Šta da radim kada mi je dete agresivno? | Dete | Život i vaspitanje\nMOJE DETE JE AGRESIVNO, ŠTA DA RADIM: 3 važna saveta za roditelje nevaljalih mališana 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nMOJE DETE JE AGRESIVNO, ŠTA DA RADIM: 3 važna saveta za roditelje nevaljalih mališana\n16.07.2021. / 14:49\nDa li ste primetili da vam je dete agresivno? Saznajte šta je najbolje da uradite u tom slučaju.\nAgresivno ponašanje kod dece uzrokuje stres i zabrinutost kod odraslih i ponekad rezultira porodičnim sukobima.\nKad dete viče, napada ili se nekontrolisano ponaša, to može izazvati napetost i zbunjenost kod odraslih. U mnogim slučajevima nisu sigurni kako da odgovore na takvo ponašanje.\nAgresivnost je kod male djece prirodna i u određenim granicama očekivana. Generalno, nema potrebe za uzbunom, ali je bitno pružiti smernice za pozitivno usmeravanje tih emocija.\nIza svakog agresivnog ponašanja postoji nekoliko uzroka koje u početku treba rešiti. Pre svega, roditelji moraju imati na umu da je agresivnost česta kod dece predškolskog uzrasta zbog toga što još nisu razvila sposobnost upravljanja svojim emocijama, kao ni naučila alternativne strategije pomoću kojih mogu kontrolisati svoje frustracije.\nUslovi i okruženje u kom dete odrasta mogu izazvati ili pojačati ovakvo ponašanje.\nKako se nositi sa agresivnim ponašanjem deteta?\n1. Kontrolišite vlastite reakcije\nDeca se uče ponašanju na temelju onoga što vide kod odraslih. Važno je da se vode vašim primerom i da im pokažete načine za rešavanje sukoba i frustracija bez nasilja. To je naročito važno kada odgovarate na detetovu agresivnost. Održavanje vedrine i staloženosti će biti ključno.\n2. Postavite granice čvrsto, jasno i smireno\nVažno je voditi i usmeravati decu prema tome koja su ponašanja prihvatljiva, a koja nisu. Da biste to učinili, morate uspostaviti jasna pravila i saopštiti ih detetu, kako bi ono znalo što se od njega očekuje.\nVrlo je pozitivno i korisno primeniti odgovarajuće posledice, ali nemojte ih nametati kao posledice, već kao prirodni sled njihovog ponašanja. Na primer, idite sa detetom iz parka ako napada drugu decu umesto da se sa njima igra.\n3. Pohvalite pozitivno ponašanje\nMnogi roditelji greše stalno ukazujući na neprimereno ponašanje svoje dece i podsećajući ih šta ne smeju da rade. Često je produktivnije isticati poželjne stavove i ponašanja. To pomaže detetu da shvati kako da se ponaša i podstiče stvaranje pozitivnijih interakcija i veze roditelja i deteta.\nKada se obratiti stručnjaku u vezi sa agresivnim ponašanjem deteta?\nIako je agresivnost kod male dece normalna i očekivana, ona može postati patološka i ukazivati na prisutnost poremećaja u ponašanju. Ako se agresivni ispadi redovno javljaju, uzrokuju značajnu nelagodu i velike porodične i školske sukobe i čini se da nema pomaka, najbolje je obratiti se stručnjaku. Ako intervencija započne u ranoj fazi, rezultati mogu biti vrlo pozitivni.\n'Izgubili smo lopatu, pa smo sneg čistili tiganjem': 10 najkreativnijih kazni za neposlušne mališane\nAgresivno dete Vaspitanje


Home / Kupindo / Kinder intervju sa članom lenkicbenkic\nPotkategorija Kolekcionarstvo na Kupindu trenutno broji skoro 100.000 predmeta. Posebno mesto zauzimaju Kinder figurice, koje predstavljaju pravu riznicu za kolekcionare i ljubitelje ovih igračkica.\nOvom prilikom vam predstavljamo člana lenkicbenkic, čija je ponuda i više nego raznovrsna, a njegove ocene svedoče o odličnim i mnogobrojnim saradnjama koje je do sada imao na Kupindu.\nZa početak, kako ste saznali za Kupindo i odlučili da započnete prodaju?\n-Kupindo je logičan nastavak moje saradnje sa Limundom. Shvatio sam da je lakše sa većim brojem prodaja raditi na Kupindu i da to pre svega traži manje vremena.\nNa vašem nalogu na Kupindu primetili smo moto:\nU trgovini postoje samo dva pravila.\nPravilo 1.kupac je uvek u pravu\nPravilo 2.kad kupac nije u pravu na scenu stupa pravilo 1.\nPretpostavljam uz ovakav stav niste imali mnogo nesporazuma sa kupcima?\n-Nesporazumi su svedeni na minimum samim tim sloganom. Potkradu se sitni propusti ali nije bilo nerešivih problema. Zadovoljstvo prilikom saradnje mora biti obostrano, to je jedini način da se saradnja i dalje nastavi.\nDa li ste i sami bili kolekcionar (i još uvek ste) ili se isključivo bavite prodajom kindera?\n-Kolekcionar sam drugih stvari. Nažalost, nisam kolekcionar kinder figurica već isključivo prodavac.\nKinder figurice su specifični predmeti, kako ih pakujete pre slanja i da li imate neki poseban savet?\n–Veću količinu kindera pakujem u kartonske kutijice koje sam pravim, time se mogućnost oštećenja prilikom transporta svodi na minimum. Manju količinu figurica pakujem tako što ih prvo hermetički zatvorim u kesu, preko kese malo čvršća novina i onda glavna stvar, oko te novine celom površinom ide široka selotejp traka sa naglaskom na ćoškovima. Ovim zamenjujete skupe skabol koverte i možete slati u običnoj koverti što samim tim smanjuje cenu transporta kupcu. Posle ovolikog iskustva mogu reći da je ovo provereno dobar način pakovanja.\nDostigli ste skoro 450 jedinstvenih ocena, a zapravo ste prodali preko 8200 artikala, da li vam se kupci sa kojima ste već sarađivali vraćaju?\n-Sve ste sami rekli. Prostor za dobijanje jedinstvenih pozitivnih ocena je sužen samim tim što ne prodajem robu široke potrošnje. Kinder figurice uglavnom kupuju kolekcionari i oni koji bi to hteli da postanu. Postoje kupci sa kojima sarađujem od samog početka i naša saradnja traje i danas. Ovim putem ih pozdravljam i zahvaljujem na dosadašnjoj saradnji i ukazanom poverenju.\nPrimetili smo da prodajete veliki broj kompletnih serija. Da li su one prodavanije od pojedinačnih figurica?\n-Generalno ne. Kolekcionari se menjaju među sobom tako da retko kome treba kompletna serija već moju Kupindo ponudu koriste za popunjavanje onim sto ne mogu da nađu u razmenama među sobom. Naravno, prodajem i veliki broj kompleta ali statistički gledano pojedinačne figurice se više prodaju.\nKada imate priliku da se lično sretnete sa kupcima, koje je prema vašoj proceni starosno doba koje u najvećoj meri kupuje kinder figurice, tj. da li ih roditelji kupuju za decu ili za sebe 🙂 ?\n-Kupce koje sam lično upoznao su ozbiljnijih godina, ali to nije pravilo. Kontaktiram sa velikim brojem kolekcionara i rekao bih da tu nema određenog pravila oko godina kao i u svakom kolekcionarstvu. Ljubav prema takvim stvarima kod nekog se javi pre, kod nekog kasnije.\nUkoliko nije tajna, da li se cena kinder figurice formira prema starosti, odnosno prema retkosti, ili postoje neki posebni kriterijumi?\n-Mnogo je parametara koji utiču na cenu. Od nabavne cene, količine u magacinu, troškova transporta, potražnje itd. Parametri su uglavnom trgovačke prirode.\nDa li biste podelili još neki savet za uspešnu trgovinu sa ostalim članovima?\n-Poštujte i bićete poštovani.\nPrethodni post Google Code Days powered by PHP Srbija\nSledeći post LimundoGrad: Moć 1/2 miliona članova


DEKORATIVNE KUTIJE ZA PAKOVANJE POKLONA - Uređenje i dizajn doma\nDEKORATIVNE KUTIJE ZA PAKOVANJE POKLONA\nDEKORATIVNE KUTIJE ZA PAKOVANJE POKLONA – dekorativne kutije koje umotavanje poklona odvode na veći nivo\nModerne Wrappu dekorativne kutije dolaze u razlnim oblicima i veličinama, kao i jako zabavnim bojama i obrascima, koji pružaju jako lijep osjećaj, isto koliko i pokloni koji se nalaze unutrar njih. Mi provodimo puno vremena u odabiru savršenog poklona za nekoga ko nam je drag, tako da itekako ima smisla pridavanje pažnje na to kako smo ga zapakirali.\nDizajneri su to i sami primjetili nakon jednog putovanja u Japan i shvatili su koliko se u stvari daje značaj pakiranju proizvoda kao i njegovoj prezentaciji. Ovo je dovelo do kreiranja Wrappu dekorativnih kutija, čije ime predstavlja liričku igru kreiranu na japanskoj riječi za umotavanje.\nNe samo da su Wrappu kutije štampane na presi koja se napaja energijom iz obnovljivih izvora, one se transportiraju potpuno ravne, što pomaže pri redukciji otpada pakiranja kao i torškova samog transporta.


