice, kod Sesalačke pećine ili u predivnom ambijentu Predela izuzetnih odlika Lepterija –Sokograd.\n– Na području Sokobanje ima 32 izletišta koji mogu da prime oko 40.000 izletnika. Prirodne lepote Sokobanje i uređena izletišta na raspolaganju su turistima i meštanima Sokobanje.- poručuje Ljubinko Milenković, direktor TOSB-a.\nI ove godine u banji pod Ozrenom biće veselo za prvomajske praznike. Nakon dana provedenog u predivnoj prirodi sokobanjskog kraja, već po tradiciji, Turistička organizacija Sokobanja organizuje i svim turistima i meštanima poklanja prvomajski koncert. Ove godine Prvog maja od 20 sati, na trgu ispred Miloševog konaka koncert će održati Tropiko bend.\nZa praznike Sajam cveća i ukrasnog bilja\nSO: Usvojen predlog o pribavljanju neizgrađenog građevinskog zemljišta\nDanas i sutra bez vode pojedini delovi Sokobanje\n26. novembra 2021. Katarina Petrović\n18. juna 2021. 24. juna 2021. Katarina Petrović


Šoškić: Dogovor preduslov za spas grčkih banaka i privrede\n13.07.2015. / 16:08\nBEOGRAD, Profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Dejan Šoškić izjavio je danas da je dogovor Grčke sa kreditorima trebalo da stvori preduslove da se grčke banke vrate u normalno poslovanje, kako se negativni efekti ne bi prelili na privredu, što bi\nŠoškićevo pitanje zlonamjerno i tendenciozno\n15.08.2012. / 18:02\nBEOGRAD, Ministarstvo finansija i privrede Srbije saopštilo je danas da je “zlonamjerno i tendenciozno” pitanje koje je postavio bivši guverner Narodne banke Srbije /NBS/ Dejan Šoškić “zašto aktuelni ministar finansija i nekadašnji guverner NBS Mlađan Dinkić prije deset godina nije\nMiodrag Zec: Politika u trezoru\n06.08.2012. / 8:20\nBEOGRAD, Srbija nije, i to se dokazalo događanjima oko odlaska guvernera Dejana Šoškića, građansko demokratsko društvo već partijska država.\nSutra o izboru guvernera NBS\n05.08.2012. / 13:09\nBEOGRAD, Predsjednik Skupštine Srbije Nebojša Stefanović zakazao je za sutra vanrednu sjednicu na kojoj će biti biran guverner Narodne banke Srbije, pošto je u parlament stigao prijedlog predsjednika Srbije Tomislava Nikolića da na tu funkciju bude izabrana Jorgovanka Tabaković.\nŠoškić podnio ostavku\n02.08.2012. / 17:51\nBEOGRAD, Guverner Narodne banke Srbije, Dejan Šoškić obavijestio je predsjednika Skupštine Nebojšu Stefanovića, da podnosi neopozivu ostavku na mjesto guvernera.\nIspitati da li je Narodna banka Srbije oštećena\n01.08.2012. / 20:43\nBEOGRAD, Srpska napredna stranka /SNS/ zatražila je da nadležni državni organi ispitaju tačnost informacije da je Narodna banka Srbije /NBS/ oštećena za više od 300.000.000 evra, zahvaljujući mahinacijama rukovodstva ove banke, na čelu sa guvernerom Dejanom Šoškićem.\n01.08.2012. / 11:29\nBEOGRAD, Guverner Narodne banke Srbije Dejan Šoškić izjavio je da je javni dug Srbije krajem juna dostigao 54,7 odsto bruto domaćeg proizvoda.\nSmjena Šoškića – poruka da NBS nije nezavisna\n01.08.2012. / 9:44\nBEOGRAD, Međunarodni monetarni fond /MMF/, kao i Evropska komisija ne gledaju blagonaklono na moguću smjenu guvernera Narodne banke Srbije /NBS/ Dejana Šoškića jer Vlada tim potezom šalje jasnu poruku da NBS nije nezavisna od izvršne vlasti.\nŠoškić: Konsenzusom protiv krize\n26.07.2012. / 11:53\nBEOGRAD, Privredni i finansijski problemi Srbije su vrlo ozbiljni, ocijenio je guverner Narodne banke Srbije Dejan Šoškić.\nŠoškić: Nenamjensko korištenje deviznih rezervi kompromituje državu\n17.07.2012. / 11:59\nBEOGRAD, Guverner Narodne banke Srbije /NBS/ Dejan Šoškić rekao je da bilo kakvo nenamjensko korištenje deviznih rezervi kompromituje državu, jer se iz tih rezervi vraća dug Međunarodnom monetarnom fondu /MMF/.\nPrivrednik oštro kritikuje Šoškića\n16.07.2012. / 19:28\nBEOGRAD, Poslovni klub Privrednik ukazao je da su dugoročni izvori finansiranje privrede Srbije izostali zbog pogrešne monetarne politike Narodne banke Srbije.\nŠoškić namjerava da ostane guverner NBS\n16.07.2012. / 14:20\nBEOGRAD, Guverner Narodne banke Srbije (NBS) Dejan Šoškić rekao je da namjerava da ostane na funkciji guvernera i da ne bi ulazio previše u polemike sa političarima.


