Govori - 2011. godina\nGovor guvernera Centralne banke Crne Gore Radoja Žugića povodom završetka twinning projekta u Crnoj Gori, 23.11.2011.Link\nGovor guvernera CBCG Radoja Žugića na trećem godišnjem Samitu guvernera i ministara finansija zemalja jugoistočne Evrope, Bečići, 17. jun 2011.Link\nPozdravna riječ PR Menadžera CBCG Bojane Šupeljak na dodjeli Godišnje nagrade CBCG, 25. maj 2011.Govor izvršnog direktora CBCG Radoice Luburića na dodjeli Godišnje nagrade CBCG, 25. maj 2011.Link\nGovor guvernera CBCG Radoja Žugića na promociji knjige "Aktuelna pitanja crnogorske ekonomije", 20. maj 2011.Govor glavnog ekonomiste CBCG Nikole Fabrisa na promociji knjige "Aktuelna pitanja crnogorske ekonomije", 20. maj 2011.Link\nGovor guvernera Radoja Žugića na međunarodnom seminaru „Propisi iz evropskog finansijskog sektora – izazovi za zemlje kandidate za članstvo u Evropskoj uniji“, 22. mart 2011.Link\nGovor guvernera Centralne banke Crne Gore Radoja Žugića povodom završetka twinning projekta u Crnoj Gori, 23.11.2011.\nPoštovane dame i gospodo, Zadovoljstvo mi je da vas u svoje lično, kao i u ime Centralne banke Crne Gore, pozdravim na skupu koji se održava povodom završetka twinning projekta “Jačanje regulatornih i supervizorskih kapaciteta finansijskih regulatora”. Koristim priliku da iskažem zahvalnost partnerima u ovom projektu, Bugarskoj narodnoj banci, Komisiji za finansijsku superviziju Bugarske i Banci Holandije na izuzetnom trudu i naporu koji su uložili kako bi projekat bio uspješno realizovan. Posebnu zahvalnost dugujemo Evropskoj komisiji čija je podrška projektu i finansijskom sektoru Crne Gore bila od neprocjenjive važnosti u pretpristupnoj fazi integracija. Analizirajući sve aktivnosti koje smo zajednički realizovali tokom trajanja projekta, želim da izrazim zadovoljstvo rezultatima postignutim u okviru komponenti u kojima je učestvovala Centralna banka Crne Gore. U prethodna dvadeset četiri mjeseca, koliko je trajao projekat, Centralna banka Crne Gore, u saradnji sa ekspertima naših twining partnera, postigla je evidentan napredak u harmonizaciji pravnih propisa u oblasti bankarstva sa acquis communitaire, što je i konstatovano u godišnjem Izvještaju o napretku koji je Evropska komisija objavila u oktobru ove godine. U cilju primjene i razvoja makroprudencijalnih procesa i smanjenja sistemskog rizika, usvojen je set podzakonskih akata kojima se obezbjeđuje jačanje otpornosti finansijskog sistema od budućih finansijskih potresa, što je u periodu globalne finanasijske krize prioritet ne samo Centralne banke Crne Gore, nego i svih drugih finansijskih institucija i nacionalnih centralnih banaka.\nZnanje, vještina i iskustvo koje smo kroz ovaj projekat sticali zahvaljujući pored ostalog i nesebičnom trudu i zalaganju naših twinning partnera, doprinosi jačanju regulatornih i supervizorskih funkcija, kako na nivou Centralne banke, tako i u svim drugim segmentima finansijskog sistema. Aktivnosti realizovane u okviru twinning projekta uticale su ne samo na jačanje regulatorne i supervizorske funkcije Centralne banke, već i na finansijsku stabilnost u bankarskom sistemu. Tokom projekta, uspostavljeni su aranžmani finansijske stabilnosti koji su usklađeni sa regulativom EU i najboljim međunarodnim praksama. Usvajanjem Zakona o finansijskoj stabilnosti u septembru 2010. osnovan je Savjet za finansijsku stabilnost, čime je unaprijeđena saradnja između tri regulatorne institucije - Centralne banke, Agencije za nadzor osiguranja i Komisije za hartije od vrijednosti i Ministarstva finansija.\nNajznačajniji uticaj na jačanje supervizorske funkcije Centralne banke i unaprijeđenje stabilnosti bankarskog sektora, imalo je usvajanje Odluke o adekvatnosti kapitala u julu ove godine, koja je usklađena sa Direktivama EU 2006/48 i 2006/49. Novom Odlukom o adekvatnosti kapitala implementirane su preporuke Evropske komisije koje su se odnosile na unaprijeđenje regulative u dijelu izračunavanja sopstvenih sredstava banke, tehnika umanjenja kreditnog rizika, rizika izmirenja/isporuke i rizika druge ugovorne strane, procesa procjene adekvatnosti internog kapitala (ICAAP) i procesa supervizorskog pregleda (SREP). Odlukom o adekvatnosti kapitala implementiran je značajan segment Stuba II Bazela II koji se odnosi na proces supervizorskog pregleda i ocjene (SREP) i proces za procjenu ukupne adekvatnosti internog kapitala (ICAAP). Implementacija Stuba II će omogućiti bankama da uspostave efikasne sisteme upravljanja rizikom i internu provjeru adekvatnosti kapitala u skladu sa svojim rizičnim profilom, dok će supervizorima Centralne banke omogućiti da vrše ocjenu adekvatnosti kapitala banke u odnosu na materijalne rizike kojima su banke izložene i shodno tome sprovode eventualne mjere prema bankama.\nZa vrijeme trajanja twinning projekta pripremljen je i nacrt Zakona o finansijskim kolateralima, nacrt Odluke o javnom objelodanjivanju kojim će se implementirati Stub III Bazela II, nacrt Odluke o načinu izračunavanja izloženosti banaka, nacrt COREP izvještaja kojim će sve banke u Crnoj Gori početi sa primjenom standardnog izvještavanja koji važi u EU, a odnosi se na koeficijent solventnosti, kao i Akt o zahtjevima za naknade u bankama. Osim podzakonske regulative, pripremljen je veliki broj smjernica koje se odnose na režim velikih izloženosti, izvještavanje o velikim izloženostima, naknade u bankama, rizik kamatne stope u bankarskoj knjizi, rizik koncentracije, stresno testiranje i hibridne instrumente. Dozvolite da pomenem i horizontalne aktivnosti realizovane kroz zajedničku komponentu 4 projekta, u okviru koje je postignut značajan napredak u usklađivanju politika i zakonodavstva u oblasti sprječavanja pranja novca i finansiranja terorizma sa regulativom EU, kao i sa preporukama Moneyvala. Dodatno je ojačan, kroz edukativne aktivnosti, administrativni kapacitet nadležnih institucija, CBCG, KHOV, ANO, Uprave za sprječavanje pranja novca i finansiranja terorizma, tužilaca i policije. Kroz projekat je pripremljen predlog izmjena i dopuna Zakona o sprječavanju pranja novca i finansiranja terorizma koji je u najvećoj mogućoj mjeri usklađen sa relevatnim propisima EU u ovoj oblasti. Usvajanjem izmjena i dopuna Zakona o Sprječavanju pranja novca i finansiranja terorizma, stvoriće se pravni osnov za unaprijeđenje podzakonskih i internih akata iz nadležnosti CBCG čime će se doprinijeti efikasnosti i efektivnosti kontrole u ovoj oblasti. Svi rezultati projekta ostvareni u ovoj oblasti predstavljaju jaku osnovu za primjenu međunarodno prihvaćenih standarda vezanih za sprječavanje pranja novca i finansiranja terorizma. Primarni cilj Centralne banke Crne Gore u periodu koji slijedi biće očuvanje finansijske stabilnosti i jačanje otpornosti bankarskog sektora na potencijalne eksterne finansijske šokove. Monetarna i prudenciona politika biće usmjerene ka unaprijeđenju stabilnosti i efikasnosti unutar bankarskog sektora, kako bi se izgradio ambijent, koji će podsticati investicije i dovesti do viših stopa privrednog rasta. Harmonizacija propisa sa regulativom EU, međunarodnim standardima i pozitivnom praksom, predstavlja dugoročni prioritet Centralne banke i preduslov za održavanje i jačanje finansijske stabilnosti u Crnoj Gori. Imajući u vidu da je jedna od najvažnijih orjentacija naše države punopravno članstvo u Evropskoj Uniji, ostvarenje ciljeva postavljenih na početku twining projekta omogućava nam da kroz ojačane potencijale (regulatorne i kadrovske) i veći nivo usaglašenosti sa propisima EU u što kraćem roku realizujemo i ispunimo obaveze koje su pred nama na putu pune integracije. Na kraju, želio bih još jednom da se zahvalim svima koji su ličnim zalaganjima doprinijeli uspjehu projekta, te da istaknem ličnu podršku za nastavak saradnje i komunikacije sa svim institucijama koje su učestvovale u projektu. Govor guvernera CBCG Radoja Žugića na trećem godišnjem Samitu guvernera i ministara finansija zemalja jugoistočne Evrope, Bečići, 17. jun 2011.\n/ Video zapise sa Samita možete pogledati ovdje /\nPozdravna riječ PR Menadžera CBCG Bojane Šupeljak na dodjeli Godišnje nagrade CBCG, 25. maj 2011,/Pozdravnu riječ možete čuti ovdje/\nUvaženi gosti, dobar dan i dobrodošli u Centralnu banku.\nZadovoljstvo mi je da Vam poželim dobrodošlicu povodom dodjele Godišnje nagrade Centralne banke Crne Gore za 2011. godinu za najbolji diplomski, magistarski i doktorski rad iz oblasti bankarstva, monetarne politike i teorije. Nagrada je ustanovljena 2007. godine sa ciljem stimulisanja razvoja naučne misli i afirmacije mladog stručnog kadra u Crnoj Gori. Godišnja nagrada se dodjeljuje već petu godinu zaredom, tako da se može reći da ove godine slavimo mini jubilej.\nGodišnja nagrada CBCG sastoji se od plakete i novčanog iznosa od 2.000 EUR za najbolji diplomski, 3.000 EUR za najbolji magistarski i 4.000 EUR za nagrađeni doktorski rad. Godišnja nagrada Centralne banke Crne Gore, za 2011. godinu, odlukom stručne komisije na čijem je čelu bio glavni ekonomista CBCG prof. dr Nikola Fabris, dodijeljena je u sve tri kategorije, za najbolji diplomski, magistarski i doktorski rad. Na godišnji konkurs CBCG prijavljeno je ukupno 39 radova, od čega 20 diplomskih i 17 magistarskih radova, te dvije doktorske disertacije. Sada ću dati riječ izvršnom direktoru Centralne banke Crne Gore gospodinu Radoici Luburiću, koji ćem, nakon što pozdravi prisutne, dobitnicima uručiti nagrade.\nGovor izvršnog direktora CBCG Radoice Luburića na dodjeli Godišnje nagrade CBCG, 25. maj 2011,/Govor možete čuti ovdje/\nPoštovani dobitnici Godišnjih nagrada Centralne banke Crne Gore, poštovani članovi Komisije za dodjelu ovih nagrada, poštovani prijatelji, dozvolite mi da Vas srdačno pozdravim u ime rukovodstva i svih zaposlenih naše kuće.\nDa bi se u eri dramatičnih ekonomskih i tehnoloških promjena i previranja uspješno upravljalo bilo kojom organizacijama potrebno nam je, na prvom mjestu, znanje, ali i inoviranje znanja kadrovskih potencijala.\nZnanje je moć.Moć je u razmjeni znanja.Znanje je novo bojno polje za države, kompanije i pojedince.\nNajveća konkurentska prednost je umijeće organizacije da uči i da znanje pretvara u akciju. Stoga je i ključ operativnog sistema mnogih svjetskih visoko uspješnih kompanija razumijevanje da je sve u učenju i postizanju rezultata. Nemoguće je usavršavati svoje proizvode a neusavršavati sebe. Menadžeri koji su danas uspješni i koji žele da budu uspješni i sjutra jesu oni koji su spremni da rade na sebi. Znanje je „onaj čarobni štap koji sve stvari čini mogućim”. Jedna stara mudrost, pak, glasi: „Znanje je blago koje svoga vlasnika svugdje prati”. Znanje i pozitivna energija pokreću svijet.\nU vremenu galopirajućih promjena najbrže zastarijeva znanje. Tako je, uostalom, bilo i oduvijek, kako i slikovito opisuje stara istočnjačka mudrost: „Učiti je kao uz vodu plivati, na trenutak stani i već si se vratio”. A to se postiže radom – i samo radom. Još je kineski mudrac Konfučije govorio: „Raditi bez predaha, jer onaj ko ne napreduje svakoga dana, nazaduje svakog dana”. Zato ne čudi svjetski trend u kome su ulaganja u edukaciju zaposlenih posle školovanja veća od budžeta kojim raspolažu institucije u sistemu obrazovanja. U prošloj godini u Centralnoj banci Crne Gore stručno usavršavanje je realizovano učešćem na 224 programa - radionicama, kursevima, seminarima, konferencijama u zemlji i inostranstvu, studijskim posjetama drugim centralnim bankama i međunarodnim finansijskim institucijama, koji su tematski relevantni poslovima koji se obavljaju u centralnim bankama. Na programe stručnog usavršavanja upućeno je 120 zaposlenih (39%), a prednost je data onima koji imaju manje radnog iskustva. U ovoj godini, do mjeseca maja kroz programe stručnog usavrsavanja već su prošla 52 zaposlena (17% ukupno zaposlenih). Centralna banka je u ovom segmentu već uveliko svjetski brend, a, kao što je poznato, brend se stvara, a ne proglašava.\nNagrađenima, Marijani, Ivani, Adnanu i Zdenki, srdačno čestitam i želim da rade ono što zaista vole i to najbolje što mogu. Jer, Vi ste pokazali da ono što ste sanjali, možete i da ostvarite. Hvala Vam na pažnji.\nGovor guvernera CBCG Radoja Žugića na promociji knjige "Aktuelna pitanja crnogorske ekonomije", 20. maj 2011,/Govor možete čuti ovdje/\nNa početku, želio bih da Vam se zahvalim što se odazvali pozivu CBCG i što ste svojim prisustvom uveličali ovaj svečani dogadjaj – promociju knjige „Aktuelna pitanja crnogorske ekonomije”. Vaše brojno prisustvo nam je veliki podsticaj za dalji rad, ali nam i pokazuje da smo na pravom putu.\nPred nama se nalazi knjiga koja je rezultat istraživačkog rada zaposlenih u CBCG. Istraživački rad predstavlja važan i sve važniji segment rada svake centralne banke. Najpoznatije centralne banke po svojim istraživačkim kapacitetima već uveliko se svrstavaju u rang naučnih instituta i svojim publikacijama u velikoj mjeri utiču na razvoj ekonomske teorije i ključne pravce formulisanja ekonomske politike. Imajući u vidu broj i kvalitet objavljenih publikacija (knjiga, radnih studija, izvještaja), neću biti neskroman, ukoliko kažem da se Centralna banka Crne Gore svrstava u red lidera u regionu. Kao naše najvažnije publikacije mogu navesti: knjige, radne studije, Izvještaj o finansijskoj stabilnosti, Izvještaj o stabilnosti cijena, Bilten CBCG, Izvještaj o radu, Izvještaje Glavnog ekonomiste, Preporuke Vladi za vodjenje ekonomske politike i dr.\nKnjiga koja je pred Vama je samo dio ovog rada. Ona je rezultat najvećeg „bogatstva” kojim raspolaže CBCG, a to su ljudski resursi. Danas od ukupnog broja zaposlenih u CBCG čak 63% ima fakultetsko obrazovanje, imamo čak 34 magistra, a sa članovima Savjeta pet doktora nauka. To je rezultat značajnih sredstava koja CBCG ulaže na usavršavanje zaposlenih, kao i ostalih podsticaja kojima stimulišemo naše zaposlene na stalno usavršavanje. Ubijeđen sam da je CBCG insituticija koja izdvaja najviše sredstava u Crnoj Gori za usavršavanje zaposlenih. Značajan kadrovski potencijal je pozatelj spremnosti CBCG za sve izazove koje nose nove ustavne odgovornosti, kao i vrlo dinamičan ekonomski ambijent u kome se sprovodi monetarna politika.\nU knjizi „Aktulena pitanja crnogorske ekonomije“ obrađen je širok spektar istraživačkih oblasti koje pokriva CBCG. U pitanju su teme kao što je finansijska stabilnost, korporativno upravljanje, tržište nekretnina, strane direktne investicije, obračun bazične inflacije, empirijsko istraživanje uticaja obavezne rezerve, problematika pristupanja EU, problematika eurizacije i dr. U pitanju je vrlo širok spektar tema koje pokriva CBCG, a sa druge strane samo djelić od onoga čime se bavimo. Naime, u publikaciji je objavljeno osam naših radnih studija, a do sada ih je ukupno objavljeno 21. U većini radnih studija postoji teorijski aspekt, praktična primjena na Crnu Goru, kao i preporuke za unaprijeđenje stanja. Zbog toga u ovoj knjizi ima veliki broj primjera iz prakse, grafikona, tabela, boksova i dr. Poseban kvalitet knjige je što ona ne vrvi od stručnih izraza, previše matematičkih modela, već je pisana jezikom koji će biti razumljiv svima, a naročito onima koji nemaju velika ekonomska predznanja.\nZa veliki broj studija se može konstatovati da su se pokazale vizionarskim i da su uspješno prognozirale buduća kretanja. Tako, na primjer u radnoj studiji o nekretninama objavljenoj sredinom 2008. godine, dakle prije Globalne finansijske krize, ukazano je na precijenjenost tržišta nekretnina i očekivani pad cijena. U studiji o dolarizaciji iz 2004. godine, sugeriše se politika stroge supervizije bankarskog sistema radi prevencije ili minimiziranja efekata pojave bankarske krize. Ili na primjer studija o stranim direktnim investicijama, koja je pisana u posljednjem kvartalu 2008. godine, u jeku Globalne finansijske krize, kada su svi govorili o padu priliva SDI kao jednom od najvećih negativnih udara sa kojima će se suočiti privrede u tranzicji, prognozirala je visok priliv SDI u 2009. godini, koji se i ostvario. Nadamo se da će ove studije biti korisne i stručnoj javnosti, kao i građanima Crne Gore, ali one će svoj pravi cilj postići ukoliko ih kreatori ekonomske politike budu koristili prilikom formulisanja mjera ekonomske politike.\nNa kraju bih Vam se još jednom zahvalio na Vašem prisustvu i zamolio bih redaktora knjige prof. Nikolu Fabrisa da uzme riječ.\nGovor glavnog ekonomiste CBCG Nikole Fabrisa na promociji knjige "Aktuelna pitanja crnogorske ekonomije", 20. maj 2011,/Govor možete čuti ovdje/\nU knjizi „Aktulena pitanja crnogorske ekonomije“, kao što je istakao Guverner Radoje Žugić, prikazano je osam radnih studija Centralne banke Crne Gore. Šest radnih studija je prethodno bilo objavljeno na web stranici CBCG, a dvije radne studije su nove, to jest po prvi put objavljene. CBCG je sa objavljivanjem radnih studija započela 2004. godine i do sada je objavila 21 radnu studiju, što je svrstava u red centralnih banaka koje se ozbiljnije bave istraživačkim radom. Radne studije svojom tematikom pokazuju i širinu opsega istraživačkih djelatnosti CBCG. Posmatrane radne studije su rezultat rada trinaest istraživača iz Sektora za istraživanje i statistiku, što je samo djelić kadrovskog potencijala CBCG.\nTreba imati u vidu da su objavljene radne studije nastale u periodu od 2004. do 2010. godine i treba ih sagledati u istorijskom kontekstu i „pečatu“ vremena koje nose. Ipak, najveći broj njihovih preporuka i zaključaka je validan i sa današnjeg aspekta. U nastavku izlaganja ukratko bi Vam predstavio najvažnije nalaze dvije nove radne studije od kojih se jedna odnosi na finansijsku stabilnost, a druga na kvalitet korporativnog upravljanja u Crnoj Gori.\nImajući u vidu da je odnedavno CBCG postala odgovorna za očuvanje finansijske stabilnosti u radnoj studiji „Finansijska stabilnost kao cilj centralnih banaka“, objašnjava se šta je to finansijska stabilnost, na koji se način ona način postiže, i sa kojim teškoćama se susrijeću centralne banke u ispunjavanju ovog cilja. U studiji se konstatuje da je Globalna finansijska kriza otvorila novo poglavlje u redefinisanju ciljeva monetarne politike i da finansijska stabilnost postaje sve značajniji cilj, a da je CBCG prva centralna banka u svijetu koja je definisala finansijsku stabilnost kao svoj osnovni cilj i da se Crna Gora na taj način svrstala u lidere u implementaciji savremenih monetarnih rješenja. U studiji se konsatutuje da su otežavajući faktori za prmjenu finansijske stabilnosti, kao cilja centralnih banaka, ogledaju u nedostatku regulatornog okvira, nedovoljnog nivoa ovlašćenja centralnih banaka, nerazvijenosti modela za analiziranje i razumijevanje finansijske stabilnosti, kao i u nedostaku opšteprihvaćene definicije finansijske stabilnosti. Stoga se u studiji zaključuje da finansijsku stabilnost treba tretirati kao javno dobro i da centralne banke ovaj cilj treba da dijele sa drugim institucijama. Radna studija „Kvalitet korporativnog upravljanja i uticaj na profitabilnost kompanija u Crnoj Gori - empirijska analiza“ predstavlja istraživanje CBCG o kvalitetu korporativnog upravljanja u Crnoj Gori, koje je bazirano na metodologiji OECD-a, koje je u manjoj mjeri prilagođeno našim uslovima. Istraživanje je bazirano na Upitniku koji je distribuiran prema 62 najveća akcionarska društva u Crnoj Gori (mjerena veličinom aktive). Odgovore smo dobili od 66% anketiranih kompanija. Analiza je pokazala da su crnogorska preduzeća tek u začetku implementiranja osnovnih korporativnih instrumenata, iako su osnovni principi koji se odnose na institucionalne osnove, kao i poštovanje osnovnih prava akcionara uglavnom prisutni. Sa druge strane studija je pokazala da prava manjinskih akiconara nisu uvijek na najadekvatniji način ispoštovana, da je često problematična praksa izbora borda direktora i da još ne postoji svijest o stejkholderskom pristupu korporativnom upravljanju. Na kraju, empirijskom analizom je nedvosmileno utvrđeno da postoji pozitivan efekat kvaliteta korporativnog upravljanja na profitabilnost crnogorskih firmi.\nNa kraju bih se zahvalio svim saradnicima, odnosno koautorima iz CBCG, koji su radili na ovoj knjizi i nadam se da sam Vas zaintrigirao da pročitate i knjigu, kao i ostale radne studije koje nisu objavljene u knjizi već se nalaze na web stranici CBCG. Govor guvernera Radoja Žugića na međunarodnom seminaru „Propisi iz evropskog finansijskog sektora – izazovi za zemlje kandidate za članstvo u Evropskoj uniji“,/Govor možete čuti ovdje/\nDame i gospodo, Čast mi je da vas u ime Centralne banke Crne Gore pozdravim na skupu koji se održava u sklopu twinning projekta “Jačanje regulatornih i supervizorskih kapaciteta finansijskih regulatora”.\nŽelim ujedno da vas uvjerim da će Centralna banka, kao i do sada, biti usmjerena na jačanje supervizije i regulacije, prvenstveno putem harmonizacije sa međunarodnim standardima i direktivama, kako bi bankarski sektor bio još spremniji da odgovori izazovima, a pogotovo procesima evropskih integracija. Nedavna finansijska kriza je ozbiljno uticala na finansijski sektor Evropske unije pa i Crne Gore. Postoje ocjene, da je za akumulaciju finansijskih pitanja, problema i propusta geneza u nesavršenom finansijskom nadzoru. Jedino se subjektivne nesavršenosti i mane mogu eliminisati supervizijom, odnosno njenim daljim jačanjem. Umjesto da „peremo ruke” od posljedica koje su proizveli finansijski i novčani tokovi, CBCG intenzivno radi u saradnji sa institucijama EU, MMF-om, Svjetskom bankom i ostalim međunarodnim institucijama na procesu daljeg jačanja finansijskog regulatornog i supervizorskog okvira.\nOdgovor institucija Evropske unije je fokusiran na proširenje i dogradnju pravnih tekovina u oblasti finansijskog sektora. Većina ovih novih direktiva je nedavno stupila na snagu u Evropskoj uniji i postala obavezujuća za zemlje članice, direktno, ali i za sve zemlje koje se nalaze u procesu pristupanja. Samim tim, shodno dugoročnoj orjentaciji Crne Gore, postale su obavezujuće i za nas kao Centralnu banku, u našem domenu.\nOsnovna orjentacija Crne Gore i svih institucija jeste punopravno članstvo u Evropskoj uniji. Iz ovog procesa proizilaze obaveze po segmentima nadležnosti vođenja politike zemlje. Fokus Centralne banke u narednom periodu biće unaprijeđenje svih, a posebno kadrovskih kapaciteta, u cilju jačanja regulatornih i supervizorskih funkcija koje bi bile garancija primjene međunarodnih standarda i direktiva. CBCG je u dosadašnjem procesu izrade i primjene regulatornog okvira, usaglašenog sa regulativama EU sprovodila dobru praksu komunikacije i dijaloga sa bankama u okviru Udruženja banaka, po svim novinama koje je kao regulator kreirala u njihovom poslovanju. Rezultat ove saradnje je bila efikasna primjena regulatornog okvira uz obostrani interes. Ovakvu praksu, koja je za nas imperativ, planiramo i u budućnosti.\nCrnogorski model supervizije se bazira na modelu upravljanja rizikom čiji je osnovni cilj kreiranje efektivnog i efikasnog procesa za praćenje i procjenu sigurnosti i stabilnosti banaka na stalnoj osnovi. Rezultati rada iz neposrednih kontrola banaka, omogućavaju Centralnoj banci sagledavanje rizičnog profila svake banke pojedinačno. Na bazi ovih izvještaja proizilazi ocjena ukupnog rizika i smjera djelovanja koji postoje u banci. Supervizija na bazi rizika je moderan pristup čija pravilna primjena jedino obezbjeđuje kvalitetnu ocjenu rizičnog profila banaka, a onda i konsekventno, pravovremeno i pravilno djelovanje prema bankama u cilju korigovanja njihovog prorizičnog i procikličnog ponašanja. Pristup polazi od dokazanog uzročno – posljedičnog lanca kriza u bankarskim sistemima širom svijeta. Taj lanac počinje sa ugroženom likvidnošću koja na duži rok za posljedicu ima ugroženu solventnost, a što je opet posljedica dugoročno slabe profitabilnosti koja je uzrokovana slabom organizacijom i menadžmentom, a ovo dalje je opet uslovljeno kvalitetom korporativnog upravljanja.\nU tom smislu treba razumjeti da ne postoji opšte prihvaćena definicija, ali postoji opšte prihvaćeno razumijevanje supervizije na bazi rizika kao procesa koji je usmjeren na detekciju, provjeru, verifikaciju i analizu materijalno značajnih rizičnih oblasti, proizvoda, transakcija i odnosa u poslovanju banaka kako bi se na bazi toga utvdila neka ocjena rizičnog profila banke i to ne samo trenutno nego i sa stanovišta očekivanja u vremenskom horizontu ne kraćem od godine dana unaprijed. Ovaj pristup podrazumijeva razvijanje prakse ocjene rizika i poznavanja mogućnosti portfolio pristupa optimizacije kako u poslovanju banaka tako i prilikom ostvarivanja njihove supervizije. Centralna banka je primijenila regulatorni okvir koji počiva na primjeni elemenata regulacije iz Stuba I Bazela II ,a u procesu je intenzivnih aktivnosti na daljem usaglašavanju sa preostalim elementima iz stuba I do kraja 2012. godine, kao i potpunom zaokruživanju normativnog okvira vezanog za primjenu Stuba II i Stuba III Bazela II.\nU toku je finaliziranje pravnih akata u cilju usaglašavanja sa Acquis communautaire, odnosno sa Direktivom 2006/49/EC i Direktivom 2006/48. Godina koja je za nama je za CBCG bila ne samo godina u kojoj smo pokušali da se privremenim rješenjima suprostavimo uticaju krize već i godina u kojoj je uveliko zaokružen i osnažen regulatorni okvir: Zakon o Centralnoj banci Crne Gore; Zakon o Savjetu za finansijsku stabilnost ; Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o bankama; Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stečaju i likvidaciji banaka; Zakon o zaštiti depozita.\nOvim zakonima je usmjerena i dalja aktivnost CBCG na donošenju podzakonskih akata usklađenih sa potrebama u roku koji je vremenski definisan Zakonom. Mi smo već djelimično donijeli akta koji su nam bila obaveza, a kompletan set planiramo da zaokružimo do jula ove godine. U svim zakonskim rješenjima koja su do sada donijeta od strane CBCG, dominirala je orijentacija ka primjeni međunarodnih standarda i direktiva. Takav smjer CBCG zadržava i u budućem radu, kako u kratkom roku, tako i u formiranju srednjoročnih priorioteta u procesu daljeg usaglašavanja regulatornog okvira sa ovim propisima.\nŽelim da napomenem još jednom da je proces harmonizacije jedan od najvažnijih prioriteta CBCG, za koji nam je bila potrebna eksterna pomoć, koju očekujemo i u budućnosti. U ovom kontekstu vrlo je bio značajan twinning projekat EU „Jačanje regulatornih i supervizorskih kapaciteta finansijskih regulatora “, koji je finansiran od strane EU, a koji je sprovodila Bugarska narodna banka u saradnji sa Bankom Holandije. Takođe, nama je značajan i projekat EU „Jačanje efikasne supervizije na mikro i makro nivou u zemljama EU kandidatima i potencijalnim kandidatima” sastavljen od tri komponente, a koji će biti finaliziran do kraja ove godine. Izdvajamo i saradnju sa ekspertima međunarodnih finansijskih institucija ( Svjetska banka, Međunarodni Monetarni Fond ) kao i institucija koje organizuju ekspertske seminare na kojima učestvuju supervizori i drugi specijalisti Centralne banke (Basel Committee for Banking Supervision, Bank for International Settlements –BIS, Federal Reserve Bank – FED, Joint Vienna Institute -JVI, i dr.). Takođe, vrlo je značajan i odnos koji smo po ovom pitanju imali sa Evropskom komisijom, a željeli bi smo da, pored dosadašnje podrške, o stvarimo saradnju i dobijemo podršku Evropske centralne banke. U ovom procesu novi twining program je dobrodošao.\nMoram da istaknem da ono što nam se do sada pokazalo kao pozitivna praksa u radu, odnosno izgradnji sistema jeste veća sklonost gradualističkoj, tj. postepenoj primjeni reformi u našem domenu u odnosu na rješenja kroz tzv. „šok terapiju”. Strukturne reforme se ne mogu sprovesti preko noći, one nisu jedan akt, jedan čin, već zahtjevan i dugotrajan proces. Harmonizacija i promjena bankarskog sistema jeste krupna strukturna reforma. Gradualistički pristup omogućava mikroekonomskim subjektima da upoznaju i da se prilagode “novim pravilima igre”. Takav pristup ćemo zadržati i u budućnosti. Ono što se od Crne Gore, pa samim tim i od nas, očekuje u srednjoročnom periodu jeste ispunjavanje daljih zahtjeva koji proističu iz procesa pridruživanja. Ovdje prevashodno mislim na ispunjavanje pristupnih kopenhaških kriterijuma ali naravno i Mastrihtske kriterijume konvergencije.\nStoga mogu da zaključim da postoji odlučna opredijeljenost CBCG da se sve reforme sprovedu i da one budu u skladu sa zahtjevima za finalno članstvo Crne Gore u EU kao cilju našeg razvoja.