PRVI REMI U TURSKOJ Zvezda prijateljski s nekadašnjim rivalom iz SFRJ | MeridianBetSport\nNaslovna Fudbal Domaći fudbal PRVI REMI U TURSKOJ Zvezda prijateljski s nekadašnjim rivalom iz SFRJ\nPRVI REMI U TURSKOJ Zvezda prijateljski s nekadašnjim rivalom iz SFRJ\nU drugoj proveri od dolaska na pripreme u turski Belek, Crvena zvezda je odigrala 0:0 protiv skopskog Vardara, iako je dominirala.\nPrethodno su crveno-beli sa 3:2 savladalali poljsku Arku.\nDejan Stanković je od prvog minuta na teren poslao sastav:\n?⚪#fkcz #czvvar pic.twitter.com/2PNdooXYcw\n— FK Crvena zvezda (@crvenazvezdafk) January 29, 2020\nKako se očekivalo, Zvezda je imala inicijativu, kontrolisala dešavanja na terenu, ali to nije rezultiralo golom.\nBilo je nekoliko pokušaja, Vulić je u par navrata opasno pripretio sa dvadesetak metara, u 32. minutu i Pavkov posle saradnje s Boaćijem, ali mreža protivnika nije se zatresla.\nOd početka drugog poluvremena, Zvezdin sastav izgledao je ovako:\n?⚪ #fkcz #czvvar pic.twitter.com/LbFnXKOELC\nOvaj tim je bio nešto konkretniji, opasniji, prilike su bile izglednije.\nNaročito Milunovićeva posle kornera u 64. minutu, kada je lopta posle udarca glavom pogodila stativu.\nDeset minuta kasnije, Konatar je odlično centrirao s leve strane za Tomanea, koji je glavom poslao loptu pored stative.\nKako se bližio kraj, Zvezda je vršila sve jači pritisak.\nNove prilike imali su i Gajić iskosa sa desne strane, kad je golman Vardara odlično intervenisao.\nJoš izglednija šansa bila je Krstovićeva u 89. minutu, kad je morao bolje da reaguje Zvezdin mladi napadač.\nCrveno-bele u Turskoj očekuju još četiri susreta, a naredni protivnik je stari znanac, Ludogorec iz Bugarske.\nOBAVEZNO POGLEDAJTE Dejan Stanković novi trener Zvezde: O Milojeviću, saradnicima i stručnom štabu, Murinju, šta će uzeti od trenera sa kojima je radio\nPrethodni tekstMASKIRANI KAPITEN Legenda Rome na tribini, niko ga nije prepoznao!\nSledeći tekstVULIĆEVIĆ U PENZIJI Bivši kapiten Partizana dobio novu ulogu u klubu!\nNOVA TRAMPA: Barsa šalje dvojac u London, da bi dovela Ndombelea?\nČaslav Vuković - 24 aprila, 2020 84\nBarselona je spremna da se odrekne dva igrača kako bi u letnjem prelaznom roku dovela vezistu Totenhema Tangija Ndombelea. Kako javlja "Skaj Sports" Katalonci bi...\n“Bio je to težak trenutak za Novaka, mene, tenis”\n“PEJSLI NEKAD, KLOP DANAS” Legenda Liverpula fascinirana Jirgenom\nMesi je u sjajnoj formi! Poker Barselone na teškom gostovanju\nŠPANIJA SRUŠILA LITVANIJU Rubio i Hernangomez predvodili “furiju”\nFerer: Rafa, Nole i Rodžer tačno znaju šta rade, oni su...\nDOBAR POSAO Javoru za Kuveljića 200.000 i 15 odsto od narednog...\nMarija Tadić - 14 jula, 2020 11\nGARSIJA ODUŠEVLJEN STANKOVIĆEM Birao sam ga na plejstejšnu!\nMarija Tadić - 10 aprila, 2020 55


Svjetski mediji o izborima: Proruski srpski lider Milorad Dodik u Predsjedništvu BiH | CazinCity\nIzborni proces u BiH u žiži je interesovanja domaće i regionalne javnosti, ali je važno istaknuti kako i svjetski mediji prate rezultate Općih izbora koji su jučer održani u našoj državi.\nPrema još uvijek nepotpunim podacima, Šefik Džaferović, Željko Komšić i Milorad Dodik činit će tročlano Predsjedništvo BiH u naredne četiri godine. Gotovo svi svjetski mediji posebno su se fokusirali na pobjedu Milorada Dodika u utrci za člana Predsjedništva BiH iz srpskog naroda, najavljujući produbljivanje etničkih podjela na ovim prostorima.\nKako piše BBC, predizborni period u BiH obilježila je ratna retorika koju su plasirali lideri nacionalnih stranaka i to 20 godina nakon okončanja sukoba na ovom području.\nBBC je napravio i krajnje zanimljivu analizu u kojoj navodi kako je u BiH jedan od pet stanovnika nezaposlen, navode kako je prosječna plata izuzetno niska, ističu kako je pet posto stanovištva u posljednje četiri godine otišlo iz BiH, a isto tako pišu da je krajnje neizvjesno kada će uopće doći do formiranja vlade.\n“Milorad Dodik je tip političara koji zagovara separaciju bh. entiteta Republika Srpska od BiH, a njegov izbor za srpskog člana predsjedništva neutralizirao je napore za jačanje jedinstva u zemlji”, piše Washington Post.\nIzvještaj The New York Timesa posebnu je pažnju također posvetio Miloradu Dodiku i njegovom izboru za člana Predsjedništva BiH iz srpskog naroda. Također, iz ovog utjecajnog američkog medija poručuju kako su krajnje zabrinjavajući bliski odnosi Milorada Dodika i Vladimira Putina.\n“Komplicirani sistem pružio je Moskvi priliku da iskoristi podjele i pokuša ojačati svoj utjecaj na Balkanu. Vladimir Putin podržava političare koji nastoje što brže destabilizirati institucije BiH kojima još uvijek u velikoj mjeri upravlja Evropska unija”, stoji u tekstu The New York Timesa.\nAustralijski News piše kako je u BiH poražen hrvatski nacionalistički lider Dragan Čović i napominju da je uvjerljivu pobjedu odnio socijaldemokratki kandidat Željko Komšić. S druge strane, istakli su i to kako je u entitetu Republika Srpka pobijedio proruski srpski separatist Milorad Dodik. Isto tako, upozoravaju na eventualnu političku krizu koju najavljuje poraženi kandidat za člana Predsjedništva Dragan Čović.\nIz France 24, osim što su prenijeli informacije o izbornim pobjednicima, posebno su se osvrnuli na socio-ekonomsko stanje u BiH.\n“Stručnjaci kažu da je komplicirana politička struktura u Bosni otežala napredak u reformama. Prema Transparency Internationalu, korupcija je jedan od ključnih problema na svim nivoima vlasti. Tokom lokalnih izbora 2016. godine, nadzorni organi prijavili su niz zloupotreba, uključujući i partije koje obećavaju poslove u zamjenu za glasove. Ovakvi trendovi jedan su od ključnih faktora koji dovode do velike emigracije u posljednjih nekoliko godina”, istaknuli su iz televizijske mreže France 24.\nmilorad dodik rusija\t2018-10-08\nTagged with: milorad dodik rusija


SDA: Svi koji podrivaju Dejtonski sporazum dovode u pitanje postojanje entiteta - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\n-Odgovorna lica u institucijama države i entiteta koja su u tome učestvovala ušla su u sferu izvršenja krivičnog djela. Tražimo od Tužilaštva BiH da ovaj slučaj analizira i da spram ovoga odlučno poduzme odgovarajuće mjere. Izjave zvaničnika o statusu entiteta RS kao države predstavljaju direktan atak na Dejtonski mirovni sporazum. RS nikada nije bila država i nikada to neće biti. Ona može biti samo multietnički entitet u sastavu države BiH u kojem se moraju osigurati konstitutivnost i ravnopravnost naroda, ljudska prava i jednakost za građane koji u njoj žive, saopćeno je.\nIz SDA ističu da traže odgovor od zvaničnih institucija Republike Srbije, kao jedne od potpisnica Dejtonskog mirovnog sporazuma, u čije ime je na tom skupu govorio bivši predsjednik Srbije.\n-Zvaničnici Srbije i entiteta RS moraju biti svjesni da podrivanjem Dejtonskog mirovnog sporazuma dovode u pitanje postojanje entiteta RS, jer ako prestane važiti Dejtonski sporazum prvo što će prestati postojati su entiteti koji su nastali u Dejtonu. Napad na mirovni sporazum je napad na mir u regionu – zaključuje se u saopćenju.\nOznačeno: bijelo dugme, dan RS, dejtonski sporazum, entiteti, nemanja bilbija, rds tuzla, SDA, SDA\nBećirović kaže da se gradnja Pelješkog mosta može u najblažoj varijanti nazvati spornom, a po nekim aspektima i skandaloznom. – Potpuno je jasno pravnicima i nepravnicima, da gradnju Pelješkog mosta Republika Hrvatska ne bi smjela započeti bez saglasnosti Bosne i Hercegovine. Tu se ne radi o prešutnoj saglasnosti nego je bila potrebna izričita saglasnost, koja […]


Dodig: Ljubo zna kako treba igrati protiv mene, a ja mogu samo eksperimentirati protiv njega - Index.hr\nDodig: Ljubo zna kako treba igrati protiv mene, a ja mogu samo eksperimentirati protiv njega\nIVAN DODIG pobijedio je Ukrajinca Marchenka i plasirao se u četvrtfinale Zagreb Indoorsa. Poslije meča bio je vrlo zadovoljan...\n> Četvrti dan ZG Indoorsa: Sjajni Dodig svladao Marchenka, sutra protiv Ljubičića za polufinale\n"Mislim da sam ga dobio točno kao što je on mene prošle godine. On je meni tada očitao lekciju, a sada sam ja njemu. Taktički sam bio puno spremniji, u punoj formi. Bila je to druga priča no prošle godine, iznenadio sam ga, znao sam što želim i na kraju je tako i bilo", rekao je Dodig nakon meča.\n"Ovo danas možda i nije bio najbolji tenis u karijeri, ali posljednje razdoblje zasigurno jest. Danas ovo ne bi izdvojio kao neki super meč, ali nekada se treba igrati taktički, a ne se bazirati na ljepoti. To sam naučio i toga se držim. Pomalo napredujem. Prvi set sam odigrao odlično, a drugi set sam počeo razmišljati, igrao sam sigurnije i tako ga vratio u meč. Da, publika je bila sjajna i još bi jednom želio zahvaliti svima. Puno to pomaže u ovakvim susretima", dodao je.\n"Ako Goran kaže da spadam u TOP 50, onda valjda i spadam"\nU posljednje vrijeme Dodig se tri puta sastao sa hrvatski tenisačima, pobijedio je Karlovića, a dva puta izgubio od Ljubičića.\n"Da, pobijedio sam Karlovića, ali izgubio sam dva puta od Ljubičića. Ja i Ljubo se dobro znamo, puno treniramo zajedno i tu nemam baš puno za reći. On zna kako treba igrati protiv mene, a ja moram isprobati neke druge stvari i pokušati ga iznenaditi. Interesantno je da u četvrtfinalima uvijek igram protiv hrvatskih tenisača, volio bi u budućnosti igrati jednom sa nekim stranim", istaknuo je hrvatski tenisač.\nIvanišević je prije nekoliko dana izjavio kako Dodig spada među najboljih pedeset na svijetu...\n"Meni je drago što Goran misli da spadam među najboljih 50., ali svjestan sam ja da trebam još puno trenirati i raditi. Lako je reći, treba se boriti se i napredovati s nadom da ću jednog dana dosegnuti te visine", za kraj će Dodig.