TRIVIĆKA S MASKOM NA GLAVI I DASKOM U GLAVI: "Gdje god je bio četnički pokret, nije bilo masovnih pokolja" | Bosniaks.info\nHome/Vijesti/BiH/TRIVIĆKA S MASKOM NA GLAVI I DASKOM U GLAVI: “Gdje god je bio četnički pokret, nije bilo masovnih pokolja”\nU NSRS-u je jučer usvojena Odluka o ukidanju vanrednog stanja za teritoriju RS-a, koja stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u “Službenom glasniku”.\nNa dnevnom redu posebnog zasjedanja je rebalans entitetskog budžeta i izmjena odluke o zaduživanju RS-a za ovu godinu.\nI DODIKOVA MILICA RASPALILA PO KOMŠIĆU: “Zlatnog ljiljana” je dobio tako što je okrvavio ruke srpskom i hrvatskom krvlju, on je zagovornik političkog mraka”\nVUČIĆ ŠIRI PANIKU: “Uskoro ćemo imati do 30 mrtvih dnevno i to će da raste”\nVRIJEDNA DONACIJA: Iz Turske u BiH stigla humanitarna pomoć


Pariška komuna živi u francuskoj politici – Sandžaklija\nPariška komuna živi u francuskoj politici\nU lokalnoj i nacionalnoj debati oko naslijeđa Pariške komune nedvojbeno se javlja element političkog pozorišta. Ali iza kulisa tih stavova stoje ideje koje je Komuna iskristalisala i koje i danas žive u Francuskoj.\nHistorijske godišnjice koje se obilježavaju u Francuskoj češće dijele nego što ujedinjuju. Ova godina, kada se obilježava 150. godišnjica Pariške komune i dvjesto godina od smrti Napoléona Bonapartea, najbolji je dokaz za to. Politički komentatori i političari već grade svoje barikade. No, iako su rasprave oko Napoleona uglavnom historijske prirode, sa Komunom je drugačije. Objašnjavanje ovog događaja, kako je primijetio historičar Martin Johnson, “uvijek je bilo više od historijske vježbe“. Svih ovih godina, oni sa obje strane barikada vjeruju da način na koji gledamo na Komunu ima posebno važne političke, ideološke i možda čak egzistencijalne posljedice.\nOD POEZIJE DO PROZE\nRođenje revolucionarne Pariške komune 18. marta 1871. godine iznenadilo je sve, a ponajviše same revolucionare. Mjeseci koji su prethodili stvaranju Komune obilježeni su traumatičnim događajima koji su se sručili na glavni grad Francuske. Pruski osvajači nasilno su okupirali Pariz, što je dovelo do pada bonapartističkog režima i primoralo privremenu Vladu Francuske da potpiše ponižavajući mirovni sporazum. Ogorčeni Parižani, posebno oni iz dijelova grada gdje je živjela radnička klasa, odbili su sporazum, pobunili se protiv Vlade i priznali legitimitet samo gradske vlasti, ili commune, koju su u žurbi stvorili.\nIzmučeni napadima Prusa, a sada opkoljeni drugim Francuzima, Komuna se prvo morala pozabaviti hitnim vojnim i materijalnim problemima. Ipak, tokom 72 dana koliko je postojala, Komuna je također uspjela donijeti zakone bazirane na obećanjima prošlih revolucija i težnjama današnjih progresivnih i transnacionalnih pokreta. Neke od predloženih reformi su nedvojbeno bile donkihotske, poput zabrane da pekare rade noću, što je osudilo Parižane da ujutro jedu bajat hljeb, ali druge su bile praktične i usmjerene prema budućnosti.