Evo na kojim fakultetima će ove godine biti NAJVEĆA NAVALA\nJoš malo je ostalo do upisa na fakultet\nKako pokazuju rezultati istraživanja sajta Prijemni.Infostud.com koje je sprovedeno na uzorku od 1.400 maturanata širom Srbije, oko 80 odsto budućih studenata planira da upiše državni fakultet, što je manje u odnosu na 2016. godinu kada je ovaj procenat iznosio oko 90 odsto.\nOko 7,3 odsto ispitanih ni po koju cenu neće upisati privatni fakultet, a između 12 i 13 odsto studenata je potencijalno zainteresovano za privatne fakultete, što je neznatno veći procenat nego prošle godine.\nPet odsto ispitanika privatne fakultete vidi kao krajnju opciju, tek ako ne uspeju da se upišu na državni, ni na budžet, ni na samofinansiranje.\nMedicina i IT najpopularniji\nKako je navedeno, najviše anketiranih koji znaju šta će upisati, planira upis na medicinu ili informacione tehnologije - oko 12 odsto, što je bio trend i prošle godine.\nMeđu učenicima koji još ne znaju u kom smeru će nastaviti svoje obrazovanje, 6,7 odsto navelo je visoku školu kao opciju jedino u slučaju da ne uspe da upiše željeni fakultet, a svega 3,4 odsto njih odlučilo se u startu za visoku školu.\nŽelje i ponuda posla\nKada se želje maturanata uporede s analizom o traženim zanimanjima sa sajta Poslovi.infostud.com, vidi se da interesovanja budućih studenata nisu u potpunosti u skladu s brojem oglasa za posao iz različitih oblasti rada.\nKako bi se sprečilo širenje korona virusa, u Srbiji uvedene POSEBNE MERE U VRTIĆIMA, ŠKOLAMA I NA FAKULTETIMA, evo i koje