Magoda : Gubitak Turističke zajednice KS 3,7 miliona KM Direktor Turističke zajednice KS Kenan Magoda jutros se oglasio jednim nimalo optimističnim postom na društvenim mrežama.\n08. 05. 2021. u 11:50 Face.ba\nPo preuzimanju rukovođenja Turističkom zajednicom Kantona Sarajevo, obećao sam da ću raditi transparentno i da ću javnost informirati o aktivnostima koje provodim.\nPrvo što sam uradio kada sam preuzeo funkciju je analiza financijskog poslovanja i usvojenog finansijskog plana za 2021. godinu. U tom planu je za ovu godinu planiran gubitak od oko 3,7 miliona KM.\nNeposredno prije mog imenovanja Skupština KS je usvojila izmjene Zakona o turizmu, kojima su turističke članarine umanjene za 50%. Uzimajući u obzir da turizam u 2021. godini, zbog posljedica panedmije, neće dostići nivo uspješnosti iz ranijih godina, već sada se može zaključiti da će gubitak TZKS biti čak i veći od projektovanog.\nUjedno sam dao nalog da se izvrši revizija Finansijskog plana za 2021. godinu s ciljem reduciranja troškova i revidiranja predloženih projekata. Paralelno s tim radimo i na izradi modela, čija implementacija može osigurati povećanje prihoda TZKS. Tim prihodima bismo pokrili očekivani gubitak, a jedan dio bismo utrošili u projekte.\nBudući da je za turizam vezano oko 20.000 radnika u KS, želio sam sa Vladom KS podijeliti zabrinutost za period koji je ispred nas. O svemu tome sam informirao Adnan Delic, resornog ministra privrede u Vlada Kantona Sarajevo. Ministra Delića sam pozvao da posjeti TZKS, kako bismo razgovarali o daljnjoj suradnji i budućim projektima, prevladavanju poteškoća te viziji razvoja turizma u Kantonu Sarajevo.\nTZKS će sve svoje resurse i znanje uložiti da pomogne unapređenju turizma, međutim, finansijske mogućnosti su nam neuporedivo lošije nego što je to bio slučaj prethodnih godina. Zbog toga će to iziskivati dodatne investicije u projekte koji će imati cilj privlačenja turista u naš grad.


Dodatna zaradaDa li kupiti ili otvoriti biznis? 5 važnih stavki!\nDa li kupiti ili otvoriti mali biznis final\nDa li kupiti ili otvoriti biznis? Kada govorimo o periodu kada poduzetnici razmišljaju o osnivanju novog malog biznisa, on mora proći dosta koraka kako bi tu ideju ostvario.\nKupovina već osnovanog biznisa\nNasljeđivanje tuđih problema – nedostatak kupovine biznisa\nLakše financiranje – prednost kupovine postojećeg biznisa\nVeći početni troškovi prilikom kupovine biznisa\nNa tom putu poduzetnik (obrtnik) mora voditi računa o finansiranju, nekretninama, opremi i zapošljavanju, pronalazi svoju osnovnu bazu kupaca (ciljnu grupu).\nKao i u svakom drugom poslu, prolazeći ove korake oni postepeno rastu, evoluiraju i staju na čvrste noge sa pogledom u budućnost. Glavna stvar je da vlasnik malog preduzeća bude prisutan u ovom procesu od početka do kraja.\nMeđutim, ako ćemo biti iskreni sami prema sebi, nije svaki poduzetnik spreman voditi startup – početi biznis od nule. Ponekad biste imali veće izglede za uspjeh ako biste pronašli postojeće poduzeće, kupili ga i radili na njemu.\nDa li biste trebali kupiti ili rasti posao, ovisi o vašim potrebama i očekivanjima, ispitat ćemo to u nastavku.\nDa li kupiti ili otvoriti biznis? Odgovor na ovo pitanje zahtjeva mnogo analiza\nNajveća razlika u kupovini malog poduzeća, naspram pokretanja novog, je ta što imate priliku kupiti dobro podmazanu mašinu koja već radi i funkcioniše.\nPrethodni vlasnik već je smislio koncept, testirao tržište i dokazao da biznis može funkcionisati. Također ste dobili pristup svim njihovim evidencijama i podacima o kupcima, što u današnje vrijeme može biti nevjerovatno dragocjeno.\nAko kupite postojeće poslovanje, mnoge od faza startupa, kao što su razvoj, pokretanje, rast i osnivanje, su već završene. Čak i finansijski, kupovina malog preduzeća može biti bolja opcija.\nStartup biznis kada prođe osnovne faze, možda vam i godinama u budućnosti neće donositi profit. S druge strane, ako kupite etablirano malo poduzeće, prodaja njihovih proizvoda/usluga se već odvija i mogli biste početi zarađivati od prvog dana.\nPDa li kupiti ili otvoriti biznis? Nikada nije laka odluka…\nJedna od najvećih prednosti kupovine u odnosu na pokretanje novog malog biznisa je ta što već ima dokazane rezultate. Međutim, to također može biti jedan od najvećih nedostataka.\nKoji god probleme posao već ima, doći će vama u ruke zajedno sa svim ostalim. Bez obzira radi li se o lošim recenzijama na internetu, dugu prema dobavljačima ili problemima sa državnom komisijom za porez, kad prodaja postane konačna, vi ćete biti na udaru svih ovih potencijalnih problema.\nIako je nemoguće tačno znati kakva će biti budućnost, najbolje je istražiti. Šta istražujete?\nKnjige kompanije – polahko prečešljati\nRazgovarajte sa kupcima, dobavljačima i zaposlenima\nNe bojte se dovesti poslovnog savjetnika\nPoslovni savjetnik će vam pokazati prava pitanja koja treba postaviti i prave informacije koje trebate prenijeti. Možda nije jeftino unajmiti savjetnika koji će sve detaljno pregledati, ali vrijedit će svakog novčića ukoliko izbjegnete lošu investiciju.\nDa li kupiti ili otvoriti biznis? Uhodan biznis znači lakše finansiranje i dolazak do investicija\nLakše je dobiti finansiranje za postojeće poslovanje nego za startup posao, bilo da tražite privatne investitore ili bankarske kredite. Razlog je taj što je lakše natjerati nekoga da uloži novac u poznato, nego u nepoznato.\nEtabliranim poslovanjem možete pokazati kako izgledaju trenutne financije, na osnovu čega bi mogli predvidjeti šta bi se moglo dogoditi u budućnosti.\nStabilna preduzeća također imaju imovinu koja se može iskoristiti za kredite, što bankama koje razmišljaju o izdavanju kredita može izgledati bolje. To je posebno tačno kada je riječ o nekretninama, koje zadržavaju vrijednost lakše i duže od ostale imovine.\nAko razmišljate o finansiranju svog novog posla, pobrinite se da ste bili vrlo temeljiti u analizi trenutnih financija. Morat ćete znati prošlost poslovanja, profitabilnost i stabilnost prihoda.\nMorate izračunati svu imovinu preduzeća, uključujući nekretnine, opremu, vozila i potraživanja. Vjerovatno će vam trebati i između 10% do 25% predujma za većinu kredita.\nPokretanje vlastitog biznisa nije lagan put ali se poduzetnici za mali biznis vežu kao za dijete\nKupovina malog preduzeća na neki način ublažava neke rizike pokretanja posla, ali to dolazi sa pozamašnom cijenom.\nKupujete etablirano preduzeće, koje dolazi uz spremne zaposlenike, imovinu i kupce. Plaćate vrijeme, novac i posao koji su trenutni vlasnici uložili kako bi ga odveli tamo gdje je danas.\nSvejedno, još uvijek morate procijeniti najbolju cijenu koju ćete platiti za to preduzeće. Platite previše i bit će vam teško nadoknaditi troškove, a ako pak vlasnik traži premalu cifru, to bi moglo biti upozorenje da nije sve baš onako kako se čini. Izbjegnite kasnije probleme kvalitetnim istraživanjem.\nDa li kupiti ili otvoriti biznis? To je možda vaša prva poduzetnička odluka!\nProcjena vrijednosti prije kupovine malog preduzeća može se izvršiti na više načina:\nanaliza diskontovanog novčanog toka\numnožavanje prodaje i sl.\nMetoda koju koristite ovisit će o vašoj ličnoj želji. Samo nemojte napraviti početničku pogrešku misleći da je prihod jednak vrijednosti – prihod ne znači ništa ako posao ne donosi profit. Ako niste sigurni kako vrednovati posao, prepustite ga profesionalcu. Bolje je da potražite pomoć izvana nego da napravite skupu grešku.\nPrethodni članakBBI banka i Vlada Kantona Sarajevo – 42,5 miliona KM za privrednike\nSljedeći članakIskoristite Addiko pogodnosti – gotovinski kredit bez troškova obrade do kraja mjeseca