\nKomuna se, na primjer, zavjetovala da će pružiti bolje obrazovanje djeci i da će raditi na inkluziji žena u školovanje i radnu snagu. “U dobroj republici“, objavljeno je u jednom radu, “možda bi se više pažnje trebalo posvetiti obrazovanju djevojčica u odnosu na dječake.” Tako je školovanje postalo obvezno, sekularno i inkluzivno. Štaviše, smatrali su da obrazovanje treba da bude koliko intelektualno, toliko i stručno. Dobar radnik, zaključio je Komitet za obrazovanje, “mora se opustiti od svakodnevnog posla tako što će uživati u umjetnosti, knjigama i nauci.” Ženski komitet Union des Femmes, koji je osnovala Elizabeth Dmitrieff, rođena u Rusiji, organizovao je jaslice ili vrtiće tako da budu u blizini gradskih fabrika čije su radnice uglavnom bile žene. Budući da su njegove članice ujedno bile i članice Komune, Ženski komitet tražio je mjesto za stolom izvršne vlasti.\nTo im mjesto nikada nije bilo ponuđeno, iako to “nikada” nije trajalo nešto više od dva mjeseca. Communard (komunari) su se ipak pozabavili problemima socijalne i ekonomske nejednakosti, koji su u tom trenutku metastazirali, što je bilo jasno još i prije rata. Komuna je nametnula moratorij na otplatu duga i kirije za one Parižane koji su ostali bez posla uslijed njemačke invazije i dala prazne stanove za one koje je pruska i francuska topovska paljba ostavila bez domova. U isto vrijeme je priznala pravo izjednačavanja plata za muškarce i žene i naložila odvajanje države od crkve.\nOvaj eksperiment radikalne demokratije pao je krajem maja te godine, kada su trupe regularne francuske vojske probile gradske zidine i ponovno zauzele Pariz. Oni komunari koji su preživjeli ulične borbe i sistemska pogubljenja, deportovani su u francusku koloniju na Novoj Kaledoniji, koja je tada služila kao zatvor. Tom prilikom je njemački politički teoretičar Karl Marx napisao ne osmrtnicu već najavu rođenja. Činjenica da je uopće postojala značila je da će njen utjecaj učiniti “tour de monde” (obići će svijet), kazao je. U slučaju Francuske, međutim, posljedice su bile evolucijske, a ne revolucionarne. Iz jedne u drugu republiku, zanesena poezija komunara pretvorila se u dosadnu prozu zakona. Tokom narednih 150 godina, od uspostavljanja obveznog i besplatnog javnog obrazovanja početkom 1880-ih do zakona usmjerenih na jednakost muškaraca i žena, poput zakona o jednakim platama (1982. godine) i političke zastupljenosti (2014. godine), mnogi revolucionarni ideali Pariške komune pretočili su se u zakone ove zemlje.\nKOMUNA ZA DESNICU I LJEVICU\nKao lieu de mémoire, ili mjesto sjećanja, Pariška komuna postala je bojno polje za francuske političare koji su se kandidovali na predsjedničkim i parlamentarnim izborima sljedeće godine. Uoči godišnjice, fragmentirana francuska ljevica uspjela je pronaći zajednički jezik kako bi proslavili ovaj događaj. Jean-Luc Mélenchon, lider stranke La France Insoumise (Nepokorena Francuska), hvalio se da je “ideološko dijete Komune“. Mélenchon je neumorno pozivao na stvaranje Šeste republike čije će institucije biti horizontalnije i reprezentativnije. Zvanične novine Francuske komunističke partije, l'Humanité (Humanost), svakodnevno objavljuju izvještaje o Komuni, sve do juna kada će predstaviti posebno izdanje sa prikladnim naslovom „Un espoir mis en chantier” (Nada na putu).