Zadivljujući vrh Himalaja: Pogledajte neverovatno putovanje do Mont Everesta (VIDEO) - National Geographic Srbija\nKako bi zabeležili najlepše kutke najvišeg planinskog vrha na Zemlji, upustili su se u pravu avanturu u okviru koje su drastično menjali nadmorsku visinu za samo deset minuta. Rezultat je ovaj uzbudljiv video, pogledajte...\nPočevši od Katmandua na 1.4 km nadmorske visine, ekipa kompanije Teton Gravity Research je putovala helikopterom i do 7.3 km nadmorske visine sa dodatnim kiseonikom kako bi zabeležila predivne Himalaje u ovom kratkom filmu.\nPrema rečima reditelja filma Toda Džonsa, tri nedelje su boravili u Nepalu, ali je samo pravljenje aerosnimaka trajalo četiri dana.\nMont Everest Planina\nOve sezone oko 400 ljudi osvojilo Mont Everest


Stefan Šapić je u Čukaričkom odigrao 51 meč u Super ligi uzastopno! U svim tim susretima najviši igrač u ligi (203 cm), bio je starter, osim u duelu protiv Napretka 1. maja prošle godine, ali je i tada bio na terenu, od 41. minuta! Šapić je brzo postao prva opcija na mestu štopera, i kod bivšeg trenera Sima Krunića, ostao je to i kod sadašnjeg, Aleksandra Veselinovića.\nU međuvremenu, Šapić je postao i zamenik kapitena, odigrao je ukupno 60 mečeva za belo-crne, a postigao je šest golova. Prošle sezone je bio jedan od najzaslužnijih za plasman Čukaričkog u Evropu, a do kraja tekuće boriće se sa klubom u kojem je ponikao za ponovno učešće u kvalifikacijama za Ligu Evrope. Mnogo toga zavisiće od prvog narednog susreta, u petak (17 časova, TV Arenasport 1) protiv Vojvodine u Novom Sadu.\n- Najbitnije je da smo se vratili treninzima, da se situacija normalizuje, da ponovo možemo da se svi bavimo svojim poslom. Srećni smo što ponovo na terenu i što će se prvenstvo nastaviti, ali nam ne ide na ruku činjenica da će se do kraja igrati još samo četiri kola. Iskreno, biće nam mnogo teško da izborimo plasman u Evropu, s obzirom da je TSC trenutno na četvrtoj poziciji, da ima tri boda više i bolji međusobni skor od nas – kazao je Šapić, koji je potom nastavio:\n- Pauza je bila velika, videćemo kakvog je traga ostavila na sve nas. Znamo protiv koga igramo, Vojvodina je ozbiljna ekipa, sa vrlo iskusnim, ali i nekolicinom mladih igrača. Trenutno su treći na tabeli, mogu i do drugog mesta, imaju motiva. Sa Novosađanima uvek vodimo rovovske bitke, često rezultat bude 0:0 ili 1:1.\nOčekujete li i u petak malo golova?\n- Mislim da će meč biti otvoren, oba tima će ići na pobedu. Bod nas ne bi zadovoljio, pre svega zbog pozicije na tabeli. Očekujem ofanzivnu igru oba tima, ko zna, možda se meč tako otvori i da bude dosta golova. Vojvodina je u blagoj prednosti, igra na svom stadionu, ali mi se nećemo predavati. Bićemo presrećni ako osvojimo sva tri boda i ostanemo u trci za plasman u Evropu.\nS obzirom na poziciju na tabeli, hoćete li pratiti i rezultate TSC-a?\n- Gledaćemo samo sebe u preostale četiri runde, pa ćemo na kraju da vidimo gde smo na tabeli. Kao i svi u klubu, nadao sam se takmičenju u plej-ofu, ali ispalo je drugačije. Sad ništa ne možemo da promenimo, već moramo da se prilagodimo. Da probamo da uzmemo što više bodova, ukratko rečeno da uradimo sve što je do nas.\nPodsetio je Šapić i da Čukarički dugo čeka na pobedu na gostujućem terenu, konkretno od susreta protiv Inđije 27. oktobra prošle godine.\n- Kad pogledamo unazad, ispustili smo dosta bodova, posebno na strani. Pre pauze smo povratili samopouzdanje, vezali nekoliko dobrih igara... Nadam se da ćemo od meča sa Vojvodinom prekinuti taj loš niz rezultata na strani.\nUtakmice će se ređati kao na traci, već 3. jula Čukarički će u četvrtfinalu Kupa Srbije ugostiti niški Radnički, potom sledećeg vikenda i ekipu Inđije.\n- Kup je još jedan način da se domognemo Evrope, doduše teži. Svih osam ekipa u tom takmičenju su vrlo dobre. Naša je prednost što meč protiv Radničkog igramo na Banovom brdu, ali znamo da će biti veoma teško.\nŠapić je istakao da je Čukarički ostao bez nekoliko nosilaca igre iz prošle sezone, te da je zadovoljan onim što je vrlo najmlađa ekipa u eliti pokazala u tekućoj.\n- Uglavnom smo dobro izgledali kao tim, poprilično sam zadovoljan i svojim partijama. Dosta toga se promenilo, ali sve se u klubu radi po planu, za svakog igrača koji ode postoji zamena. O našim igrama najbolje govori činjenica da ćemo se do kraja boriti za plasman u Evropu. Otišlo je nekoliko dobrih igrača iz tima, imali smo i nekoliko povreda... Eto, do juče sam bio najmlađi, sada sam skoro najstariji u timu pred duel sa Vojvodinom.\nPriznao je Šapić, koji je u Čukaričkom od 2010. godine, da se nada dobrom transferu, ali da i dalje razmišlja samo o matičnom klubu.\n- Dete sam ovog kluba, ponosno nosim dres Čukaričkog. Normalno je da bih voleo da se okušam u inostranstvu, ali lično ne znam ni da je bilo neke ponude, ili čak da je bilo interesovanja. Glavom sam u Čukaričkom, i to je sada najbitnije, želim da izborimo ponovni plasman u Evropu i da na najbolji mogući način završimo ovu sezonu. A što se tiče odlaska, možda je i vreme za tako nešto – zagonetan je ostao Šapić.


RTS :: Haradinaj: Zahtev Srbije za izručenje direktan poziv na rat\nPolitika Haradinaj: Zahtev Srbije za izručenje direktan poziv na rat\nutorak, 25. apr 2017, 21:46 -> 22:22\n"Ovo je direktan poziv na rat. Ako neko ima problem da to razume, ili je kukavica ili odbija da se suoči sa realnošću", rekao je Haradinaj u intervjuu za televiziju KTV.\n"On (francuski ambasador) je lagao zato što je Beograd njega takođe lagao", tvrdi Haradinaj, prenosi Gazeta ekspres.\nOn smatra i da je odluka da ne sme da napusti Francusku do konačne odluke suda u Kolmaru imala za cilj da se "drži podalje" od procesa odlučivanja.\n(sreda, 26. apr 2017, 10:23) - Петрија [neregistrovani]\nРамуш прети, али не само Србији, већ и Француској и целој Европи! Ово је знак да су докази који су предати француском суду јаки и необориви, у супротном не би настала оваква паника и нервоза. Доста зависи и од исхода председничких избора у Француској, а показаће се и разлог због којег је Харадинај по експресном поступку добио држављанство Албаније...Харадинај је битан јер преко његовог случаја пада у воду цео пројекат тзв. "Република Косово". На видело ће изаћи злочини ОВК, али и злочин који је извршио НАТО пакт бомбардујући суверену земљу - СРЈ.\n(sreda, 26. apr 2017, 09:58) - anonymous [neregistrovani]\nKako je bilo kada je taj gospodin bio u hagu, a svedoci umirali ili poginuli.\nZato nije osuđen , a ne sto je nevin\n(sreda, 26. apr 2017, 08:56) - anonymous [neregistrovani]\nOptužuje druge za kukavičluk. Pa ako nisi kriv sto se treses! Zato sto si kukavica.\n(sreda, 26. apr 2017, 08:55) - anonymous [neregistrovani]\nPa on se "cudi" sto vec odmah nije pusten i sad ga hvata panika i sve je neizvjesnija njegova sudbina. Svjestan je on svojih zlodjeja i to ga " muci".\n(sreda, 26. apr 2017, 08:50) - anonymous [neregistrovani]\nZnaci pobijes nevine ljude, a kad te uhapse pretis ratom\n(sreda, 26. apr 2017, 07:42) - Rade [neregistrovani]\nOvo nije za smeh\nDa je u pitanju Srbin, Francuska bi odavno odlučila o izručenju. Zato mislim da ova izjava nije za smeh jer su na strani Albanaca sve velike sile osim Rusije. Zašto i zbog čega, to bi trebalo da znaju ozbiljni politički analitičari ali kao da neznaju. Do sada smo mnogo puta hrabrili sebe : a, nema šanse, neće to tako moći i td..(još od devedesetih prošlog veka) i nikad nismo bili u pravu, sve se odigralo prema režiji velikih sila, odnosno Amerike.\n(sreda, 26. apr 2017, 07:20) - anonymous [neregistrovani]\nFrancuzi bi ga isporucili ali ne smeju jer ovaj ima zastitu SAD sa kojom nikada nisu imali dobre odnose.Uostalom zato su ga i uhapsili da bi pokazali da mogu slobodno da misle. Francuzi znaju istinu i pokusavaju nesto ali ne mogu do kraja pa ce se zavrsiti pustanjem ovog zlocinca na slobodu.\n(sreda, 26. apr 2017, 06:16) - anonymous [neregistrovani]\nOvakve izjave direktno nekoliko dana pred odlukom su samo znak nervoze. On je vec tada u januaru ocekivo da bude pusten. Uostalo je to vec poznata sema albanskih politicara: ako nedobijem sta hocu onda pretim. Ali polako se vidi da to vise neide.\n(sreda, 26. apr 2017, 04:01) - anonymous [neregistrovani]\nНе, Рамуше, као и сви остали теби слични бавиш се заменом теза. Ово није позив на рат, него позив не изручење ТЕБЕ. Тебе лично. Не твојих сабораца, не твоје фамилије, и свакако не људи који живе на Косову и Метохији. Ово је позив на изручење тебе да одговараш за своје личне поступке. Не уплићи у причу и не сакривај се иза никога другога ко са процесом нема везе, укључујући и своје сународнике.\n(sreda, 26. apr 2017, 01:14) - anonymous [neregistrovani]\nTresla se gora, rodio se mis ..\nOvo je politika a ne zakonodavstvo. Na kraju ce ga pustiti. Nema sanse da ista bude prosudjeno protiv Albanaca.