8 bizarnih "izmišljotina" o trudnoći koje su zapravo sasvim tačne - Devet meseci\nAutor Sonja Milekic\t On Nov 14, 2017 261 0\nJoš od prvih nedelja trudnoće, buduću majku počinju da zastrašuju pričama starih žena: nemoj slučajno da se šišaš, nikako ne kupuj novu odeću, ne jedi ribu, da se nisi usudila ni da pomisliš na pletenje… Koliko god nama danas smešno zvučala, ipak neka od ovih starih sujeverja imaju smisla. Mi smo spremili za vas verovanja o trudnoći koja imaju naučnu podlogu.\n1. Ako mazite mačku, vaše dete će imati puno neprijatelja\nPostoji stvarni neprijatelj i u pitanju je toksoplazma, čiji su nosioci mačke. Zaista ima smisla izbegavati kontakt sa mačkama da biste izbegli unutarmaterične infekcije.\n2. Ako sedite na kućnom pragu, zli duhovi će vam odneti bebu\nTrudnice definitivno ne bi trebalo da sede na pragu i na drugim mestima gde duva promaja. Imuni sistem u trudnoći može biti oslabljen, a hladnoća i bol u krstima neće vam sigurno ojačati zdravlje.\n3. Ako jedete crveno voće, dete će imati rumene obraze\nCrveno bobičasto voćke jesu jaki alergeni, iako odnos prema njima u ishrani varira. Ruska tradicionalna medicina ne preporučuje njihovu upotrebu, dok zapadna medicina savetuje obrnuto.\n4. Ako gledate strašne filmove, beba će biti ružna\nNa početku svakog filma postoji specijalno upozorenje koje se odnosi na trudnice i to nije bez razloga. Zbog hormonskih promena, žena je veoma osetljiva, a previše stresa može da dovede do poremećaja krvnog pritiska. Najbolje je da horor filove ostavite za neki drugi put.\n5. Ako sedite prekrštenih nogu, beba će imati krive noge\nPrekrštene noge mogu da dovedu do problema sa dostavljanjem krvi i nastanka proširenih vena. Zato je najbolje da zaboravite na to tokom trudnoće i koristite sigurnije položaje.\n6. Ako spavate na leđima, beba može da se uguši\nSpavanje na leđima, naročito u poslednjim fazama trudnoće, može da dovede do zapušenja donje šuplje vene. Ako trudnica redovno spava u ovom položaju, može da oseti slabost i vrtoglavicu usled manjka kiseonika, dok beba može da razvije hipoksiju.\n7. Ako širite veš, pupčana vrpca može da se obmota oko bebe\nProblem nije u širenju veša, već u podizanju obe ruke. Ako to radite kratko vreme, ništa strašno se neće desiti. Međutim, ako to radite duže vreme, tonus materice može porasti, što je opasno za trudnoću.\n8. Zabranjeno je kupanje jer ćete isprati bebinu snagu\nTopla kupka, naročito u ranim stadijumima trudnoće, može da dovede do pobačaja. Mada bi zaista bilo lepo priuštiti sebi toplu kupku bez ikakvih posledica.\n9. Dečak ili devojčica?\nKaže se da ako je stomak usmeren napred, žena nosi dečaka. Ako je okrugao, čeka devojčicu. Nažalost, na oblik stomaka utiču samo mišići i položaj organa. Dakle, ovo sujeverje je mit, kao i ostali pokušaji da se sazna pol bebe. Najbolji način je ultrazvuk, mada se nekad ispostavi pogrešno.\nPročitajte “bapske” savete koji će ubrzati porođaj!


„Turski tok“ će biti realizovan bez obzira na Zapad - 16.06.2015, Sputnik Srbija\n„Turski tok“ će Rusiji omogućiti da više ne koristi Ukrajinu kao tranzitnu zemlju za gas prema Evropskoj uniji, a Turskoj da ima važniju ulogu na geoekonomskom... 16.06.2015, Sputnik Srbija\nvesti, rusija, evropa, svet, turska\n12:10 16.06.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© REUTERS / Andrew Cullen Turski tok - ilustracija\n„Turski tok“ će Rusiji omogućiti da više ne koristi Ukrajinu kao tranzitnu zemlju za gas prema Evropskoj uniji, a Turskoj da ima važniju ulogu na geoekonomskom i geopolitičkom planu, posebno u odnosu s Briselom, ocenjuje za Sputnjik analitičar Mihail Gamandij-Jegorov.\nProjekat gasovoda „Turski tok“ biće ostvaren bez obzira na negativnu reakciju Zapada, smatra Gamandij Jegorov.\n„Moguće je da Rusija i Turska još nisu saveznici, ako se uzmu u obzir pitanja u kojima zauzimaju suprotne pozicije, ponekad čak i dijametralno suprotne, ali je nesporna činjenica da su dve zemlje danas strateški partneri“, navodi analitičar.\nTurska se, prema njegovim rečima, vidno razvila i nudi izuzetne trgovinske mogućnosti. „Ako sudimo po tim mogućnostima i životnom standardu u toj zemlji, Turska ima više prava da bude u Evropskoj uniji nego baltičke zemlje, Rumunija ili Ukrajina“, smatra Gamandij Jegorov.\nAnalitičar ukazuje da je sve manje građana Turske koje privlači mogućnost ulaska u sastav Evropske unije.\n„Naprotiv, sada mnogi izražavaju želju da razvijaju odnose sa severnim susedom, Ruskom Federacijom. Da ne govorimo o drugim zemljama BRIKS-a, uključujući Kinu i zemlje evroazijskog prostora, kao i Afrika, gde je Turska poslednjih godina takođe veoma aktivna“, navodi analitičar.\nPo mišljenju Gamandija-Jegorova to ne znači da Turska namerava da prekine odnose s Evropskom unijom, ali joj zajednica evropskih naroda više nije prioritet.\n„Utoliko pre što je sadašnja Evropska unija praktično postala sinonim za političke i ekonomske probleme. Čisto sumnjam da je Turskoj to potrebno“, naveo je analitičar.\nGamandij-Jegorov naglašava da je Turska već odbila da se priključi sankcijama zapadnih zemalja protiv Rusije.\nPored toga, Rusija i Turska su se dogovorile da grade gasovod „Turski tok“. Taj projekat, prema rečima analitičara, omogućiće Rusiji da više ne koristi Ukrajinu kao zemlju kroz koju se ostvaruje tranzit gasa u Evropu, a Turskoj će omogućiti da igra značajniju ulogu na makroekonomskom i geopolitičkom planu, posebno u odnosu s Briselom.\n„SAD i njihovi vazali požurili su da saopšte da ne odobravaju ovaj projekat. Ali uzalud, Moskva i Ankara će ga realizovati. To će se desiti kada osobe koje ’donose odluke’ u Briselu shvate da li im je potreban gas za evropske potrošače ili ne“, smatra analitičar.\nU subotu, 13. juna, predsednici Rusije i Turske, Vladimir Putin i Redžep Tajip Erdogan, razgovarali su u Bakuu i razmotrili velike energetske projekte, među kojima i „Turski tok“, kao i situaciju u Ukrajini. Prema rečima portparola ruskog predsednika Dmitrija Peskova, šefovi dveju država su potvrdili strateški cilj da robnu razmenu povećaju na 100 milijardi dolara.


Politika\t09.10.2018 22:05\nNajveći diskontni lanac „Lidl” je saopštio dugo očekivanu informaciju da će 11. oktobra u osam sati ujutro otvoriti prvih 16 prodavnica u Srbiji. Radnje će istovremeno biti otvorene u 12 gradova – Beogradu, Boru, Zrenjaninu, Kragujevcu, Leskovcu, Nišu, Novom Sadu, Smederevu, Somboru, Subotici, Užicu i Šapcu. Kako „Politika” saznaje, ovaj nemački diskonter, kao i ostali veliki trgovci u Srbiji, davaće mogućnost plaćanja na odloženo čekovima do 150 dana. Ovo je prvi put da „Lidl” uvodi poček na neko tržište. Na naše pitanje zašto su se odlučili na ovaj korak i da li je razlog to što konkurencija ima odloženo plaćanje do godinu dana, rekli su nam da „Lidl” svoj uspeh zasniva na uniformisanom sistemu, ali da je u izvesnoj meri neophodno prilagoditi se lokalnim potrebama.\n– Osim standardnog plaćanja gotovinom i karticama, ponudićemo i opciju plaćanja na odloženo do 150 dana, čekovima velikog broja banaka – rekla je za naš list Martina Petrović, rukovodilac korporativnih komunikacija „Lidl Srbija”.\n– Verujemo da će ih za kupovinu u „Lidlu” opredeliti, pre svega, svakodnevno povoljne cene i visok kvalitet, u koje mogu da se uvere po otvaranju naših objekata – kaže Petrovićeva u razgovoru za „Politiku”.\nNa pitanje kakav će biti odnos domaćih proizvoda i „Lidlove” privatne robne marke, naša sagovornica kaže da će asortiman u Srbiji biti jedinstven u odnosu na ostale države u kojima posluju.\n– Čak 350 artikala proizvedeno je u Srbiji. Proizvodi domaćih dobavljača biće ponuđeni potrošačima kroz „Lidl” brendove ili poznate domaće marke. Nakon što se malo bolje upoznamo, u zavisnosti od reakcije potrošača u mesecima koji dolaze, radićemo na prilagođavanju asortimana njihovim potrebama i željama. Jedno će ipak ostati nepromenjeno, a to je cilj „Lidla” da obezbedi najbolji odnos cene i kvaliteta – kaže Petrovićeva.\nDa li su već potpisani neki ugovori sa proizvođačima u Srbiji?\n– Naravno, sarađujemo sa oko 50 domaćih dobavljača, a posebno nam je važno da gradimo partnerstva, jer se na taj način unapređuje ceo lanac snabdevanja. Na primer, pre više od godinu dana otpočeli smo razvoj proizvoda domaće mlevene kafe, koji će se prodavati pod brendom „Lidl”. Izuzetno nam je drago što je ovaj dobavljač iz Užica, uz našu podršku, uspešno implementirao IFS sertifikat (međunarodni sertifikat kvaliteta i bezbednosti hrane) i da ćemo potrošačima ponuditi kvalitetnu domaću kafu – kaže ona.\nU „Lidlu” nisu komentarisali najavu „Špara” da razmatra dolazak u Srbiju, niti da li je to izazvano njihovim dolaskom na ovo tržište.\n– Ne ulazimo u komentarisanje poslovnih odluka drugih kompanija. Nama je važno da svi učesnici na tržištu poštuju pravila fer utakmice, a potrošači su ti čiji je sud najvažniji i na njih se fokusiramo – kaže Martina Petrović.\nOvaj trgovac najavljuje da se njihove investicije ne završavaju otvaranjem 16 prodavnica i da u narednom periodu planiraju još radnji.\nOsim asortimana od 1.500 proizvoda, na policama prvog savremenog diskonta u Srbiji naći će se i mali kućni aparati, tekstil, igračke , alati, kućni dekor, oprema za baštovanstvo... Ovi neprehrambeni proizvodi nudiće se na vremenski ograničenim sniženjima. Prve potrošače u Srbiji u „Lidl” prodavnicama dočekaće više od hiljadu prodavaca.\nGde „Lidl” otvara prvih 16 radnji