\nZa Anne Hidalgo, socijalističku gradonačelnicu Pariza, “nada na putu” je ulazak u predsjedničke izbore sljedeće godine kao predstavnica ljevice. Povodom obilježavanja godišnjice grad je mobilizirao svoje resurse kako bi događaj pretvorio u spektakl, i priredio proslavu Komune koja će se trajati od 18. marta do 28. maja. Kako je izjavio njen glasnogovornik, gradonačelnica se vodi riječima Louise Michel, feministice koja je ratovala za Komunu i koja je deportovana u Novu Kaledoniju: “Vjerujemo da kada zavlada sloboda i jednakost, čovječanstvo će biti sretno.”\nGodišnjica je također ujedinila podjednako fragmentiranu desnicu, čiji članovi ne uzdižu u visine, već nastoje sahraniti Komunu. Rudolph Granier, konzervativni član Gradskog vijeća Pariza, oštro je kritikovao Hidalgo zbog “iznošenja niza historijskih neistina” koje ignorišu nasilje i razaranje za koje su odgovorni članovi Komune, poput požara koji su uništili nekoliko historijskih zgrada, uključujući sinagoge. (Ova tvrdnja je također djelomično neistinita, kao što su historičari brzo primijetili, komunari nisu uništili nijednu sinagogu.) Kolega konzervativac Antoine Beauquier je naveo da iako se treba obilježiti ova “tužna epizoda građanskog rata“, ona se ne smije slaviti. Na kraju, nije li Pariška komuna bila odgovorna za masakr nekoliko katoličkih svećenika, zapitao je. Za još jednog konzervativnog člana Vijeća, Davida Alphanda, zločin komunara bilo je njihovo “oduzimanje sredstava za proizvodnju“.\nSuprotno tome, inače pričljiva Marine Le Pen, liderica desničarske Rassemblement National (Nacionalno okupljanje), nije komentarisala Komunu. Krajem 2019. i početkom 2020. godine, kada je pokret gilets jaunes (Žutih prsluka) bio na vrhuncu, Le Pen je izrazila svoje suosjećanje i pokušala se osloniti na rastuće nezadovoljstvo javnosti. Ipak, protestanti su ostali dosljedni u izbjegavanju umetanja bilo koje političke stranke u pokret Žutih prsluka, te su držali Le Pen na distanci. Sada Le Pen pretenduje na predsjedničku poziciju i drži odstojanje od svih pokreta, pa čak i onog iz 1871. godine, koji je počinio ili odobravao nasilna djela ili bi se mogao prikazati kao opasnost za Francusku Republiku.\nU lokalnoj i nacionalnoj debati oko naslijeđa Pariške komune nedvojbeno se javlja element političkog pozorišta. Ali iza kulisa tih stavova stoje ideje koje je Komuna iskristalisala i koje i danas žive u Francuskoj. Koliko bi građani republike trebali učestvovati u osmišljavanju i odlučivanju o nacionalnoj politici? Do koje mjere bi republika smjela zadirati u život svojih građana? I koliko je 1871. godina utjecala na pobune i proteste koji su se kasnije javljali u Francuskoj?\nOvo posljednje pitanje je najzanimljivije za zemlju koja je od 16. vijeka imala više od 10.000 pobuna i revolucija. Radikalni mislioci od vremena Marxa isticali su Parišku komunu kao posebno važnu epizodu koja najavljuje novo doba klasne svijesti i sukoba. Kao što je primijetio historičar (i bivši član Komunističke partije Francuske) Roger Martelli, Komuna je bila prvi primjer autentično “popularne, pa čak i radničke vlade” u francuskoj historiji. Ne samo da ovakva vlada nije postojala prije 1871. godine, već se od tada nije ponovo pojavila.