10.09.2020 u 08:37\nNemačka upozorila građane da ne idu u Dubrovnik, Prag, Ženevu…\nBERLIN – Nemačko ministarstvo spoljnih poslova objavilo je upozorenje svojim građanima da zbog porasta broja slučajeva zaraze koronavirusom ne putuju u nekoliko evropskih destinacija, među kojima su Dubrovnik, Prag, Ženeva i Korzika, prenosi Tanjug. Zbog širenja epidemije, Nemačka je na novu listu epidemiološki rizičnih područja dodala dve hrvatske županije, Dubrovačko-neretvansku i Požeško-slavonsku. Iz Francuske su na listu dodate, pored Korzike još četiri regiona Overnj-Rona-Alpe, Oksitanija i Nova Akvitanija. Upozorenje ne predstavlja i zabranu putovanja u ta područja, ali sugeriše putnicima da preispitaju planove. Uz to omogućava putnicima da putovanja otkažu bez dodatnih troškova. Nemačka za područja visokog rizika smatra zemlje ili regione gde je tokom sedam dana\n31.08.2020 u 22:00\nDa li će agencije od oktobra moći da prodaju aranžmane\nZbog izuzetno malog obima poslovanja i finansijske krize u kojoj se našla većina turističkih agencija nije plaćala premije osiguranja za obavezne polise od insolventnosti i odgovornosti koje po Zakonu o turizmu moraju imati ukoliko se bave organizovanjem putovanja. Zbog ovakve situacije, osiguravajuće kompanije mogu dovesti u pitanje svaki osigurani slučaj po osnovu izdatih polisa osiguranja, što može da bude veliki problem ukoliko agencije bankrotiraju. Kako za „Politiku” kaže Aleksandar Seničić, direktor Nacionalne asocijacije turističkih agencija Juta, osiguravajuće kuće na osnovu povećanog rizika poslovanja u ovoj, ali i sledećoj godini smatraju ovu delatnost kao izuzetno rizičnu i za sada procenjuju da li će uopšte pristati na obnove ugovora. – Ukoliko do toga dođe može se desiti da\n20.08.2020 u 18:18\nGrađani Srbije mogu slobodno u 17 zemalja\nZbog pogoršavanja situacije sa virusom kovid-19 u mnogim zemljama uvedene su određene mere koje takođe utiču i na ulazak stranih državljana u njih. Ta ograničenja putovanja utiču i na Srbiju, čiji državljani bez obaveznog PCR testa, serološkog testa ili karantina ,mogu da putuju u 17 zemalja. Na sajtu Ministarstva spoljnih poslova objavljeno je da državljani Srbije mogu nesmetano da putuju u Albaniju, Belorusiju, BiH, Brazil, Jamajku, Kongo, Maldive, Meksiko, Oman, Palau, Pakistan, San Marino, Švajcarsku. Ulaz bez testiranja i karantina dozvoljen je i u SAD, sem ako građani nisu boravili u Kini, Iranu i zemljama Šengen zone, Velikoj Britaniji i Brazilu, državljani Srbije mogu slobodno da uđu i u Tursku i Centralnoafričku Republiku. Takođe, Srbija je skinuta sa crvene liste\n17.07.2020 u 21:07\nGrađani Srbije od 19. jula ne mogu ni u Švedsku\nDržavljani Srbije od 19. jula neće moći da pređu granicu Švedske. Vlada Švedske se ovom odlukom uskladila sa preporukom Saveta EU, kojom su Srbija i Crna Gora uklonjene sa spiska zemalja iz kojih je bezbedno doći u Evropsku uniju i zemlje Šengenskog prostora, objavljeno je na sajtu Ambasade Švedske u Beogradu, prenosi Tanjug. Odluka će početi da se primenjuje od 19. jula, navedeno je na sajtu Ambasade Švedske u Beogradu, presnosi sajt „švedska.rs”. Srbija je u prethodnoj preporuci bila na listi bezbednih zemalja, a državljanima Srbije je ulazak u Švedsku bio omogucen od 4. jula. Od najnovije zabrane izuzete su osobe koje imaju boravišnu dozvolu ili studiraju u Švedskoj. Lista zemalja u okviru preporuke Saveta EU se ažurira na 15 dana, pa bi novu preporuku trebalo očekivati\n03.07.2020 u 12:22\nDržavljani Srbije trenutno mogu u Egipat bez PCR testa, ali je neophodno da na aerodromu sa kog polaze u tu zemlju potpišu deklaraciju, kao i da poštuju sve javnozdravstvene mere propisane od nadležnih vlasti Egipta. Deklaracija potvrđuje zdravstveno stanje osobe, a kako je saopšteno iz egipatske ambasade, mere predostrožnosti predviđaju da ukoliko se polazi iz zemlje koju je, prema broju zaraženih, Svetska zdravstvena organizacija proglasila za „epidemijski nivo”, potreban je i PCR test, ne stariji od 48 sati od datuma polaska. U dopisu iz ambasade upućuje se na moguće promene koje objavljuje SZO na svom internet sajtu, a tiču se ažurnosti podataka za pojedine zemlje. Ambasada je prenela takođe detaljne mere koje je ministarstvo turizma i antikviteta Egipta saopštilo oko ulaska putnika\nSrpski državljani i dalje ne mogu u Austriju, Nemačku...\nJedan deo zemalja članica Evropske unije, uključujući Austriju, Sloveniju i još neke, odlučile su da ne uvaže preporuku Evropske komisije o uklanjanju ograničenja za ulazak u EU za građane Srbije i ostalih zemalja regiona od danas, 1. jula. Austrija je odlučila da ne otvara granice za ulazak građana Srbije, kao i drugih zemalja Zapadnog Balkana, osim svojim državljanima koji dolaze iz tih zemalja, ali je za njih obavezan 14-todnevni karantin ili PCR test. Slovenija takođe nije otvorila granice za državljane Srbije uprkos preporuci Komisije, koju je ta država obavestila da se uslovi za ulazak u Sloveniju ne menjaju i da ostaju isti kao do sada, rečeno je Tanjugu u Ambasadi Slovenije u Beogradu. Srbija ostaje na slovenačkom crvenom spisku epidemiološki rizičnih država, zato sve\n01.07.2020 u 10:22\nEU otvorila granice, proverite pravila pre puta\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović kaže da su od juče obnovljeni letovi i na trećem međunarodnom aerodromu „Morava” u Kraljevu za Beč i poziva građane da pre putovanja provere pravila i mere koje važe za državu u koju planiraju da putuju. Ona je u jutarnjem programu TV Hepi rekla da je EU donela deklarativnu odluku o otvaranju granica za naše državljane, ali da svaka država ima svoja pravila i važno je da pre puta građani sve provere. „U Nemačku na primer još uvek naši državljani ne mogu ući. Ova pravila će se menjati na svakih od sedam do 15 dana i to je normalno u situaciji u kojoj se ceo svet nalazi”, rekla je Mihajlović, prenosi Tanjug. Podsetila je da tranzitni saobraćaj sve vreme funkcioniše za vreme\n30.06.2020 u 16:20\nEU otvara granice za građane Srbije\nBRISEL - Savet EU usvojio je preporuku za ukidanje privremenih restrikcija na putovanja u EU za građane 15 zemlja širom sveta. Na listi zemalja kojima će od sutra biti otvoren ulazak u EU od zemlja regiona našle su se samo Srbija i Crna Gora. Tu su i Alžir, Australija, Kanada, Gruzija, Japan, Maroko, Novi Zeland, Ruanda, Južna Koreja, Tajland, Tunis, Urugvaj i Kina. U EU navode da je glavni kriterijum za ulazak na listu bio broj potvrđenih novih slučajeva infekcije kovid 19 u poslednje dve nedelje odnosno da prosek inficiranih na 100 hiljada stanovnika bude „bolji ili sličan” sa prosekom u EU zaključno sa 15. junom. U Savetu EU naglašavaju da će ovaj spisak biti ažuriran svake dve nedelje u skladu sa poslednjim epidemiološkim podacima. Poslednji podaci Evropskog centra za kontrolu i prevenciju


Xzoga TAKA-SK | CARpologija- Ribolovačka oprema i pribor\nNASA PREPORUKA Taka-SK je visokvalitetni šok lider sa širokom primenom. U osnovi predvez za morski ribolov a kroz godine se jako dobro pokazao i u svim oblicima teškog slatkovodnog ribolova. Nosivosti od 20-40 lb su odlične kao predvezi za džigovanje na teškim terenima (oštar kamen, panjevi), 50lb predvez za soma, 60lb i jače pružaju sigurnu zaštitu od štuke. CARPologija vam nudi i koture od 100 i 150lb za ekstremne uslove i najsnažnije morske ribe.\n100LB /0.90MM\t 1,060.00RSD\n50LB /0.63MM\t 880.00RSD\n40LB /0.56MM\t 800.00RSD\n30LB /0.45MM\t 730.00RSD\n20LB /0.40MM\t 650.00RSD\nSifra proizvoda: TAKA-SK. Kategorije: Najloni i fluorokarboni, Monofili i fluorokarboni.\nTaka-SK predvez je proizveden kao šok-lider specijalno za upredene strune i najteže uslove u ribolovu. Ovaj predvez daje najvišu otpornost na krzanje, vrhunsku snagu na čvoru i pouzdano apsorbuje šok pri zabačaju i pruža sigurnu vezu sa upredenom strunom.\nZa vrhunske performanse, Taka-SK je najbolja u kombinaciji sa Xzoga upredenim strunama Taka-PE, Jigging PE i Shogun-PE.


Beta 26. maja 2020. 23:25\nVlasti su danas istakle da će Koloseum dan uoči otvaranja biti osvetljen bojama italijanske zastave.\nTa glavna turistička atrakcija s više od sedam miliona posetilaca godišnje, Koloseum, odnosno „Flavijev amfiteatar“, gradjen od 70. godine pre naše ere, upisan je u spisak Svetske baštine čovečanstva.\n„Poslednji meseci su bili veoma teški, sa nadrealnom tišinom koju smo teško prihvatili“, navodi se u saopštenju rimske uprave i dodaje da će osoblje i posetioci morati da nose zaštitne maske, meriće im se temperatura, a rezervacije poseta će biti obavezne da bi se izbeglo veće okupljanje ljudi.


Skupo gorivo utiče na poskupljenje proizvoda : Nadlanu.com\nSkupo gorivo utiče na poskupljenje proizvoda\nObjavljeno 20. maja 2011. / 15:59:28\nBEOGRAD, 20. maja 2011. (Beta) - Najavljeno poskupljenje goriva zbog izjednačavanja akciza će uticati na poskupljenje proizvoda i usluga zbog povećanja troškova transporta, izjavio je u petak ekonomski analiticar Saša Djogović.\nOn je agenciji Beta rekao da će poskupljenje goriva uticati na povećanje troškova prevoza, a time i na cene nekih poljoprivrednih proizvoda i usluga i smanjenje kupovne moći stanovništva.\n"Sve to će uticati i na kreiranje inflacije u Srbiji. Vlada se odlučila na podizanje akciza goriva, a mogla je da nadje i neki manje ekstreman način za očigledno popunjavanje rupa u budžetu", naveo je Djogović.\nVlada Srbije usvojila je u petak Predlog izmena zakona o uskladjivanju akciza na naftne derivate, kojim se ukidaju različite akcize na različite vrste naftnih derivata i uvode jedinstvene akcize za benzin i za dizel goriva.


Darko Lazić ponovo za volanom UGROŽAVA svoj život i bezbednost drugih! - Svet portal\nHome Darko Lazić ponovo za volanom UGROŽAVA svoj život i bezbednost drugih!\nDarko Lazić ponovo za volanom UGROŽAVA svoj život i bezbednost drugih!\nKrajem oktobra prošle godine, Darko Lazić je izazvao tešku saobraćajnu nesreću nakon koje je jedva preživeo, jer je vozio u alkoholisanom stanju ogromnom brzinom.\nOn je kasnije rekao da mu je taj događaj promenio život, alii sada je ponovo seo za volan.\nSrpski telegraf došao je do ekskluzivne fotografije na kojoj se vidi pevač kako upravlja vozilom uprkos tome što mu je trajno oduzeta dozvola zbog vožnje u pijanom stanju i nepoštovanja saobraćajnih propisa.\nNa fotografiji se vidi Lazić kako tokom vožnje ljubi ruku svojoj verenici Marini, koja je u devetom mesecu . Tako Lazić nije ponovo ugrozio samo svoj, nego i život svoje verenice, ali i bebe.\nViđen je i kako dovozi ćerku Lorenu u selo i svi se pitaju kako to Ana Sević dozvoljava. Njegovi bliski prijatelji u strahu su za njegov život, pa razmišljaju da ga prijave policiji.\n– Njegovi drugovi više ne znaju šta da rade sa njim. Plaše se jer znaju kroz šta je prošao i kako je jedva izvukao živu glavu. Kada je ponovo seo za volan, svi su se hvatali za glavu, ali šta će, kad na njega ni porodica ne može da utiče, pa čak ni Marina, koja uskoro treba da se porodi, oni mu tek ne mogu ništa. Najgore od svega je to što on još uvek nije sposoban da hoda, a kamoli da vozi. Još se nije skroz oporavio i nikom nije jasno kako ima hrabrosti da sedne za volan – objašnjava izvor blizak Laziću i dodaje:\n– On ide toliko daleko da čak i decu vozi u kolima. Viđali smo ga da dovozi ćerku Lorenu u selo i svi se pitaju kako to Ana Sević dozvoljava i zašto pušta dete u auto sa njim. Darko uopšte ne razmišlja o tome da ne ugrožava samo svoj nego i život deteta, što je skandalozno. Neko mora da ga zaustavi dok ne dođe do stradanja.-\nPevač je vratio i alkoholi, pa je tako nedavno uhvaćen na jednoj proslavi kako pije rakiju. Darko je, inače, još uvek pod terapijom i pije jake lekove, zbog čega nikako ne bi smeo da konzumira alkohol.\n– Strašno je to što radi. Naš zakon propisuje stroge kazne za takvo ponašanje i treba ih sprovesti. Uz dodatan osvrt na još jednu vrstu posebne odgovornosti, jer je on javna ličnost i nekome uzor. Naš zakon kaže da ako se neko ne pridržava zabrane, polaganje mu se može zabraniti zauvek. Svakako to što on radi ne može niko da podrži i treba osuditi takav vid ponašanja. On na taj način ugrožava i sebe i ljude oko sebe, pa čak i slučajne prolaznike – rekao je Milan Vujanić, profesor Saobraćajnog fakulteta.