Vozač koji nema zimske gume plaća štetu i ako nije kriv? - Niške novine\nNaslovna strana » Vozač koji nema zimske gume plaća štetu i ako nije kriv?\nVozač koji nema zimske gume plaća štetu i ako nije kriv?\nObjavljeno: 08 nov 2016\nOd 1. novembra na svim putevima u Srbiji su obavezne zimske gume, a informacija da vozač koji učestvuje u udesu a nema zimsku opremu, može biti okrivljen za štetu i ako nije kriv, izazvala je pometnju među vozačima.\nInformacija da možete biti okrivljeni i ako niste krivi, jer se vozilo bez zimskih guma tretira kao tehnički nesipravno, stigla je upravo iz MUP-a, a za „Blic“ su objasnili u kojim slučajevima je to primenjivo.\nBoban Milinković, zamenik načelnika Uprave saobraćajne policije, potvrdio nam je da je moguće da ćete u slučaju udesa koji niste izazvali platiti kaznu jer nemate zimske gume. Međutim, kako kaže – to se može desiti samo pod određenim okolnostima.\n– Ukoliko, primera radi, vi stojite na semaforu i crveno je svetlo, i neko vas udari otpozadi, za izazivanje udesa biće kriv taj koji vas je udario, a ne vi. Ako je u tom trenutku na putu bilo snega i leda, a vi niste imali zimsku opremu, dobićete zbog toga kaznu, ali ne i zbog izazivanja udesa, za koji je i dalje kriv onaj koji vas je udario. Ukoliko u toj situaciji nema snega i leda, prema pravilniku važi da ne morate da imate zimske gume, što znači da nećete dobiti ni kaznu za gume, a ni kaznu za udes, za koju je, opet, kriv taj koji vas je udario – objašnjava za „Blic“ Milinković.\nKako dodaje, ista pravila važe i za vožnju u pijanom stanju. Čak i kada ne izazove nesreću, vozač koji je vozio pod dejstvom alkohola sigurno plaća kaznu zato što je vozio pijan, što je odvojeno od kazne za krivicu u samom udesu.\nI ako nema snega, mnogo su bolje zimske gume\nMeđutim, vozačima se ipak savetuje da u periodu od 1. novembra do 1. aprila koriste zimske gume, bez obzira da li na putu ima snega i leda, ili ne, zbog samog ponašanja tih pneumatika na niskim temperaturama.\n– Zimi ima i suvih, a hladnih dana, i uopšte ne mora na putu da bude ni snega, ni leda. Temperature ispod tačke prelaska u staklasto stanje, koja iznosi 45 Farenhajta, odnosno oko 7 stepeni Celzijusovih, dovoljna je da se vaše letnje gume na putu ponašaju drugačije nego kada je temperature preko te tačke. One se stvrdnjavaju, postaju plastične, i gube svoja svojstva, što može da dovede do problema, a vaš zaustavni put prilikom kočenja da produži za više od 10 metara – objašnjava Milinković.\nZimske gume, koje u sebi imaju više kaučuka, odnosno prirodne gume, pri takvim temperaturama se bolje ponašaju, odnosno i na znatno nižim temperaturama ostaju meke, što znači da bolje prijanjaju za podlogu, održavaju vozilo stabilnim na putu, a i kraće se koči.\n– Zato se i koriste zimi zimske, a leti letnje gume. Zimske gume, zato što su mekše, više se troše, i zato se ne koriste leti, ali svakako bi trebalo da se koriste tokom zime – ističe Milinković.\nOkanović: Krivi ste samo ako je nezgoda izazvana nedostatkom zimskih guma\nKako za „Blic“ objašnjava Damir Okanović, direktor Komiteta za bezbednost saobraćaja, propisi predviđaju da su zimski pneumatici obavezni kada su na kolovozu poledica, sneg i led, i da je krivica na vozaču i vlasniku vozila ukoliko do nezgode dođe zbog toga što nema zimske gume, ali samo kada je nezgoda uzrokovana upravo tim nedostatkom.\n– Karakteristične su nezgode kada na snegu dolazi do proklizavanja vozila koje nema zimske pneumatike, što bi moglo biti uzrok sudara- priča on.\nMeđutim, kaže, kada se dogodi udes čiji je uzrok ponašanje, na primer drugog vozača ili učesnika u saobraćaju, krivica neće biti na onome ko nema zimske gume.\n(Izvor: Blic, piše: D. Katanić/L. Gedošević)


Mali vatrootporni ormar za kartoteke | AJ Proizvodi\nVatrootporan ormar za kartoteke s jednom ladicom. Ormar za kartoteke za oko 50 standardnih kartoteka u veličini A4 ili Foolscap. Oznaka vatrootpornosti 60P (za zaštitu papira od vatre u trajanju od 60 minuta).\nOvaj vatrootporni ormar je prikladan za spremanje poslovnih dokumenata, važnih papira, ugovora, dopisivanja i još mnogo toga. Ladica je izolirana od požara i izvlači se na kugličnim ležajevima. Ormar ima podesivu vodilicu za spremanje visećih kartoteka koja se može podesiti tako da odgovara A4 ili Foolscap datotekama. Ormar je certificiran za vatrootpornost 60P prema NT Fire 017 i SP Technical Research Institute iz Švedske izdaje certifikat za protupožarne ormare SPCR 002. Znači da ormar može zaštititi papir od vatre do 60 minuta.\nVisina, Unutarnja: 250 mm\nŠirina, unutarnja: 326 mm\nDubina, unutarnja: 512 mm\nOznaka za boju: RAL 9010\nTestirano: EN 15659, LFS 60P


Obavezna auto oprema vozila u Srbiji | Registracija Vozila 2012\nObavezna auto oprema vozila u Srbiji\nPo odluci Ministarstva infrastrukture, odlaže se primena člana 121 Pravilnika o podeli motornih i priključnih vozila i tehničkim uslovima za vozila u saobraćaju na putevima u delu obavezne primene zimskih pneumatika na sva četiri točka.\nObaveza posedovanja zimskih pneumatika na sva četiri točka odlaže se do 1. maja 2011. godine i do tada će se striktno primenjivati odredbe starog Pravilnika koji pod zimskom opremom podrazumeva najmanje dve zimske gume na pogonskim točkovima ili sve četiri letnje gume sa dubinom šare od najmanje četiri milimetra, kao i upotrebu lanaca na pogonskim točkovima.\nOstale odredbe novog Pravilnika nisu promenjene i važe počev od 19.09.2010. kada je novi Pravilnik stupio na snagu.\nNovi Pravilnik o podeli motornih i priključnih vozila i tehničkim uslovima za vozila u saobraćaju na putevima stupio je na snagu 19.09. 2010. godine.\nOvaj pravilnik predviđa sledeće obaveze koje se odnose na obaveznu i zimsku opremu u vozilima:\nRezervni točak mora postojati u motornim i priključnim vozilima, osim u motociklima, motornim vozilima na tri točka, lakim četvorociklima,\n53 četvorociklima, traktorima, traktorskim prikolicama, prikolicama sa jednostrukom osovinom i jednoosovinskim prikolicama, autobusima za gradski i prigradski saobraćaj, trolejbusima za gradski saobraćaj, turističkom vozu i vozilima namenjenim za komunalne usluge (za pranje i čišćenje ulica, odvoz smeća i fekalija i sl.), tako da ga vozač može, po potrebi, koristiti.\nNa deklaraciji aparata za gašenje početnih požara može biti naveden podatak o ekvivalentnoj količinu suvog praha koju zamenjuje sredstvo za gašenje koje se nalazi u aparatu.\nSigurnosni trougao, koji odgovara jednoobraznim tehničkim uslovima, mora postojati, na vidnom mestu, u motornim i priključnim vozilima, osim u vozilima vrste L , K i O , tako da ga vozač može po potrebi koristiti.\nOprema za pružanje prve pomoći (komplet prve pomoći veličine „A“) koja odgovara standardu SRPS Z.B2.001 („Službeni glasnik RS”, broj 6/10), mora postojati tako da se može po potrebi koristiti u motornim vozilima vrsta L osim u vozilima vrste L1, L2 i L6 .\nU motornim vozilima vrsta M, N, T, C i K5 mora postojati oprema za pružanje prve pomoći (komplet prve pomoći veličine „B“) koja odgovara standardu SRPS Z.B2.001 („Službeni glasnik RS”, broj 6/10), tako da se može po potrebi koristiti. U vozilima vrsta M2 i M3 koja imaju više od 22 mesta za sedenje mora se nalaziti dve kutije prve pomoći veličine „B“.\nČekić za razbijanje stakla, na pomoćnim otvorima za izlaz putnika u autobusima i trolejbusima prema članu 94. stav 3, ovog pravilnika mora postojati, na vidnom mestu u neposrednoj blizini otvora za izlaz u slučaju opasnosti, tako da se u slučaju opasnosti može upotrebiti.\nRezervne sijalice i rezervni osigurači, koji su ispravni i odgovaraju po vrsti i obliku priključaka za vozilo na kojem se nalaze, moraju postojati u motornim vozilima, osim u motociklu, traktoru, turističkom vozu, trolejbusu za gradski saobraćaj i autobusu za gradski i prigradski saobraćaj.\nU motornom vozilu iz stava 1. ovog člana mora se nalaziti najmanje:\n1) jedna sijalica za dugo svetlo;\n2) jedna sijalica za kratko svetlo (može biti kombinovana sijalica za dugo i kratko svetlo);\n3) jedna sijalica za prednje poziciono svetlo;\n4) jedna sijalica za pokazivač pravca;\n5) jedna sijalica za zadnje poziciono svetlo;\n6) jedna sijalica za zadnje stop svetlo (može biti kombinovana sijalica za poziciono i stop svetlo);\n7) jedan osigurač od najviše 10 A;\n8) jedan osigurač od najviše 20 A.\nVozila koja su opremljena svetlosnim telima bez žarne niti (gasni izvor svetla, LED i sl.), ne moraju imati rezervne sijalice za ta rasvetna tela.\nSvetloodbojni prsluk mora odgovarati standardu SRPS EN 471:2007 („Službeni glasnik RS”, broj 39/07).\nUže ili poluga za vuču vozila, koji mora omogućavati vuču vozila na rastojanju od 3 m do 5 m kada se koristi uže, odnosno do 3 m kada se koristi poluga, mora postojati, na dostupnom mestu, u putničkim automobilima.\nOstala motorna i priključna vozila mogu imati polugu za vuču. Ukoliko vozilo poseduje polugu za vuču ona mora biti ispitana na istezanje na silu, veću od polovine najveće dozvoljene mase vozila na kojem se nalazi.\nZimska oprema motornih i priključnih vozila osim vozila vrste L, u smislu ovog pravilnika, podrazumeva:\n1) pneumatike za zimsku upotrebu (npr. M+S, Snow, Winter i dr.) na svim točkovima vozila vrsta M1 i N1;\n2) lance odnosno druge uređaje za povećanje trakcije;\n3) za vozila vrsta M2, M3 i N obavezni deo zimske opreme je i lopata osim vozila koja učestvuju u javnom gradskom prevozu.\nDubina gazećeg sloja na pnumaticima za zimsku upotrebu ne sme biti manja od 4 mm.\nU periodu od 1. novembra do 1. aprila vozila moraju biti opremljena zimskom opremom. Van navedenog perioda vozila mogu biti opremljena zimskom opremom.\nZaštitne kacige i njihovi viziri, moraju biti homologovani prema jednoobraznim tehničkim uslovima. Zaštitna kaciga mora biti mlađa od 5 godina u odnosu na datum proizvodnje ako je datum proizvodnje upisan na spoljnoj strani kacige, odnosno mora biti u skladu sa rokom trajanja koju je propisao proizvođač.\nZaštitna kaciga ne sme se koristiti nakon saobraćajne nezgode u kojima su nastala vidljiva oštećenja, ako ima vidljiva oštećenja, odnosno nakon što je ispunila svoju zaštitnu funkciju pri padu sa motocikla.\nOprema za čišćenje točkova vozila koja se koriste u poljoprivredi i šumarstvu mora postojati, u motornim vozilima vrsta T i S.\nZaprečne table moraju postojati na radnim mašinama kada njihova širina prelazi 2,5 m, na vozilima koja prevoze teret koji je duži od zadnjeg kraja teretnog ili priključnog vozila, na vozilima na kojima teret premašuje širinu vozila, na vozilima širim od 3,0 m i na traktorima koji vuku/nose izmenjive mašine šire od 2,5 m. Oznake moraju odgovarati i biti postavljene u skladu sa standardom SRPS.Z.S2.855.