\nMeđutim, tokom prošlog vijeka mnogi popularni pokreti su tvrdili da je Komuna izvor nadahnuća i pouka. 1935. godine socijalisti, radikali i komunisti osnovali su Narodnu frontu, a njezini lideri marširali su zajedno do mur des fédérés (Zida federalaca), zida na groblju Père-Lachaise pred kojim su pogubljeni deseci komunara, kako bi proslavili svoje novootkriveno jedinstvo i obilježili godišnjicu Pariške komune. Tri decenije kasnije, 1968. godine tokom štrajka studenti i radnici pozivali su se na Komunu. Deseci pamfleta i plakata citirali su djela poznatih komunara kao što su pisac Jules Vallès i pjesnik Eugène Pottier, a grafiti na zidovima i kipovima najavili su rođenje “Komune 5. maja“.\nSkoriji primjer toga je da je pokret Žutih prsluka predstavio Parišku komunu kao dio svoje baštine, što nije prošlo bez kontroverze. Pišući o pokretu Žutih prsluka za Révolution Permanente, službeni list ljevičarske Nove antikapitalističke stranke, Jean-Baptiste Thomas izjavio je da kada se “odreknemo vladavine moćnika, odbacimo vladine kaste, a društvene norme, ukoliko nas sputavaju, osudimo, Pariška komuna će dobiti novu snagu.” Transparenti koje je skupina nosila i grafiti koje je ostavila za sobom pojačali su ovu poruku sloganima koji su se kretali od “1871 raisons de niquer Macron” (1871 razloga zašto odjebati Macrona) do “On ne veut pas mai 68, mais 1871” (Želimo 1871., a ne 1968. godinu).\nProtesti Žutih prsluka su uglavnom periurbani fenomen, koji je preokrenuo uloge koje su Parižani i provincijalci odigrali 1871. godine. No, ekonomske strepnje današnjih protestanata: nedostatak pristupačnog smještaja, nezaposlenost, visoki porezi i indiferentnost države na ove probleme, podsjećaju na tegobe pariških radnika devetnaestog vijeka. Nasilje koje je sve više pratilo marševe, što je kulminiralo početkom decembra 2019. godine, vandalizacijom skupih radnji, restorana i, na zgroženost mnogih, Trijumfalne kapije u Parizu, podstaknulo je kritičare, poput konzervativnog Graniera, da uporedi pokret Žutih prsluka sa pétroleuses (petrolejkama), pokretom žena koje su navodno podmetale požara 1871. godine i u bijesu uništile dijelove Pariza.\nMeđutim, od pedesetih godina prošlog vijeka, historičari bilježe da su petrolejke postojale isključivo u mašti protivnika Komune. Požari se zaista jesu dogodili, ali oni su bili rezultat pucnjava ili pokušaja očajnih komunara da prikriju tragove za sobom. Što se toga tiče, neredi tokom marševa pokreta žutih prsluka uglavnom su bili djelo ekstremista koji se često poistovjećuju sa takozvanim Crnim blokom, pokretom koji poput petrolejki nije uređen ni nezavisan.\nAli Granier je jednu stvar ipak dobro zaključio. “Historija nas uči poniznosti“, kazao je. Sa druge strane, poniznost prisiljava da se prizna kako zaprepašćujuće nepravde postoje i u 2021. godini baš kao što su postojale u 1871. godini i da su problemi ispoljeni narodnim pokretima i ustancima, koji svoj bijes žele pretvoriti u trajna rješenja.\nPa, Vive la Commune? (Živi li Komuna?) Kao što bi francuski historičar mogao odgovoriti, “Oui, mais …” (Da, ali…)\nS engleskog prevela: Amina Hujdur.