NIJE NI STIGAO KOD NAS, A VEĆ SU POZNATI DETALJI SLEDEĆEG APPLE TELEFONA: iPhone 13 sa duplo više memorije i 8K snimcima | Uređaji\nNIJE NI STIGAO KOD NAS, A VEĆ SU POZNATI DETALJI SLEDEĆEG APPLE TELEFONA: iPhone 13 sa duplo više memorije i 8K snimcima | Smartlife RS\nNIJE NI STIGAO KOD NAS, A VEĆ SU POZNATI DETALJI SLEDEĆEG APPLE TELEFONA: iPhone 13 sa duplo više memorije i 8K snimcima 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n29.10.2020. / 12:16 12:48\nAutor Miloš Delević 29.10.2020. / 12:16 12:48\nUkoliko se sve vrati u normalu, eto njega već u septembru!\nApple tek što je izbacio iPhone 12 na tržište, a već su počele spekulacije o narednom iPhone 13 telefonu koji će najverovatnije izaći naredne godine.\nSasvim je moguće da ćemo videti povećanje u internoj memoriji novog Apple-ovog telefona i to do 1 terabajta (TB)!\nPrvi koji je spomenuo ovu novinu je Džon Proser na svom Twitter nalogu, koji je često u pravu kada su u pitanju ovakva predviđanja za kompaniju Apple. Nemojte da uzmete ovu informaciju kao gotovu stvar, ali ovakva nadogradnja izgleda kao priuštiva za Apple koji će moći dodatno da poveća cenu svog uređaja zbog modela sa više memorije.\nPre dve godine (2018.) iPhone XS je bio prvi telefon Apple kompanije sa 512 gigabajta memorije. Prvi iPhone koji je imao 256 gigabajta je iPhone 7 u 2016. godini. Kada pogledate taj vremenski period može se zaključiti da Apple „kasni“ godinu dana sa ponudom od 1 terabajta.\nNije poznato ni koji će model iPhone 13 dobiti ovu nadogradnju, mi verujemo da će to biti bolji i skuplji Pro modeli. Kako ističe ResearchSnipers, iPhone 13 bi mogao da ima i opciju pravljenje video klipova u 8K rezoluciji sa 45 frejma po sekundi (FPS) što je postignuto kroz anamorfična sočiva. Jedan takav video zauzima i više od 600 megabajta po sekundi, zato ni ne čudi da Apple želi da poveća internu memoriju.\n— Jon Prosser (@jon_prosser)October 28, 2020\niPhone 13 ne bi bio prvi telefon sa memorijom od 1TB memorije, Asus ROG Phone 2 i Samsung Galaxy S10 Plus iz 2019. su imali „viška prostora“. Zanimljivo da je ta memorija nestala u Rog Phone 3 i Galaxy S20 Plus telefonima.\nSvakako da je još uvek rano za nagađanja oko specifikacija iPhone 13, koji bi trebalo da izađe u septembru naredne godine ukoliko se sve vrati u normalu.\n(Mondo / TechRadar)\nŠOKANTNO VISOKE IPHONE 12 CENE: Stigao u region, kupiće ga samo odabrani! (FOTO)\nPOČELO OPŠTE LUDILO, NI KORONA IH NIJE SPREČILA: Ovako je protekao prvi dan prodaje iPhone 12 telefona (FOTO/VIDEO)\nKAD GA KUPITE, ČUVAJTE GA K'O OČI U GLAVI: Skupo ćete platiti popravku iPhone 12 telefona!\niphone iPhone 12 memorija\nZAŠTO BI TREBALO DA RESETUJETE TELEFON JEDNOM DNEVNO: Naravno, Android t...


Iranski ministar spoljnih poslova odgovorio Trampu: Svi naši agresori su nestali - Sputnjik Srbija\n00:05 07 Jun 2020\n13:32 20.05.2019 (osveženo 13:45 20.05.2019) Preuzmite kraći link\nIranski ministar spoljnih poslova Džavad Zarif kritikovao je danas američkog predsednika Donalda Trampa zbog tvita u kom je pretio da je aktuelni konflikt „zvanični kraj Irana“.\nZarif je u svojoj poruci na Tviteru napisao da je Tramp „podstaknut“ na „genocidne provokacije“, prenosi AP.\nZarif je naveo da se Tramp nada da će postići ono što Aleksandar (Veliki), Džingis (Kan) i, kako se izrazio, ostali agresori nisu uspeli.\n„Iranci su milenijumima odolevali, a svi agresori su nestali“, dodao je Zarif.\nTvit je završio rečima: „Pokušajte s poštovanjem — to uspeva!“\n— Javad Zarif (@JZarif) 20. maj 2019.


Ужички парламентарци у посети Српској академији наука и уметности – Grad Užice\nUžička akademska parlamentarna unija koju čine Skupština grada Užica kao i devet studenskih i đačkih parlamenata grada Užica posetila je Srpsku akademiju nauka i umetnosti (SANU). Tom prilikom parlamentarci su se upoznali sa legatom Olge Jevrić, bibliotekom akademije koja poseduje 1,5 miliona jedinstvenih naslova i umetničkih dela najeminentnijih stvaralaca.\nDomaćini studentima i srednjoškolcima su bili akademici Ljubomir Simović i Dušan Otašević. Ljubomir Simović, naš sugrađanin, pohvalio je rad i podržao borbu za pozitivne vrednosti Užičke akademske parlamentarne unije i podsetio mlade Užičane na vremena kada je on odrastao u našem gradu.\n„Srpska akademija nauka i umetnosti jedan je od „najdonjih kamena“ naše države i u posetu smo došli po savete, podršku i nadahnuće sa čim se i vraćamo u Užice“ istakao je predsednik Skupštine grada Užica Branislav Mitrović.


Autor:\tRedakcija Februar 19, 2018\t0\nMeđureligijsko vijeće u Bosni i Hercegovini organizovalo je još jedan, treći po redu, susret učenika Karađoz-begove medrese iz Mostara i Gimnazije „Jovan Dučić“ iz Trebinja. Prva dva susreta održana su u Trebinju i Mostaru, a treći je održan u Sarajevu. Međureligijski susret upriličen je 16. i 17. februara 2018. godine, a okupio je 30 učenika dviju pomenutih škola.\nUpravo potaknute projektom Međureligijskog vijeća u BiH iz 2016. godine, Karađoz-begova medresa i Gimnazija „Jovan Dučić“ nastavile su saradnju i do dan-danas, učestvujući u susretima mladosti i razmjenjujući iskustva u radu, te upoznajući svoje učenike sa drugim i drugačijim.\n„Ovakav susret jeste projekat Odbora za međureligijsku saradnju u Trebinju, u kojem učestvuju, svojim doprinosom Islamska zajednica u BiH i Srpska pravoslavna crkva“ - istakla je Olivera Jovanović, stručna savjetnica Međureligijskog vijeća u BiH.\nUčesnici susreta su obišli određene znamenitosti Sarajeva, te se upoznali sa radom i djelovanjem Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine.\nPosjetili su i Gazi Husrev-begovu džamiju, Gazi Husrev-begove ostale vakufe, kao i Katedralu Srca Isusova, Staru pravoslavnu crkvu, te Sinagogu.\nUčesnici su se još detaljnije, nego je to bilo tokom prethodnih susreta, upoznali sa drugim religijama, njihovim obredima, običajima, kulturama. Kroz pitanja o tim i takvim stvarima, koja su oduševljeno postavljali, mnogo više su naučili o drugom i drugačijem.\n„Ovakvi susreti jako su zanimljivi i poučni. Mladi su spremni učiti i spoznavati nove informacije, ali i upoznati nekog drugačijeg od njih. Zato je i ovaj susret u Sarajevu imao svoju edukativnu stranu, kao i predivnu notu druženja, koju su ponudili učenici Karađoz-begove medrese i Gimnazije „Jovan Dučić“. Ovo je druga generacija učenika tih dviju škola koje prolaze kroz ovakav projekat“ – poručio je Meadin Mrndžić, profesor Bosanskog jezika i književnosti u Karađoz-begovoj medresi.\nUz profesora Mrndžića, susrete su predvodili i mr. Merjem Muratović-Šuta iz Karađoz-begove medrese, te Milja Tupanjanin i Maja Babić iz Gimnazije „Jovan Dučić“.\n« Mišljenje džematlija o izbjeglicama iz muslimanskih zemalja Predavanje"Bosanski jezik - pitanje identiteta" »\nIUS - Drugo testiranje za stipendije\nMostar: Maturantska akcija darivanja krvi


Ukidanje rominga sa Grčkom i zemljama Zapadnog Balkana od 1. jula – Info Centar Juga\nUkidanje rominga sa Grčkom i zemljama Zapadnog Balkana od 1. jula\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacija u Vladi Republike Srbije Tatjana Matić izjavila je danas da će od 1. jula biti ukinuto plaćanje rominga u Grčkoj za građane Srbije, koji više neće plaćati tarifu za inostranstvo.\nMatić je, gostujući na TV Pink, podsetila na to da su pregovori Srbije i Grčke o ukidanju rominga trajali godinu i po dana i da je prošle godine postignut načelni dogovor, ali da je konačni sporazum dogovoren tokom nedavne posete premijerke Ane Brnabić Atini.\nReč je o sporazumu kojim se ukida plaćanje rominga, odnosno, građani više neće plaćati cenu rominga koja je postojala do sada, nego će u Grčkoj imati iste cene kao u domaćem saobraćaju, objasnila je ministarka.\nPrema njenim rečima, od 1. jula stupa na snagu poslednja faza implementacije sporazuma o smanjenju, odnosno ukidanju plaćanja cena rominga na teritoriji Zapadnog Balkana.\nTo znači da u Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini, Severnoj Makedoniji i Albaniji nećemo plaćati roming, nego će u ovim zemljama važiti cene iz paketa kao u domaćem saobraćaju, a njima se pridružuje i Grčka, navela je ona.\nDanas održana generalna skupština Federacije evropskih karnevalskih gradova u onlajn formatu\nSutra bez struje deo Kosmajske\nDoktorka Sunčica Smiljković napustila GG dr Goran Janjić i prešla u SNS\nU Bojniku 20 osoba zaraženo virusom korona