Kolumne: Sport i svet\nSport i svet\nPostojao je nekada i taj magazin, ali nostalgija nije naša tema.\nVerovatno ste primetili da - manje kad je neki državni lopovluk u pitanju - nerado pišem o novcu, novčanim nagradama, novčanim premijama i pročim novčanim transakcijama, neprijatna je to tema svugde u svetu, a pogotovo ovde, u Srbiji, u kojoj se sa parama tradicionalno kuburi, sledstveno i ovom zgodom povod za našu današnju kolumne nije to što je neko dobio (slatke li reči) pare, nego što ih je vratio.\nElem, akademik Dejan Despić - revoltiran za ovdašnje uslove astronomskim parama dodeljenim "našim zlatnim, srebrnim i bronzanim olimpijskim momcima i devojkama" - potegao pa gradu Beogradu vratio istoimenu nagradu i to skupa sa novčanim iznosom, što je stvar koju treba pohvaliti, jer je vraćanja nagrada - plaketa, povelja, itd - oduvek bivalo, ali su vraćanja novčanih iznosa bila presedan, što je stvar koju sam takođe odobravao. Znate kako kažu Čačani - mala para veseli čoveka. Ko da odoli.\nE sad, glede državnog nagrađivanja istaknutih pojedinaca iz, kako se to kaže, svih oblasti života, u Srbiji postoje dve škole mišljenja. Jednu, pomalo idealističku, predvodi duhoviti kolumnista Ljuba Živkov, koji, prilično razložno, smatra da bi pisci, slikari, muzičari i ostala menažerija na počecima svojih karijera trebalo dobro da razmotre prednosti (nevelike) i mane (povelike) svojih budućih profesija, pa da se na prvom mestu zadovolje naklonošću muza - ars, je li, gratia artis - a potom skromnim prihodima koje im umetnički život i rad donosi.\nIsto to - možda čak i više - Živkov misli i za sportiste. Opredeljenje za odavanje sportu - na koje država, bar na papiru, huška, istina iz sebičnih pobuda - isto je tako stvar slobodne odluke pojedinca, kao i odavanje poeziji, kičici ili sceni, s tim što je sport - ako se u njemu istakneš - neuporedivo profitabilniji. Živkov hoće da kaže - a ja ga podržavam u toj priči - da ako već kao uspešan sportaš mlatiš lepe pare, što od klubova, što od reklamiranja majica, patika i kopački, zbog kog bi ti Crvenog Bana još i država davala kintu, tim pre ako se, poput naše, nalazi u blizini prosjačkog štapa.\nVećinska, međutim, škola srpskog mišljenja u populističkoj beslovesnosti smata da sportiste treba bogato nagrađivati zato što "pronose slavu našeg roda po svetu", svejedno što ta slava traje maksimum dva dana - ko se još seća Olimpijade, a bila je takoreći juče. Dobro, de, neka se i sportisti nagrađuju, takav je duh vremena, šta da se radi, ali držim da bi to nagrađivanje trebalo institucionalizovati - bar kao Nagradu grada Beograda - potom utvrditi nagradne kriterijume - rekordi, medalje, itd - a ne sportiste nagrađivati na osnovu kriterijuma gospa Marike - ko nabije taj dobije, pa kome se posreći. Kad smo već kod vašara, poznato je da tamo ima šatri, pa mi je pompezno udeljivanje povelikih suma našim sportašima zaličilo na gest pijanog srpskog domaćina koji - kad ga pevaljka džarne u dušu - poskoči i zalepi joj petsto evra na čelo.\nSvetislav Basara: http://www.danas.rs/dijalog/kolumnisti.Sport-i-Svet


Koren sibirskog jelena moćan kao grom - Oblak beli\nObjavio / la:Oblak beli | 26.07.20. | Muška priča, Na ruski način | 0 |\nIma mnogo muških trava, ali je marala ( Leuzea carthamoides ) koren moćan kao grom! Od naroda do naroda, nazivaju ga još sibirski ginseng, koren života, sila od korena, muški koren . U slavu pronalazača, ova biljka za koju se nezvaniočno tvrdi da je najmoćnija muška biljka, dobila je naziv po kome je opšte poznat – sibirski jelen.\nČovek je otkrio ovu biljku posle jelena. Smatra se da su ljudi posmatrali jelenove kako u proleće kopitama iskopavaju rizome i jedu ih, pa su pomislili da bi i oni mogli to isto. Zapisano je o marali da su ruski doseljenici na Altaj primetili neobično ponašanje jelena i da su naučili od njih da jedu koren koga su nazvali – koren sibirskog jelena.\nKada je čovek počeo da koristi koren sibirskog jelena, saznalo se i zašto su jeleni iskopavali rizome i jeli ih. Bili su im je potrebni za snagu. Jeleni se pare na proleće, pa nije bilo teško zaključiti čemu može da posluži.\nLjudi su to videli i učinili isto. Kada su muškarci probali maralu osetili su seksualnu snagu i želju. Tako je otkrivena magija rizoma.\nMarala, bar ona najbolja, kažu, raste na Altaju i Altajci vole da kažu da su pravi srećnici što mogu da je beru i koriste ” kad god im je potrebna”. I to ne samo za seksualne potrebe.\nNa prvom mestu marala pomaže u proizvodnji testosterona kod muškaraca i produženju seksualne i fizičke aktivnosti.\nKoren je višestruko lekovit. Sadrži alkaloide, inulin, karoten, tanine, askorbinsku kiselinu, kristale kalcijum oksalata, soli forsforne kiseline , smole i esencijalna ulja.\nTanini kao sastojak imaju protivupalno dejstvo, kumarini razređuju krv, inulin snižava šećer. Marala tako regulišđe tri važna zdravstvena aspekta.\nOva lekovita biljka efikasno jača imuni sistem i daje telu mnogobrojne vitamine.\nKoren ove biljke povoljno deluje na kardiovaskularni sistem, vraća snagu organizmu koji je iz bezbrjnih razloga izgubio.\nZbog toga što normalizuje krvni pritisak, koren je koristan je kod ateroskleroze, ojačava zidove krvnih sudova i čini ih elastičnim.\nRuski travari navode da marala uklanja razdražljivost, napetost i nervozu. Umiruje migrenu, distoniju, depresiju i nesanicu.\nGlavne karakteristike su joj ,ipak, afrodizijačke jer povećava seksualne želje i izdržljivosti.\nSa maralom se ljudi osećaju snažno zbog čega se pokazala interesantnom za sportiste. Korišćena je još u SSSR-u i to tako što je ekstrakt marale dodavan čuvenom napitku “sajina”. Tadašnje vlasti su svojim građanima pravili prirodni zdrav napitak, od lekovite biljke, bez šećera. U isto vreme, Amerika je svojim građanima prodavala koka-kolu u kojoj ima i koke i nepoznatih sastojaka.\nSportisti vole da koriste maralu jer povećava fizičku izdržljivost, doprinosi stvaranju mišićne mase pojačavanjem sinteze proteina i ubrzavanjem metabolizma, uklanja fizički umor mišića tokom povećanog stresa za vreme treninga. Potrošnja energije na ćelijskom nivou doprinosi sagorevanju viška masnoće, pa je vole i žene.\nU jednom tekstu ruskog ministarstva zdavlja navodi se i da je našla primenu u vazduhoplovstvu, svemirskim programima jer ima moć da oslobađa skrivene rezerve energije i uključivanje adaptivnih mehanizama u ekstremnim spoljnim uslovima.\nMarala se bere pažljivo. Prati se preporuka koja važi za sve biljke, da se ostavlja uvek jedna trećina biljke, kako bi mogla da se oporavi i obnoviu. Seče se brižljivo da bi i naredne godine imalo šta da se ubere.\nBuduži da se marala jako sporo obnavlja, za nju je ovo od presudne važnosti. Navodi se da zbog travarske etike i dalje ima marale na planinskim livadama Altaja, Sajana i Kuznjetskog Altaja.\nŽivotni vek marale je kao i ljudsi, manje-više, od 50 do 7o godina. Njeno stanište koje je branjem narušeno će se obnoviti tek za 10 do 20 godina. Uvek, uvek se ostavlja najmanje 6 korena biljke na svakih 10 kvadrata.\nKada jedan travar uvbere maralu, na to mesto slobodno može da s evrati ponovo da bere tek za 10 godina. Toliko marali treba da se ponovo obnovi.\nEkstrakt pomaže u lečenju hroničnog alkoholizma, depresije, hipertenzije. Pomaže kod preživljavanja pacijenata obolelih od raka. Ubrzava zarastanje rana i preloma. U kozmetologiji se koren sibirskog jelena koristi za poboljšanje kvaliteta kose. Poznat je njegov učinak za snižavanje šećera – kao posledica povećanog korišćenja glukoze tokom rada mišića.\nMarala se uzgaja na plantažama jer se koristi u farmaciji. Najviše se gaji zbog rizoma čiji ekstrakt ima jakaa adaptogena svojstva. Koren se koristi u farmaceutskoj industriji kao sastavni deo hranljivih krema I I krema protiv starenja.\nVidi još… Drvo zanosnog mirisa\nBagrem nije samo drvo zanosnog mirisa već je i lek\nPrevious Istoričar Radovan Damnjanović: koji je najučestaliji glagol u srpskom\nSledeći Biljka koju su pod sedlom konja nosili Skiti\nLek od smrti prave ruski monasi na Svetoj Gori