Arhiva najvažnijih sportskih vesti za 26.01.2015. - Sportske.net\nArhiva: ponedeljak 26-01-2015\nKoš kojim je Kraljević presudio Megi u Zadru...\nKako smo već izvestili, ekipa Mega Leksa doživela je nesrećan poraz na gostovanju u Zadru (74-73), a odlučio je koš Filipa Kraljevića posle greške Nikole Jokića. Talentovani košarkaš Mege je imao priliku da u poslednjem napadu ispravi grešku, ali, nažalos\nHoće li Kasiljas stopama Džerarda?\nLegendarni golman Real Madrida nije odbacio mogućnost da karijeru eventualno nastavi i u Americi.\nBenfika prekinula neverovatan niz!\nNeverovatan niz Benfike je prekinut večeras!\nCirbes - Zvezdin junak ''iz senke''\nIako posle derbija u ''Morači'' i trijumfa Zvezde (77-76) sada svi hvale Markusa Vilijamsa i Nikolu Kalinića, za igrača utakmice proglašen je Maik Cirbes, koji je takođe prikazao odličnu partiju. On je upisao 18 poena (6-6 za dva), 7 skokova, 1 asistencij\nFA - Stouk u osmini finala\nEkipa Stouka plasirala se u osminu finala FA kupa pobedom nad ekipom Ročdejla.\nNapoli ''na mišiće'' savladao Đenovu!\nDvadeseto kolo italijanske Serije A kompletirano je utakmicom u Napulju, gde je domaći tim uspeo da dođe do očekivanih bodova i zadrži se na trećem emstu na tabeli. Gonzalo Iguain čovek odluke.\nRadoja tragičar Selte, Hetafeu 3 boda\nHetafe je u poslednjem meču ovog kola španskog prvenstva savladao ekipu Selte koja nikako da se vrati u formu sa početka sezone.\nPartizan ipak ostaje bez napadača?\nNeizvesnost oko toga na koje će igrače moći da računa trener Marko Nikolić, i dalje je prisutna u redovima Partizana.\nAgnuse Meinlende, internet je uz tebe!\nJedan navijač Kristal Palasa se zaljubio u devojku koju je sreo u vozu, ali nije u stanju da je pronađe...\nJoš jedna drama, Mega Leks samu sebe pobedila u Zadru!\nVeliku priliku za trijumf na teškom gostovanju u Zadru prokockala je ekipa Mega Leksa. Umesto slavlja, doživeli su četvrti uzastopni poraz...\nOdjeci Zvezdine pobede - ''Verbalni rat'' (ni)je incident?\nPosle večerašnje informacije o sukobu pojedinaca iz Budućnosti i igrača Crvene zvezde Telekom, oglasio se Nebojša Ilić, Zvezdin tim menadžer, koji odbacuje takve navode. Međutim, podgoričke ''Vijesti'' potvrdile su da je bilo ''verbalnog rata'' posle meča\nArsenal našao napadača!?\nEkipa Arsenala mogla bi da dobije i treće pojačanje ove zime, preneli su engleski mediji.\nRadonjić: ''Vilijams nas vratio u život!''\nZvezdin strateg priznaje da je Budućnost mogla da čak ubedljivo savlada njegov tim, ali je zahvaljujući raspoloženom Markusu Vilijamsu na kraju došlo do preokreta.\nKasano raskinuo ugovor!\nAntonio Kasano je raskinuo ugovor sa Parmom, tako da neće nsatupati više za taj klub.\nPartizan ostao bez Bogdanovića!\nDa spekulacije o odlasku pojedinih igrača iz redova Partizana nisu bile bez osnova, potvrdilo se u ponedeljak.\nNjukasl dobio trenera!\nDžon Karver će ostati trener Njukasla do kraja ove sezone, preneo je BBC.\nIncident posle Zvezdinog trijumfa!?\nPosle dramatičnog derbija u Podgorici, gde je Crvena zvezda Telekom na kraju upisala 19. uzastopnu pobedu, došlo je do sukoba članova rukovodstva Budućnosti sa pojedinim igračima Zvezde.\nKAN - Dramatično do kraja u Grupi B, Kongo i Tunis idu dalje!\nSve četiri selekcije koje su se takmičile u Grupi B na Kupu afričkih nacija bukvalno do poslednjih trenutaka večerašnjih mečeva trećeg kola, mogle su da se nadaju plasmanu u četvrtfinale, a na kraju su se za dva mesta iz ove grupe izborile reprezentacije\nUdineze slavio protiv Empolija\nEkipa Udinezea zabeležila je veoma bitnu pobedu u borbi čime je prekinula seriju loših rezultata.\nOdržan žreb za FA kup\nOdržan je i žreb za osminu finala FA kupa, a favoriti su dobili svoje parove.