Kako su neki od popularnih računarskih termina dobili svoje ime? | Dokolica - Šta radim kada ništa ne radim?\nNaš svakodnevni rečnik obiluje rečima stranoga porekla. Različiti su faktori koji utiču na odomaćenje termina iz drugih jezika. Većina tih reči su se poodavno ustalile u naš vokabular, i postale opšteprihvaćene. Ipak, sa druge strane, u poslednjih 20-ak godina, svedoci smo velikog priliva stranih fraza, reči i imena, u tolikoj meri da možemo slobodno konstatovati da živimo u vremenu ubrzane evolucije srpskoga jezika.\nBilo kako bilo, ovde se, makar trenutno, nećemo baviti kulturološkim činiocima koji su, kroz istoriju, u većoj ili manjoj meri, uticali na naš savremeni jezik i izražavanje. Naš fokus smo pomerili na one termine koji, zapravo, nikada nisu imali adekvatan prevod, i prihvaćeni su u potpunosti u svom originalnom obliku. Tu, naravno, mislimo na IT, odnosno na kompjuterske fraze, poput daunloud, blutut, gugl i na poneke glagole, kao što su guglovanje, hakovanje, trolovanje… Ako ste se ikada pitali šta se krije iza korena imena neke kompanije ili zašto neke radnje na računaru i internetu nazivamo tako kako ih nazivamo, narednih nekoliko pasusa bi moglo da vam pruži odgovarajuće odgovore! Pa da počnemo…\n#1 Blutut (Bluetooth)\nU 10. veku na severu Evrope je živeo i vladao kralj Harald Gormson, poznat po tome što je uspeo da ujedini celu Skandinaviju, ali i po jednom svom zubu koji je bio toliko kvaran i truo, da je poprimio tamno plavu boju. Upravo po njemu je i dobio nadimak “Plavi zub” (eng. bluetooth). Činjenica da je ujedinio i spojio skandinavske narode, poslužila je kao inspiracija softverskom inženjeru iz Intela, Džimu Kardahu, da iskoristi termin blutut kao ime za novi bežični standard, koji su 1997. godine zajedno razvijale kompanije Intel, Erikson, Nokia i IBM.\nU početku, samo ime nije izazvalo neku naročitu euforiju, nego je prihvaćeno kao najmanje loše rešenje (malo je nedostajalo da blutut konekciju danas zovemo “flirt”), i prihvaćeno je kao kodno ime projekta. Međutim, kada je došao trenutak da se ozvaniči ime novog standarda, čelnici ovih kompanija su se složili oko skraćenice PAN (personal area networking) kao spasonosnog rešenja. Na samom kraju, pak, ispostavilo se da je ovo ime nepraktično sa stanovišta online promocije (SEO), te je finalni proizvod, više iz očaja, predstavljen pod imenom blutut! I narod ga je kao takvog i zavoleo, baš kao što je nekada i kralja Haralda.\n#2 Spem (Spam)\nNaziv spem (spam) je godinama vezivan za misteriozno konzervirano meso, definitivno vredno podsmeha. I to u tolikoj meri da je ovaj termin ismejan i u Letećem Cirkusu Montija Pajtona, gde u jednoj sceni reč spem iznova i iznova ponavljaju konobarica, mušterije pa čak i grupa vikinga. Mnogi fanovi pajtonovaca, su na ranim servisima za čet, često dovodili reč spem u vezu sa ljudima koji su imali naviku da kreiraju virtuelne profile sa kojih bi se drugoj osobi neprestano ispisivala jedna reč na ekranu, dovodeći na kraju do pada i nemogućnosti korišćenja servisa. Kada je sredinom 90-ih godina, sa procvatom imejl komunikacije, porastao i broj neželjenih, cirkularnih mejlova sa oglasima ili sličnim sadržajima, termin spem (spam) je vrlo brzo doveden u vezu sa ovom frustrirajućom pojavom!\n#3 Trol (Troll)\nUkorenjena u skandinavskom folkloru 17. veka, reč trol se nekada vezivala za antisocijalnu, svadljivu i prgavu osobu, čija je pojava i prisustvo u potpunosti dosađivala ljudima. Ipak, današnja reč trol se smatra da je izvedena iz glagola trolovanje (trolling), što zapravo predstavlja pecarošku tehniku sporog pomeranja mamca iz čamca koji je u pokretu.\nMnogi veruju da je online trolovanje, termin koji je skovan na forumu AFU (alt.folklore.urban), kada su veterani sa portala, mamili novopridošle članove na teme koje su već bile diskutovane i zatvorene. Novajlije su se najčešće “pecale” na taj mamac i naivno odgovarale na temu, otkrivajući starijim i manje tolerantnijim korisnicima svoj pravi status i karakter posete. Krajem 90-ih godina, sajt je postao toliko posećen, da je trolovanje u potpunosti prihvaćeno kao definicija dosadne i neprijatne radnje od strane određenih korisnika foruma, dajući novom terminu još jednu negativnu konotaciju. Ipak, čini se da se današnje značenje reči trol, više oslanja na svoje nordijske korene, i da jednostavno predstavlja osobu koja bi samo želela da započne svađu.\n#4 Gugl (Google)\nDa li ste ikada istraživali značenje imena jedne od najmoćnijih kompanija na svetu, Gugla? Ukoliko ste pomislili da reč gugl ima neke veze sa matematikom i izračunavanjem, bili biste veoma blizu tačnog odgovora. Ime Gugl (Google), je zapravo poigravanje sa matematičkim terminom gugol (googol), brojem koji počinje sa 1 (jedinicom), a praćen je sa 100 nula. Gugol i gugolpleks se, teroijski, smatraju najvećim brojem među brojevima. Intencija osnivača kompanije, Sergeja Brina i Larija Pejdža, bila je da organizuju i očuvaju beskonačnu količinu informacija na vebu, te je gugol savršeno evoluirao u Gugl, 1997. godine!\n#5 Miš (Mouse)\n1950. godine, 25-to godišnji Daglas C. Engelbart, nalazio se pred dve velike prekretnice svoga života, od kojih će jedna nepovratno promeniti tok razvijanja računarske industrije. Kada je Daglas ušao u svet kompjutera, oni su bili veličine jedne poveće prostorije, i mogla je da im pristupi isljučivo jedna osoba. Fizička neprijatnost koju je osećao prilikom rada, nedostatak komfora, kao i česte frustracije koje su vremenom nastajale, ironično, pomogle su Daglasu da kreira prvi računarski miš, kojeg je premijerno predstavio na konferenciji u San Francisku, 1968. godine.\nProizvod je dobio ime miš (mouse), više kao posledica toga što se kursor koji se pomerao po ekranu nazivao CAT (mačka), te je izgledalo kao da taj isti kursor “juri” repati desktop uređaj.\n#6 Bag (Bug)\nPostoji dokaz da je Tomas Edison u svojim beleškama, koristio termin bag (bug), da objasni neki kvar na sistemu. Iako deluje logično da ovde zatvorimo dalju istragu, ipak, nije Edison taj ko bi se smatrao idejnim tvorcem jednog od popularnijih IT termina. Druga teorija nam govori, da je 1947. godine, dok je radila na Harvard Mark II kompjuteru, jedna od pionirki računarskog programiranja, Grejs Hoper, morala da obustavi svoj rad zato što se moljac zaglavio u releju. Kada je navela da debaguje (debugging) sistem kako bi ga ponovo pokrenula, termin bag je odmah potom postao prihvaćen kao pojava koja sprečava taj sistem, odnosno računar, da radi normalno.\nTaj moljac je sačuvan, i danas ga možete videti u nacionalnom muzeju u Smitsonijanu.\n#7 Nub (N00b)\nZa vreme rata u Vijetnamu, američki vojnici su nove regrute nazivali “newbie”, te se od tada u engeskom jeziku, ova reč odnosi na sve novajlije. IT inženjeri i programeri su usvojili ovaj termin 90-ih godina 20. veka, posebno nakon rastuće popularnosti l337 jezika i izgovora. Kako bi ga što bolje upodobili, oni su prihvatili varijantu n00b, sa dve nule umesto sa dva slova o.\nKako su izgledali neki od najvećih svetskih sajtova nakon prvobitnog lansiranja (0)\nJoš od prvobitne pojave interneta […]\nTags: bluetooth google gugol miš racunarska terminologija spam spemovanje trolovanje


Proleter je i pre ove runde bio lider u drugom rangu srpskog fudbala, ali je svoju poziciju samo učvrstio ubedljvim trijumfom protiv Novog Pazara na svom terenu od čak 5:0.\nGosti ni u jednom trenutku nisu bili ravnopravan takmac, pa su u Novom Sadu doživeli rezultatsku katastrofu. Pazarci su koliko-toliko odolevali u prvom poluvremenu, kada su bili samo gol u zaostatku, ali se u nastavku njihova igra raspala, što ih je odvelo u ubedljiv poraz.\nVranjanci su blizu ulaska u elitu, gde bi se naredne sezone nadmetali sa Zvezdom\nNa svom terenu je bio siguran i vranjski Dinamo, koji je sa 3:0 slavio protiv otpisane Jagodine, koja će od naredne sezone igrati Srpsku ligu. Tako je uvećao prednost u odnosu na Metalac, a ona sada iznosi pet bodova.\nNaime, Gornjomilanovčani nisu uspeli da na svom Gradskom stadionu pobede Bačku Topolu, pa su sada njihove šanse da se naredne sezone neđu u elitnog društvu svedene na minimum.\nDinamo - Jagodina 3:0 (1:0)\nProleter - Novi Pazar 5:0 (1:0)\nMetalac - Bačka Topola 1:1 (1:0)\n1. Proleter 27 18 4 5 57:23 58\n2. Dinamo 27 18 2 7 40:22 56\n3. Metalac 27 15 6 6 38:18 51\n4. Bačka Topola 27 12 9 6 37:21 45\n7. Novi Pazar 27 9 10 8 24:29 37\n16. Jagodina 27 2 6 18 12:55 12


Nosi kačket i klimaj glavom | Ekspres.net\nU rubrikama „dogodilo se na današnji dan“, gde god da se prave, minuli 1. jul imao je obaveznu stavku koja je u samom vrhu: tog dana, pre tačno 100 godina, osnovana je Komunistička partije Kine.\nIstorija kaže – uz malu pomoć Istočnog biroa Komunističke partije Sovjetskog Saveza i dalekoistočnog biroa Komunističke internacionale (Kominterne) čiju je ideologiju „marksizma-lenjinizma“ nova partija, koja je istovremeno bila i revolucionarni pokret, prihvatila kao svoju. Tokom godina u svoj ideološki lonac će dodavati i misli i političku filozofiju svojih velikih vođa, Mao Cedunga, Deng Sjaopinga i svog današnjeg generalnog sekretara Si Đinpinga, ali ono što je najvažnije u kolekciji njenih istorijskih zasluga svakako je pobeda nad nacionalistima Čang Kaj Šeka i, uz pomoć više seljaka nego kineskih proletera, osnivanje Narodne Republike Kine 1949. godine.\nStogodišnjica je obeležena spektaklom na centralnom pekinškom trgu Tjenanmen, pokazavši da je slavljenik nikad vitalniji i nikad jači: da je u poziciji političkog džina ne samo u sopstvenoj zemlji nego i na globalnoj sceni. Dok „socijalizam kineskih karakteristika“ ostaje njen cilj, a komunizam krajnje ishodište, u međuvremenu, pred partijom (i državom – to su u kineskom slučaju sinonimi) nekoliko je praktičnih zadataka koji su odranije poznati, ali za ovu svečanu priliku reafirmisani.\nOstavljajući glavne poruke za prvu ličnost današnje Kine, Si Đinpinga, ministar inostranih poslova Vang Ji je nedelju dana pre rođendana najavio šta su glavne slavljeničke teme. Stogodišnjica je, po njemu, „nova startna tačka istorije, pošto će kineski narod uskoro da kompletira u svakom pogledu prosperitetno društvo“, posle čega će se okrenuti „produbljenoj saradnji“ sa drugim zemljama. Izneo je i uverenje da će to biti na dobrobit svih strana – što je u poslednje vreme lajtmotiv svih kineskih spoljnopolitičkih nastupa, kao negacija kritika koje dolaze sa Zapada – da u svojoj spoljnoj politici i ekonomskoj saradnji sa drugim zemljama Kina vodi računa samo o sopstvenoj koristi.\nStogodišnjica je istovremeno povod da se u zapadnim medijima raspravlja o tome čemu KP Kine duguje svoju dugovečnost i svoju uspešnost.\nMačka može da bude i crna i bela\nLondonski „Ekonomist“ u svojoj analizi odgovor na ovo pitanje daje u jednoj rečenici: „Velika, slavna i uvek u pravu.“ Predočava potom da najmnogoljudnijom zemljom sveta KPK upravlja već 72 godine – što nije istorijski rekord: Lenjin i njegovi naslednici na čelu KP Sovjetskog Saveza i KP Severne Koreje na vlasti su (bili) po nekoliko godina duže, ali samo KP Kine može da se pohvali da je kao jedina partija svoju zemlju u kojoj se umiralo od gladi uspela da preobrazi u državu koja je danas druga ekonomija sveta, sa dobrim izgledima da u dogledno vreme postane i prva. „Kina je najuspešniji autoritarni sistem u istoriji“, sažima svoju dijagnozu „Ekonomist“.\nŠta je nama Kina danas\nVesti 02.05.2021. 10:05\nKina probudila i podelila Zapad\nSvet 18.06.2021. 07:05\nZašto je Kina sa svojim jednopartijskim monopolom uspela u onome u čemu drugi – primer je pomenuti Sovjetski Savez – nisu? U odgovoru londonskog nedeljnika na ovo pitanje navode se tri argumenta.\nPrvi je da je KPK u kritičnim situacijama umela da bude čvrsta i „bezobzirna“. Jeste se doduše malo kolebala šta da učini posle izbijanja velikih studentskih demonstracija na Tjenanmenu 1989, ali kad se odlučila da proteste zaustavi silom, to je i učinila – pred očima celog sveta.\nZbog tadašnjeg brutalnog odgovora na studentsku pobunu ne kaju se ni današnji lideri Kine, pozivajući se upravo na primer Sovjetskog Saveza koji se, po njihovom mišljenju, urušio upravo zato što njegovo rukovodstvo nije „imao petlju“ kad je to najviše trebalo.\nDrugi faktor dugovečnosti i efikasnosti KP Kine je njena ideološka agilnost, spremnost da se odrekne dogmi koje su se u praksi pokazale neuspešnim. Tačno je doduše da su problematične politike „Velikog skoka“ i „Kulturne revolucije“, koje je pokrenuo Mao Cedung, dovele do ekonomskog i društvenog haosa, sa milionima žrtava teške ekonomske krize, ali ono što je usledilo posle toga bila je pragmatična politika Deng Sjaopinga sažeta u metafori da „nije važno da li je mačka crna ili bela, ako uspešno tamani miševe“.\nPrimenjeno u praksi, to je značilo napuštanje socijalističkih dogmi i oslobađanje potencijala profitom vođenog tržišta, što je izazvalo gunđanje dogmatskog krila partije, ali je Kina u rekordnom roku, fantastičnim stopama rasta – i navalom investitora iz kapitalističkog sveta – ekonomski procvetala.\nUzgred, iako je Deng Sjaoping bio ključna ličnost kineskog ekonomskog (pa i društvenog) preporoda, on je jedini kineski lider koji, kako to uočava naš ekspert za Kinu Dragan Miljanić, nikada nije bio ni šef partije ni šef države – bio je na čelu nekih komiteta ili komisija – što znači da je Kinu usmeravao snagom svog autoriteta.\nKao treći faktor uspeha KPK „Ekonomist“ navodi činjenicu da se Kina kao država nikad nije pretvorila u „direktnu kleptokratiju u kojoj se bogatstvo sliva u džepove dobro povezanih“. Tačno je da su se mnogi obogatili u korupcionaškim poslovima, ali se popravio i životni standard većine Kineza. Partija naime brine i o socijalnim pitanjima, pa tako u kineskom socijalističkom kapitalizmu (ili kapitalističkom socijalizmu) država vodi računa o zdravstvenom i penzionom osiguranju. Taj sistem istina nije savršen, ali je dovoljno dobar za prosečnog građanina Kine – i dovoljno efikasan za visoku popularnost partije.\nRekordan rast kineskog uvoza u maju\nSvet 07.06.2021. 09:59\nSvet 05.06.2021. 11:10\nZapadni mediji konstatuju i da mnogim Kinezima odgovara njena čvrsta ruka, dok nacionalnom ponosu prija činjenica da je kineska država danas među vodećim silama sveta. Ovo međutim ne znači da je džinovski partijski mehanizam u savršenom skladu. I tamo postoje frakcije, mada je generalni utisak da je sve pod kontrolom. KPK danas ima oko 92 miliona članova, po čemu danas nije najveća – ispred nje je Baratija Džanata, vladajuća partija Indije – ali svakako jeste najorganizovanija i s obzirom na svoje ustrojstvo i postignuća najmoćnija.\nSvoj veliki jubilej KPK slavi sa trećim vođom čije su misli o „socijalizmu sa kineskim karakteristikama“ postale deo partijskog statuta. Si Đinping je danas predsednik NR Kine, generalni sekretar Centralnog komiteta KPK i predsednik Centralne vojne komisije – što će reći da su u njegovim rukama sve ključne poluge moći, a na njegovim plećima sav teret kineske unutrašnje i spoljne politike. Prema ocenama zapadnih sinologa, predsednik Si je najmoćniji kineski lider još od Mao Cedunga, koji je lider KPK bio od njenog osnivanja, pa sve do svoje smrti 1976. Mao se inače još slavi kao veliki nacionalni lider, sa formulom da je 70 odsto njegove politike bilo dobro, a samo 30 odsto loše. Partija je dakle bila u pravu i kad je grešila.\nPosle smrti „predsednika Maoa“, na čelu KPK bili su Hua Guofeng (1976–1981), Hu Jaobang (1981–1987), Čao Cijang (1987–1989), Đang Cemin (1989–2002) i Hu Đintao (2002–2012).\nPredsednik Si je na čelo partije došao 2012, a samo nekoliko meseci kasnije, 2013, i na čelo države. Bilo je to u vreme kad je važilo Dengovo pravilo o samo dva mandata na državnom vrhu. Na sednici Nacionalnog kongresa, kineskog parlamenta, u martu 2018, to ograničenje je ukinuto, što kineskom lideru omogućava da teoretski bude „doživotni“ predsednik.\nStoti rođendan partije koja je postala sinonim za kinesku naciju i njenu kulturu proslavlja se i u kontekstu rastućeg sučeljavanja Kine sa SAD, uz upozorenja da se njihovo rivalstvo polako (i neizbežno) pretvara u novi hladni rat, ali i uz konstatacije da su ekonomije dve najveće sile u tolikoj meri isprepletane da bi njihovo nasilno razdvajanje donelo velike štete obema. Uvozne komponente iz Kine danas se na primer ugrađuju u četvrtinu proizvoda američke industrije, pri čemu su procene da bi njihova zamena domaćim bila veoma skupa.\nKina u Ameriku izvozi mobilne telefone (među kojima su mnogi brendovi američkih kompanija) u vrednosti od 70 milijardi dolara godišnje. Tim Kuk, prvi čovek američke korporacije „Epl“, to objašnjava činjenicom da je „Kina ovladala veoma naprednim tehnologijama proizvodnje, koje zanatske veštine objedinjuju sa robotikom i veštačkom inteligencijom – što se teško može naći bilo gde drugde… „Ako bih u Americi“, objašnjava to Kuk, „okupio sve inženjere koji su eksperti za proizvodne alate, dovoljna bi mi bila jedna soba, dok bi sa njihovim kineskim kolegama mogao da popunim nekoliko fudbalskih stadiona“.\nDeo američko-kineskih realnosti je i činjenica da je Kina danas najveći svetski kreditor, bez koga ne može ni Amerika, jer Kina svoj trgovinski suficit sa SAD između ostalog koristi i za kupovinu američkih državnih obveznica – postajući time i kreditor američke vlade.\nUoči stotog rođendana partije Kina je demonstrirala i svoja dostignuća svemirske tehnologije, uspešno spustivši svog prvog „rovera“ na površinu Marsa, verovatno ne slučajno baš u vreme kad je tamo operativna i jedna američka robotizovana letelica. Predsednik Si je, sem toga, uz direktan TV prenos razgovarao sa kineskim kosmonautima koji su u svemirskoj orbitalnoj stanici, pri čemu su oni bili „uramljeni“ između državne i partijske zastave.\nU poslednjih nekoliko nedelja zapadni mediji su uočili i kineska nastojanja da svetu projektuje bolju sliku o sebi od postojeće. Globalna istraživanja su naime pokazala da je, od početka pandemije (koja je krenula iz kineske metropole Vuhana), u mnogim delovima sveta u porastu negativno raspoloženje prema Kini, pa je zbog toga predsednik Si najavio da će kineska diplomatija ubuduće, umesto borbenog stava, nastojati da više obasja lepšu stranu nacije. U obraćanju od 1. juna, on je od svih državnih funkcionera zatražio da se svugde gde se to može stiču prijatelji koji razumeju Kinu i koji su joj naklonjeni. Sa svoje strane, Kina treba da se predstavlja kao „pouzdana i otvorena, ali i skromna i ponizna“.\nTeško je međutim poverovati da će ova „ofanziva šarma“ promeniti instrukciju koju je davno osmislio Deng Sjaoping: „prikrivajte svoju snagu i čekajte na svoje vreme“.\nKina Komunistička partija Kine Si Đinping Mao Cedung\nSvet 05.06.2021. 14:30\nPredsednička naredba američkim tajnim službama da preispitaju mogućnost da je virus kovid pandemije stvoren u poznatoj kineskoj laboratoriji dosadašnju teoriju zavere pretvara u ozbiljnu pretpostavku.\nSvet 31.05.2021. 15:05\nŽivot 16.06.2021. 09:15