Filip Cofi Isakov\nсохранитьСохранить «porodica sociologija» для последующего чтения\nTipovi Braka i Porodice Nada\nSOCIOLOGIJA - PORODICA\nAnđelka Milić, Sociologija porodice: kritika i izazovi\nSociologija [Vezbe] - Seminar Ski Rad - Narodi i Nacije\ndjeca nepotpunih porodica\nDrustveni pokreti i promene\nSvetkovine i rituali u nacističkoj Nemačkoj\nPorodica Gotov Rad\nFakultet Za Sport i Turizam..\nSEMINARSKI RAD PORODICA\nUVOD Porodica je nezamenljiva sredina u kojoj se ovek formira kao linost, u kojoj ivi zadovoljavajui neke od svojih najbitnijih potreba koje se samo u porodici i mogu da zadovolje.* Porodica je specifina bio-socijalna zajednica ljudi. Ona ima veoma znaajnu ulogu u razvoju oveka, ali ne samo oveka nego drutva uopte. Porodica je posrednik izmeu drutva i pojedinca, ali porodica vri vie funkcija od bilo koje drutvene grupe. Nastanak neke drutvene grupe ima za cilj da se neka radnja obavi i takva grupa postoji dok postoje i potrebe, to znai da nakon prestanka potreba takva grupa moe da se rasformira. Formiranjem porodice ovek kao socijalno bie doivljava na taj nain to njegov ivot ima sasvim drugaiji smisao bitisanja kada vie nije sam nego pored njega postoji njegov barni drug, deca. POJAM PORODICE Re porodica danas se odnosi na razliite pojmove. U najirem smislu to je nerazdvojna celina osoba povezanih brakom ili usvajanjem ili raanje pojedinca koji nasleuju jedan drugog - to znai, loza, rod, dinastija. U uem smislu re porodica znai rodbinsko povezane osobe koje ive pod istim krovom - ili jo ue oca, majku i decu. Porodica je specifina drutvena grupa koja se istorijski menjala i razvijala, u kojoj se prepliu drutveno ekonomski, bioloki i psihiki inioci. Bioloki karakter porodice je jedan od osnovnih obeleja. Ono obuhvata dve vrste meusobno povezanih ali razliitih odnosa u kojima se proimaju bioloki, psiholoki i drutveni elementi: zadovoljavanje polonog nagona i emotivnih potreba ljudi, raanje i podizanje dece. Iako ove kategorije se mogu odvijati i izvan porodice, one se najveim delom odvija u porodici. Iako nam se ini da o porodici uglavno dosta sve znamo, njeno nauno prouavanje nije nimalo lako, tako da u ovoj oblasti postoji niz neraienih pitanja i problema poev od istorijskog razvoja porodice, preko njene strukture i funkcija, odnosa prema globalnom drutvu, unutranjih odnosa i dinamike. Sloenost porodice kao posebne drutvene grupe i tekoe koje se javljaju u njenom prouavanju iziskuje saradnju veklikog broja nauka, kako prirodnih tako i drutvenih. 1. Oblici srodstva\nPorodica je sredite oko koga se uobliava itav niz srodnikih veza i odnosa. Najvaniji oblik srodstva je: Krvno srodstvo ili prirodno srodstvo koje se zasniva raanjem, Tazbinsko srodstvo ( koj se stvara enidbom ili udajom), Adoptivno srodtvo ( nastaje usvajanjem) i Duhovno srodstvo (kumstvo, pobratimstvo). 2. Generacije ili pokoljenja Generacija ili pokoljnje je skup ljudi bliskih po goditima, vremenu ivljenja koja stoji u vezi sa srodstvom ukoliko ovo nosi podelu, ne samo na pretke i potomke, ve i na straije i mlae. Odnosi izmeu oca i sina su generacijski odnosi. Sa razvojem drutva generacija je uglavnom dobijala drutvena obeleja i razvrstavala se prema starosti, ekonomskoj aktivnosti i biolokoj reprodukciji. Tako je starija generacija ekonomski neaktivna, ali i bioloki neproduktivna, srednja generacija je ekonomski aktivna i jedina sposobna za obezbeenje potomstva. Mladi su ekonosmki nekativni, a iskljueni iz ljudske reprodukcije. U dananjim porodicama esto ive i po tri generacije, pa se zbog brzih promena u drutvu dogaa da nastupe krize u takvim porodicama, odnosno sukobi generacija, iz razloga razliitog tumaenja i shvatanja sveta. Porodica je i bio-socijalna i psihika zajednica, to znai da porodica vodi brigu oko podizanja, zatite i vaspitanja dece. Ovo je jedna od bitnih uloga porodice. Meutim briga oko podizanja i vaspitavanja dece zavisi mnogo od uslova i mogunosti roditelja. esto se dogaa da zbog loih materijalnih uslova oba roditelja su previe posveena poslu, pa brigu o deci ne preuzima niko i takva deca se obino preputena sama sebi. Drutvena zajednica je oduvek regulisala krvno-srodnike odnose u porodici.Najranije ureenje porodice vrilo se pomou obiaja, morala, a naroito religije, a kasnije je ove oblike zamenilo pravo. OBLICI PORODICE U zavisnosti od kritrijuma mogu se razlikovati sledei oblici porodice: Prvi oblik porodice je totemskog klana za koje je karakteristino zajedniko ime svih pripadnika roda, to je simbolizovano znakom i verovanjem o zajednikom poreklu. Deca se u ovoj porodici odreuju po materinskoj liniji, jer u njenoj osnovi lei grupni brak u kojem se ne zna ko je otac, ali kako je raanje pod zatitom klana, sva deca su na neki nain njegova, zajednika. Istorijski posmatrano ovo je doba matrijarhata. Iz totemske porodice razvoja se porodina kuna zajednica. Pojavu oinske porodice znai da se krvna veza odreuje prema ocu. Istorijski gledano ovaj period kada uloga oca postaje veoma vana za porodicu naziva se jo i period patrijarhata. U patrijahalnoj konjugalnoj porodici je razvijena dominacija patrijahalnog voe, stareine koja donosi odreivanje potomstva iskljuivo po oinskoj liniji. Stareina porodice ima apsolutnu vlast, nad svim lanovima porodice, a naroito nad enama i odluuje o udaji, enidbi, a esto i o zaeu i broju dece. Individualna konjigalna porodica obeleava savremeno drutvo. Ova porodica je zasnovana na monogamiji i nju ine samo najblii srodnici, roditelji sa decom. Odluke o\npotomstvu donose suprunici zajedniki, a ono se rauna po obe linije oevoj i majinoj. Uloga oca je uslovljena delom iz bioloke delom iz drutvene aktivnosti. Postoje i drugi kriterijumi za odreivanje oblika porodice kao to su: tradicionalna- porodica gde su uloge raspodeljene prema polu i uzrastu. U ovakvoj prodici tano se zna poloaj i ulogu koji imaju muki lanovi porodice, i kakva prava i obaveze imaju ene. patrijahalna poiva na vrhovnom neprikosnovenom autoritetu oca glave porodice, u ovakvoj porodici najvei autoritet ima otac koji donosi sve odluke i njegova re je zadnja. egalitarna (demokratska) porodica gde je raspodela uloga meu polovima i generacijama u skladu sa sklonosti i sposobnostima svojih lanova. matrilinearna to je porodica u kome se srodstvo rauna po majci. patrilinearna u kojoj se porodina loza vodi po ocu i njegovim mukim precima bilateralna srodstvo se rauna po obe linije nuklearna ovu porodicu sainjavaju roditelji i deca. Ovakv oblik porodice je karakteristian za savrmeno doba. proirena- ovu porodicu ine i blii i dalji srodnici koji ive pod istim krovom i u zajednikom domainstvu. potpuna to je ona porodica koja se sastoji od suprunika i dece nepotpuna ovo je porodica u kojoj nedostaje jedan suprunik roditelj ( zbog razvoda, smrti ili iz drugih razloga), integrisana - to je porodica gde postoji vrsta povezanost lanova porodice, gde postoji oseanje uzajamnosti. U ovakvoj porodici njeni lanovi se oseaju sigurno, zatieno i oni donose zajednike odluke koje su integrisane. Kod lanova ove porodice usaen je veliki oseaj pripadnosti. dezintegrisana karakterie udaljavanje lanova jednih od drugih, odsustvo zajednikih vrednosti i ciljeva, emocionalno hlaenje i ravnodunost, povlaenje u sebe ili vezivanje za osobe van porodice. Za ovakvu porodicu moemo rei da ne postoji duboka emocionalna vezanost za svoje lanove , tako da se njeni lanovi oseaju usamljeno i imaju strah da se povere jedni drugima, a izlaz iz takve situacije nalaze u drugim porodicama, gde oseaju lanu sigurnost. PORODICA KAO DRUTVENA GRUPA Porodica je primarna, parcijalna i univerzalna drutvena grupa. Ona je primarna zato to je istorijski prvi oblik drutvenog grupisanja. parcijalna je jer se u njoj ostvaruju samo neke ivotne funkcije (biolokareproduktivna i vaspitna), i univerzalna zato to ne postoji nijedan drugi oblik porodinog organizovanja. Pored ove podele moemo napraviti i podelu porodice na: autokratska, demokratska, ili\nanarhina, referentna ( gde se pojedinac poistoveuje sa porodicom kojoj pripada, usvajajui njen sistem vrednosti). formalna gde je veoma bitno sklapanje braka po obiajnom pravu, gde brani parovi ive u legalnom i legitimnom braku neformalna gde je porodica plod vanbrane zajednice. Brak je institucija koja, prirodno i drutveno, predhodi porodici. Pod porodicom se podrazumeva bioloko-drutveno zasnovana grupa ljudi, povezani krvnim srodstvom i zajednikim ivotom. Porodicu ne ine svi srodnici, jer srodstvo je iri pojam i podrazumeva sloeni i razueni sistem veza, zasnovanih pored krvnih, i na pravnim, moralnim ekonomskim i verskim vezama. Treba napomenuti da je neophodno napraviti razliku izmeu porodice i