By Aleksandar Prokopiev | Published: 10/24/2011\nova se bajka ne kazuje kod brice…\nLeva i Desna Češljanija\nNekad, ne tako davno, bila su dva susedna carstva – Leva Češljanija i Desna Češljanija. Levom Češljanijom je vladao imperator Amos IV, a Desnom Soma VI.\nOmiljena boja Levočešljanaca beše ljubičasta, jer lepo miriše, i crna koja odaje ozbiljnost, ali nikako im se nije sviđala bela, jer se mnogo prlja.\nDesnočešljanci su voleli roze, nežnu kao balerina, i belu, kao najčistiju, a svi su bili protiv crne jer rastužuje vreme.\nLako je pretpostaviti da su odnosi između dve susedne države bili promenljivi, ka prohladnim. Kada bi došlo do priličnog hlađenja, diplomate iz Leve Češljanije su obavezno oblačile crna (naravno i topla zbog niskih temperatura), a oni iz Desne Češljanije bela (i topla) odela.\nPonekad, što je prirodno za ovakve geopolitičke situacije, pojedinci bi emigrirali sa leve na desnu stranu, i obratno, sa desne na levu, i pri tom bi dobrovoljno menjali razdeljak i boju u skladu sa novim uslovima života. Onima, pak, koji su zbog škrtosti majke prirode postali ćelavi, stajale su u svako vreme na raspolaganju perike raznih dužina.\nOsim ovih građana-suncokreta, postojala je još jedna grupacija koja je, prema stepenu kritičnosti obeju strana, bila nazivana “kolebljivcima”, “mutivodama”, “teoretičarima” ili “fantazerima”. Fantazija se ne ogleda u tome da sebi predstavljaš stvari kakve nisu nego onakve kakve će biti. Ili, ono što bi moglo da se načini od njih, branili su se najdobronamernije, u čapekovskom maniru, ali su odmah bili ućutkivani od strane dinamičnih desnih i levih aktivista. Jadni kolebljivci! Pokušavali su, bez vidljivog uspeha, da koriste stare oprobane recepte Konfučija, Bude, Horacija i još nekih o umerenosti, o potrebi za nijansiranjem, o poštovanju individualne vrednosti, o srednjem putu, ali niko nije imao strpljenja da ih sasluša. Kako?! Amos IV i Samo VI bili su 100 posto ubeđeni da su centar sveta, pa otkud da sada sa nekim tamo vanpartijskim slabićem vode dijalog? Ma, ne dolazi u obzir!\nObe strane su tražile čvrsto opredeljenje, “da” ili “ne”, “za” ili “protiv”. Osim toga, ovi neopredeljeni su im posebno išli na nerve jer nisu imali nikakvog reda u oblačenju. Zamislite, nosili su i belu (od mlečne, krem, drap) i crnu (ziftcrnu, katrancrnu, čadžcrnu) odeću, i to najčešće u kombinaciji! A leti – ljubičaste majice sa roze šarama! I to sa kratkim pantalonama!\nPriča je bez prave pouke, jer je najvažniji faktor – glasačko telo, čini, barem zasad i na ovom prostoru, neizvodljivom. No, dovoljno je dobra da se poveže s jednom drugom varijacijom iz fantazije, na temu Sova i Plavo.\nSova je jedina među pticama koja može da prepozna plavu boju – pročitao sam u jednoj rubrici o bizarnim stvarima. Svaka bizarnost je, naravno, podložna proveri što, prema istoj rubrici, obavlja 29 posto čitalaca. Ja ipak spadam u onih ostalih 71 posto koji sve neobičnosti majke Prirode prihvataju fantazerski:\nEvo, sova je, kao što se zna, noćna ptica. Jedna je od retkih koja se služi očima noću mnogo više nego danju. A kako onda tamo, u šumi, gde dominiraju zelena i kafena, ona može da vidi plavo? I to u mraku? Možda samo pokoju divlju ljubičicu razbacanu po šumskoj vrleti, poneku mahovinu u plavičastoj varijanti, možda plave bobice tamošnjih žbunova ili, ako se potrefi veće rečno korito, preliv u vodi koja teče. Sitnurija, rekli bi, ali i to su izvesne prednosti u odnosu na druge ptice. A da i ne spominjemo najveću i nesumnjivu privilegiju: NEBO! Znači, sova može da posmatra nebo od zagasitoplavog u predvečerja, violetnog pri zalazima, pa sve do spomenute ponoćne modroplave, koju daltonisti nazivaju crnom, a zapravo je duboka kao tamni okean.\nPri tom, druge ptice, kojima sve izgleda crno-belo, veruju da za sirotu sovu nema nade – ona je prosto ostavljena da preživi život u najcrnjem mraku.\nAleksandar Prokopiev 24. 10. 2011.


Sinoć je u Velikoj sali općine Visoko održana prva izvještajna skupština Asocijacije žena SDA Visoko gdje su kao gosti bili prisutni predsjednik OO SDA Visoko\ngdin. Ahmet Kurspahić, te aktuelna ministrica u vladi ZDK gdja Amra Babić. Na istoj je usvojen Izvještaj o radu u proteklom periodu za 2010. te usvojen program rada u 2011. koji se već djelimično realizuje. Na skupštini je donesena Odluka o teritorijalnoj organizaciji asocijacije žena SDA Visoko, i to na 4 ogranka: Visoko, Moštre, Gračanica i Buci.\nIzborom članica u te ogranke koje će biti zadužene za asocijaciju dajemo novu dimenziju organizovanja i kvalitetnijeg pristupa svojim članicama i simpatizerima. Na skupštini je također u dijelu programa rada proširen i sam program uvrštavanjem prijedloga gdje Amre Babić – Dan otvorenih vrata u SDA Visoko za žene, obilježavanje 11. jula , te prijedlog gdje Mersihe Sarač-Čabaravdić da se proširi lista predmeta instruktivne nastave za srednjoškolce koji dalje nastavljaju sa školovanjem i na taj način nastavljamo s dugogodišnjom tradicijom da direktno pomažemo polaganjima prijemnih za dalje upise na studije.\nPoslije radnog dijela prešlo se na tematski dio u kojem su, povodom 5. juna – Dana zaštite okoline, maturantkinje iz gimnazije Ašida Odobašić i Emina Karamehić zajedno sa prof. Amrom Hrnjić prezentirale i ukazale na problem plastičnih kesa i spalionice, tj. argumente protiv.


Siniša Mali: Srbija se BORI za svako radno mesto | Mondo Portal\nKorona virsu najnovije vesti posao ekonomske mere Sinisa Mali\n9. jul, 08:01\nSiniša Mali: Srbija se BORI za svako radno mesto 8 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n23.04.2020. / 21:33\nSiniša Mali: Srbija se BORI za svako radno mesto\nAutor Izvor mondo.rs Sandra Krstanović 23.04.2020. / 21:33\nSrbija gledala da se bori za svako radno mesto i da pomogne malim preduzećima kojima je pomoć potrebna, rekao je ministar finansija Siniša Mali.\n"Ceo svet se suočava sa najvećom ekonomskom krizom ikada, mi smo izašli sa jakim, snažnim i sveoobuhvatnim merama podršci privredi", izjavio je ministar za televiziju Pink.\nPreporuka iz Ujedinjenih nacija: Jačajte porodične farme i imanja\nOn je kazao da je Srbija u roku od 12 dana izašla sa merama podrške našoj privredi, i to sa 600,8 milijardi dinara, to je polovina našeg godišnjeg budžeta.\n"Samo pet zemalja izašlo sa takvim merama, samo SAD, Kina, Nemačka Velika Britanija i Srbija", ukazao je Mali.\nOn je dodao da je država zbog ekonomske snage mogla da preuzme teret krize.\n"Ne bi bilo šanse da te mere nismo srpoveli i reforme, da imamo snagu da sa 5,1 milijarde evra podržimo našu ekonomiju da prebrodi ovu krizu", rekao je Mali.\nOn je poručioprivrednicima da očekuje od njih da pomoć iskoriste.\n"A onda ćemo zajedno, polako, kako se granice budu otvarale, kako se privreda bude kretala da vidimo da li negde možemo još da pomognemo", poručio je Mali.\nPrema njegovim rečima, mere su zajednički donete.\n"Mi se borimo na dva fronta, jedan nam je borba za ekonomiju, a drugi za živote", kazao je Mali.\nMinistar je istakao da se u SAD i drugim zemljama govori o tome da ekonomija što pre mora da se otvori, te da je potrebno, da atletskim rečnikom rečeno, "uđemo u pucanj".\n"Da budemo sprmni ovim merama i da u pucanj krenemo i što pre krenemo da trčimo", naveo je Mali.\nOn je ukazao da već strane firme iz Francske i Nemačke zovu da pitaju kada će privreda početi sa radom u Srbiji zbog firmi koje ovde rade za njih.\nFirme u Srbiji će već od ponedeljka moći da konkurišu za jeftine kredite!\nZa ministra Malog stiglo čak 2.000 pitanja\nPOSLODAVCI ZBUNJENI: Da li se mart računa za pomoć države?\nMali o 100 evra svakom građaninu: Želimo da pokažemo koliko je država JAKA\nSiniša Mali posao koronavirus\n24.04.2020. / 11:21\nGde je 100 evra?\n24.04.2020. / 07:23\nЗа ботовска привремено-повремена радна места, да.\n24.04.2020. / 02:10\nGledaj njih dvojice? Hahahahaha.... Kakav cirkus.\nUpravo gledate Stefanović: Nasilje u Srbiji NIKADA NEĆE POBEDITI! 0 Info video Pre 7 h Ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović rekao je da "nasilje u Srbiji nikada neće pobediti" i da će se...\nUpravo gledate STUDENTI SE IZBORILI ZA ZAHTEVE, dobili su dodatne rokove 0 Info video Pre 14 h Svi studenti fakulteta Univerziteta u Beogradu imaće dopunski ispitni rok, a za one koji su bili zaraženi korona...\nUpravo gledate Aleksandar Vučić PROMENIO ODLUKU u vezi policijskog časa 7 Info video Pre 14 h Predsednik Srbije Aleksandar Vučić je najavio da najverovatnije neće biti policijskog časa ovog vikenda,evo šta je...\nUpravo gledate VIDEO SAMIT: Vučić razgovarao s premijerima Mađarske i Slovenije 1 Info video Pre 18 h Predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić učestvovao je danas putem video linka na samitu "Evropa bez cenzure"....\nUpravo gledate "Malčanski berberin" PRED LICEM PRAVDE! 1 Info video Pre 20 h U Višem sudu u Nišu danas počinje suđenje Ninoslavu Jovanoviću, poznatijem kao Malčanski berberin, koji je krajem...\nUpravo gledate "Nije bilo primene sile dok životi policajaca nisu bili ugroženi" 4 Info video Pre 21 h "Trpeli su kamenice, flaše, konzerve... ne znam čime sve nisu demonstranti gađali policijske službenike..." saopštio...


Onlajn program 26. Festivala autorskog filma - Telegraf.rs\n25/11/20 | 01:00\nAja Jung predstavila program 18. Beogradskog festivala igre


Mekgregor je na finale došao po sliku sa Putinom | N1 Srbija\nMekgregor je na finale došao po sliku sa Putinom\n16.07.2018. |07.27 |\nNa finalu Svetskog prvenstva u Moskvi je bio i MMA borac Konor Mekregor i to kao gost Vladimira Putina.\nIrski borac Konor Mekregor je uživao u borbi Francuske i Hrvatske, ali deluje da mu je zbog fotografije koju je podelio na Instagramu posebno drago što je bio na "Lužnikiju".\n"Danas sam pozvan na finale Svetskog kupa kao gost ruskog predsednika Vladimira Putina. Ovaj čovek je jedan od najvećih lidera našeg vremena i bio sam počastvovan da prisustvujem takvom događaju uz njega. Danas je ovo bila čast za mene gospodine Putin. Hvala i čestitam na divnom Svetskom prvenstvu", napisao je Mekgregor na Instagramu.\nKonor Mekgregor Vladimir Putin svetsko prvenstvo u rusiji 2018\nPutin potpisao i Bolomboj može da igra za CSKA i Rusiju 13.11.2018.\nIzuzetan susret dve izuzetne licnosti. Kao neko ko prati iskljucivo borilacke sportove jos od vremena Branka Cikatica i Denisa Aleksija, mogu samo da kazem: Malo je bilo takvih kao sto je Conor McGregor. Njegov osecaj za distancu i tajming je nesto sto se retko vidjalo u bilo kojoj borilackoj disciplini. Takvi su posebni i zaista imamo srecu da budemo svedoci postojanja takve licnosti, uopste.


Rusi tvrde: Nitko neće napasti Ukrajinu, nije trebalo dramatizirati - N1\nRusi tvrde: Nitko neće napasti Ukrajinu, nije trebalo dramatizirati\nSvijet Autor:Hina24. pro. 202114:38\nIzvor: TOBIAS SCHWARZ / AFP, Ilustracija\nRusija je odbacila prijetnje Njemačke da neće pustiti u rad kontroverzni plinovod Sjeverni tok 2 u slučaju ruske invazije na Ukrajinu.\nPitanje plinovoda nije se trebalo “dramatizirati”, rekao je zamjenik ministra vanjskih poslova Sergej Rjabkov za vanjskopolitički časopis Meždunarodnaja Žizn u petak.\n“Nitko neće napasti Ukrajinu”, rekao je.\nOptužio je Zapad da plinovod iz Rusije u Njemačku koristi kao “adut za pregovore” i sredstvo pritiska na Moskvu.\nNova njemačka ministrica vanjskih poslova Annalena Baerbock rekla je da će se u slučaju ruskog napada na Ukrajinu zabraniti rad kontroverznog plinovoda Sjeverni tok 2 Baltičko more između Rusije i Njemačke.\nOsim toga, rekla je za ZDF da su Sjedinjene Američke Države i prethodna njemačka vlada razgovarale o tome “da u slučaju daljnjih eskalacija ovaj plinovod više ne bi mogao biti spojen na mrežu”, aludirajući na napetu situaciju na granici između Rusije i Ukrajine.\n“Njih nije briga koliko su visoke cijene plina u Europi”, rekao je Rjabkov obraćajući se Zapadu. “Spremni su plaćati iz svog džepa, pokazujući svoju atlantsku solidarnost u borbi protiv Moskve”, dodao je.\nTjednima su izvješća o navodnim ruskim pripremama za invaziju na Ukrajinu izazivala međunarodnu uzbunu. EU i NATO zaprijetili su Moskvi teškim posljedicama u slučaju vojne eskalacije.\nMoskva poziva na prekid širenja NATO-a na istok, koje vidi kao prijetnju. Uključivanje Ukrajine u NATO i postavljanje mogućih raketnih sustava blizu ruske granice predstavlja prijetnju ruskoj sigurnosti, rekao je ruski dužosnik.\nNjemačkaRusijasjeverni tok 2Ukrajina


KULTIM - književnost, poezija, stvaralaštvo, kultura » 2010» februar» 18\nBALABANOV OTKAZAO, FEST OTVARA SMOKI\nScena iz filma „Morfijum” koji otvara Fest\nSlavni ruski reditelj ne dolazi na beogradski festival\nRuski reditelj Aleksej Balabanov, nezaobilazno autorsko ime svetskog filma, neće biti gost 38. izdanja beogradskog Festa rekli su „Blicu” u direkciji Festa organizatori festivala uoči samog svečanog otvaranja zakazanog za sutra u 19 časova u velikoj dvorani „Sava centra”.\nBalabanov je već mesec dana najavljivan kao najzvučnije ime i najugledniji gost beogradskog festivala koji iz godine u godinu ima sve manje atraktivnih sadržaja, a sve više se pretvara u reviju filmova sa mnoštvom dobrih naslova. U Direkciji Festa nisu želeli da nam odgovore na pitanje kako je došlo do ovog za publiku i organizatore više nego neprijatnog iznenađenja. Rečeno nam je da će direktor Direkcije Festa Miloš Paramentić saopštiti obrazloženje sutra na konferenciji za novinare.\nNaš proslavljeni glumac Ljubiša Samardžić, koji je i član Odbora Festa, otvoriće 38. Fest, saopštili su organizatori. Festival će početi, kako je i bilo najavljeno, projekcijom novog filma Alekseja Balabanova „Morfijum”, u kojem glavne uloge igraju legende ruskog glumišta Ingebora Dapkunajte, Leonid Bičevin (koga su organizatori bezuspešno pokušali da animiraju za dolazak u Beograd kao rediteljevu „zamenu”), Andrej Panin i naša Katarina Radivojević.\nAleksej Balabanov je „Morfijum” snimio po scenariju baziranom na književnom delu Mihaila Bulgakova, koji je kao i glavni junak filma službujući kao seoski lekar imao snažna iskustva sa uživanjem morfijuma.\nScenario je potpisao rediteljev omiljeni glumac pokojni Sergej Bodrov mlađi.\nDobitnik venecijanskog „Zlatnog lava” za film „Liban” izraelski reditelj Semjuel Maoz slovi kao najznamenitiji gost festivala. Njegov film se prikazuje u nedelju u „Sava centru” u programu „Zimske pomorandže” posvećenom izraelskom filmu.\nNa Fest stiže Marian de Van, rediteljka filma „Ne osvrći se”, u kojem glavne uloge igraju zvezde Sofi Marso i Monika Beluči, iranski reditelj Pajman Hagani („Čovek koji je pojeo svoje trešnje”), poljski reditelj Haveri Zulavski („Poljsko-ruski rat”), albanski autor Artan Minaroli („Živ”). Iz Hrvatske dolaze reditelji Nikša Sviličić („Verujem u anđele”), Branko Šmit („Metastaze”) i glumac Rene Bitorajac, a iz Republike Srpske Saša Hajduković („32. decembar”).\nIzvor: Blic Online V. Milivojević\nRadovan Beli Marković i Mirko S. Marković\nKNJIGA novela i priča „Evergreen” Mirka S. Markovića (1958), u izdanju „Beogradske knjige”, na pitak, pomalo setan i duhovit način oživljava nekoliko decenija minulog veka: sećanja na skromna i naivna detinjstva,„fijate 1300″, prve „loulend” autobuse, tramvaje, subotnje igranke i nedeljna zaljubljivanja, retke gramofone i vladavinu tvista, hit šlagera i stidljivog rokenrola. Junaci ovih priča su obični ljudi, a među njima i poznati pisac Radovan Beli Marković.\n- Dvorište u predgrađu, dečije igre, domišljatost klinaca koji rastu na rubu grada u stalnoj nadi da će jednom da se dočepaju samog centra, gde je sve drugačije i lepše; prve samostalne pozorišne predstave, kolovođe i predvodnici, odrastanje na sceni dolazećeg vremena soliterizacije. Sve to u pričama poprima onu neophodnu boju nostalgičnosti, protkanu pitkim okerom humora, biva svedočenje o univerzalnoj tajni lepote detinjstva, prvih spoznaja pravde i nepravde, lepote i ružnoće, dobra i zla.\n- Svaka priča je priča o jednom šlageru, od „Potraži me u predgrađu”, preko „Od izvora dva putića”, do tvista i rokenrola - kaže za „Novosti” Mirko S. Marković. Knjiga je načinjena sa željom da „obični” ljudi imaju svoju literaturu koja govori o događajima iz naše ulice, vaše zgrade, mog dvorišta. A priča o Radovanu Belom Markoviću priča je o čoveku koga zbog nečega svi vole i poštuju, ali niko iz istog razloga. On sam u toj priči daje odgovor zašto, i zato je preporučujem i književnim kritičarima i čitaocima da je pročitaju i otkriju tajnu koja im je bila nadohvat ruke.\n- Junak jedne priče sluša šta o toj priči učeni zbore, ne libeći se da i sam „proglavi koju” - o samoj priči, piscu i tumačenjima, spreman i da se s nazočnom publikom „upusti” u verbalno nadgornjavanje… O, moj bože!.. Kakve sve osećaje prezimenjak moj, Mirko Marković, u meni nije porinuo - dok sam, u lepom ali nezavidnom statusu „počasnog gosta” o njegovoj knjizi zborio… Nešto sam, ipak propustio da kažem: deset priča iz knjige „Evergreen”, Radoja Domanovića prizivaju u sećanje… Eto, Mirko Marković je naših dana Domanović, malčice „nežniji” nego što bi spram samog doba trebalo da bude.\nSPREMNI ZA CRTAĆE\nKino Europa 20. i 21. veljače postaje domaćin Festivala hrvastkog animiranog filma te okupljalištem ljubitelja animacije koji će gledati čak 48 filmova\nU srijedu, 17.veljače u kinu Europa je održana novinska konferencija Festivala hrvatskog animiranog filma. Tom prilikom, prisutnima su se obratili voditelj produkcije festivala Draško Ivezić, član ocjenjivačkog suda i selekcijske komisije Petar Krelja, umjetnička direktorica Vesna Dovniković te produkcijska savjetnica Margit Antauer.\nDraško Ivezić osvrnuo se na izbor selekcijske komisije, u čijem sastavu su autor animiranih filmova Stjepan Mihaljević te prisutni filmski redatelj i kritičar Petar Krelja.\nKomisija je pregledala filmove koji nisu proizvedeni javnim sredstvima te odabrala one koji su uvršteni u natjecateljski program. Od 44 pristigla filma, selekcijska komisija odlučila se za ukupno 13 radova. Petar Krelja osvrnuo se na rad u selekcijskoj komisiji izrazivši vlastito „zadovoljstvo pristiglim produkcijama u kojima se osjeća živost, a evidentno je i poznavanje zanata koje se očituje uporabom raznovrsnih tehnika koje daju dimenziju širokim temama pristiglih radova”.\nFilmovi koji su pak proizvedeni javnim sredstvima, prema festivalskom Pravilniku automatski su uvršteni u natjecateljski program koji broji čak 48 filmova. Spomenuti filmovi dijele se u četiri kategorije: filmovi djece i mladeži (9 filmova), studentski filmovi (10 filmova), reklamni i namjenski filmovi (7 filmova) te kratki autorski (21 film).\nObzirom da je ova manifestacija nastala u organizaciji Zagreb filma te međunarodne asocijacije animiranog filma ASIFA Hrvatske, novinarima se obratila i Vesna Dovniković, umjetnička direktorica festivala i predsjednica ASIFA Hrvatske, koja se osvrnula na program „Dragulji Zagreb filma”.\n„Riječ je o popratnom programu koji se sastoji od 8 klasičnih filmova Zagreb filma, koje je Giannalberto Bendazzi, najutjecajniji svjetski kritičar i teoretičar animiranog filma, uvrstio u grupu 84 najbolja animirana filma svih vremena. Bitno je dodatno napomenuti da ni jedan studio u svijetu nema toliko filmova u toj selekciji”.\nVesna Dovniković naglasila je i da su to „filmovi poznatih hrvatskih majstora animacije: Mimice, Vukotića, Dovnikovića, Dragića, Boureka, Kolara, Gašparovića i Marušića, koji su restaurirani te će tako publici biti prikazani u interesantnom novom/starom sjaju”.\nNa samom kraju konferencije produkcijska savjetnica festivala, Margit Antauer predstavila je finalni program festivala po satima i danima.\nFestival hrvatskog animiranog filma odraz je konstantnog porasta interesa mladih autora za animaciju, podsjetnik na najbogatije dane Zagreb filma, ali i promocija animacije kao ozbiljne umjetničke forme koja na području Hrvatske, uz priznatu školu animiranog filma poput Zagreb filma, može svojoj publici ponuditi kvalitetan i bogat program.\n18:00 Program restauriranih filmova “Dragulji Zagreb filma”