kune zajednice. Porodicu ine roditelji i deca, dok se pojam kune zajednice razliito tumaio. Prema evalje d, okur, kuna zajednica predstavlja prvo od srodnikih i prirodnih stanja oveka, to je graanska zajednica, najprirodnija i najstarija od svih. Porodica je osnov dravne zajednice, jer narodi i drave nisu nita drugo do zajednice sastavljene od vie porodica. U Literovom Reniku iz 1869.godine porodica se definie kao grupa ljudi koji su krvno povezani i ive pod istim krovom, a posebno otac, majka i deca. Porodica je zajednica polova i dece koja iz te veze nastaju ( a mogu biti i adoptirana), zatim porodica je primarna zajednica u kojoj se razvija linost deteta i to je takva zajednica koja obezbeuje psiho-socijalnu povezanost lanova ** KRIZA PORODICE enska potinjenost i jednakost Za porodicu uopte vezana je enska potinjenost ili nejednakost polova koja se izraavala u seksualnoj i drutvenoj nejednakosti sa znaajnim posledicama za ljudsku reprodukciju. ena u istoriji je bila socijalno potinjena, to je znailo da je u seksualnim odnosima postojala kao objekat muke manipulacije. Dugo vremena ona nije mogla da vri izbor partnera, a istovremno je prema njoj iskazivna agresivnost, kako u porodici tako i van nje, koja se ogledala od neeljene trudnoe i raanja dece, do silovanja i prostitucije. U savremenom drutvu, zajedno sa tenjom za optom jednakou ljudi, javili su se i pokreti za ensku emancipaciju u iji centrar je u prvo vreme stavljena drutvena jednakost polova, a kasnije i seksualna jednakost koja je vezana za slobodni izbor partnera, spreavanje silovanja u braku i porodici i izvan nje, pravo na izbor materinastva i prekid trudnoe. Drutveno ekonomska i pravna jednakost je postignuta, ali seksualna nije jer je ena i dalje predmet manipulacije, to pokazuje ne samo dananja prostitucija koja je tipina za upravljanje enskom seksualnou. U savrmenom drutvu porodica, zajedno sa brakom, doivljava znaajne transformacije koje govore o njenoj krizi. Sa drutvenom jednakou raste broj slobodnih brakova u kojima se deca uopte ne raaju. Osim toga promene u ukupnom ivotu izazivaju mnogobrojne razvode brakova i raspade porodica to sve smanjuje broj dece.\nModerna porodica Moderna porodica je rezultat sveopte industrijalizacije drutva, koja je najpre zahvatila zapadnoevropske zemlje, a potom se proirila na veliki deo savremenog drutva. Od proizvodne porodica se transformisala u potroaku drutvenu grupu. U savremenoj prodici se uoava sledee: autonomija u odnosu na ostale oblasti ivota i rada, vii stepen slobode lanova i njihova sve izraajnija ravnopravnost kao i slabljanje porodine solidarnosti i povezanosti njenih lanova i jaanje individualizma, egoizma i patologije. Porodica i drutvo Porodica je temelj drutvne zajednice. Znaaj porodice za opstanak drutva ne moe umanjiti vanost ostalih drutvenih grupa. Porodica se javlja kao most izmeu pojedinca i drutva. Stepen razvitka datog drutva odraava se i na porodicu. Da li e porodica imati jedno ili vie dece zavisi od ekonomskih prilika, kulturnih obrazaca i odnosa drutvenih institucija (podsticanje raanja socijalnom i zdravstvenom zatitom majke i deteta). Kad je re o vaspitavanju treba istai da je to najdelikatniji i najznaajnoiji proces u kome se formira linost deteta kroz usvajanje odreenog sistema vrednosti i odnosa prema drugim lanovima porodice i drutva, prema samom sebi i vlastitim obavezama. Tu su veoma bitni sledei inioci: roditelji kao vaspitai dolaze iz nekog predhodnog sistema drutvenih i kulturnih vrednosti. Vaspitavanje dece je utiskivanje postojeih obrazaca za neko budue vreme u kome e se ti obrasci sigurno primnjivati, a to znai da ee u veoj ili manjoj meri biti nepormenljivi. Vaspitavanje je dvosemran proces u kome se ne formiraju samo deca ve i roditelji. Nespremnost drutva da zatiti porodicu i nespremnost roditelja da se u procesu vaspitannja i sami menjaju u skladu sa promenjenim porodinim i drutvenim okolnostima su neke od uzroka porodine i drutvene dezintegracije. REZIME Porodica je predmet prouavanja mnogih naunika. Pa po osnovu toga postoje mnogobrojne definicije o porodici. Porodica je jedna od najstarijih drutvenih grupa. Porodica je tesno povezana sa brakom, srodstvom i domainstvom, ali se ne moe poistovetiti sa njima.* U veini zemalja deavaju se znatne promene pa i u tradicionalnom obliku porodice koji je bio poznat na naem tlu kao porodina zadruga, iji je broj veoma mali,a preciznih podataka nema za popslednje decenije 20 veka. Junoslovenska porodina zadruga je poznata u itavom naunom svetu jer se kao oblik velike nedeljive porodice kroz koji su proli svi indoevropski, mnogi afriki i ameriki narodi, zadrala iz dosta daleke prolosti do naih dana. Na naem prostoru porodina zadruga je oblik patrijahalne porodice sa ponekim specifinim karakteristikama u odnosu na opta svojstva ovog tipa porodice. Ona je najei\ntip u seoskoj zajednici tokom 19 veka. U porodinoj zadruzi ive tri, a ponekad i vie generacija, to znai da ona objedinjava vie malih porodica. Nosilac porodine svojine je zadruga, a stareina zadruge ne mora biti najstariji lan, ve onaj koga izaberu ostali lanovi. Ipak u njoj vlada hijerarhijsko ustrojstvo, a ene imaju manje prava nego mukarci. Uloga ene se svodi na raanje i podizanje dece i poslove u domainstvu. Tek sa raanjem sinova poloaj ene postaje sigurniji, jer se na taj nain vezuju krvnim srodstvom sa grupom koju produava. Posle drugog svetkog rata dolazi do nestanka poridinih zadruga, osim malog broja izuzetaka, smatra se da postoje danas kod Albanaca koji ive na Kosovu i Metohiji. One imaju zajednikog domaina, ne vri se deoba zemljita, zaraeni novac se uva na jednom mestu. Opta obeleja patrijahalne porodice na naem podruju poiva na privatnoj svojini i vrstom srodnikom strukturom. U ovakvoj porodici dominacija mukaraca nad enom i starijeg nad mlaima je potpuno prirodna.Brak se zasniva na osnovu slobodnog izbora i dublje emotivne vezanosti buduih suprunika, ve putem dogovora stareina porodice, pri emu veliku ulogu igraju imovinsko materijalni interesi porodice. Osnovni cilj braka je produenje loze, pa se ova porodica odlukuje velikim brojem dece. Ovde vlada formalna monogamija, vernost se zahteva samo od ena, dok mukarac ima vee seksualne slobode, kako pre braka tako i u njemu. Kod ovog tipa porodice pojedinac faktiki ne moe sam da opstane, pa su ovde izraene i njene ekonomske funkcije, jednako kao i porodina i srodnika solidarnost. Nuklearna porodica se sastoji od roditelja i dece koji ive u zajednikom domainstvu. lanovi ove porodice su ukljueni u rad i proizvodnju izvan porodice. Izmeu lanova porodice trebalo bi da vladaju odnosi ravnopravnosti, potovanja i duboke emotivne vezanosti, mada to u praksi esto nije tako. U ovom tipu porodice seksualne funkcije se odvajaju od reproduktivnih, broj dece se radikalno smanjuje, krug srodnika se suava a srodnike veze slabe, vaspitne funkcije se jednim delom prenose na iru drutvenu zajednicu ( vrtie, kole), a ekonomske funkcije se uglavnom svode na zajedniku potronju. Kod poloaja pojedinca se opaa izvesna doza demokratinosti koja se iskazuje kroz ravnopravnost suprunika, poveanu zaposlenost i samostalnost ene. Kada se kae da su ene postale samostalnije mora da se istakne da su postale preoptereene obavezama u porodici i na poslu. Kod ovakvog tipa porodice zapaa se velika otuenost pojedinaca u krugu porodice, koja se prenosi na drutvenu zajednicu. U velikoj meri dolazi do zlostavljanja, zanemarivanja i posveivanja sve manje panje deci, te se na taj nain javlja veliki broj maloletnike delikvencije. Kako su roditelji przaposleni usled teke ekonomske situacije, deca su najee preputena sama sebi a uloge vaspitaa ne mogu da nadomeste ljubav, panju i brigu koju deca ele od svojih roditelja. Usled loe ekonomske situacije dolazi i do krize u moralu porodice, pa se esto susreemo sa zlostavljanjem u porodici, kako suprunika tako i dece. Veliku ulogu za reavanje tih porodinih problema je preuzela drutvena zajednica.\nLITERATURA 1. Dr. D. Kokovi, Dr. M. Tripkovi, Dr.M, Mitrovi Sociologija, ..................................................................................... Novi Sad 1993.god. 2.Momilo Stojakovi i Milijana Stojakovi ovek i drutvo ............................................................................................... Vranje 2005.god. 3.* Vera Mati Sociologija ............................................. Beograd 2005.god. 4. Anelka Mili Raanje moderne porodice .............. Beograd 1988.god. 5.** Zagorka Golubovi Porodica kao ljudska zajednica . Zagreb 1981.god.\n1. Uvod............................................................................................... 2. Pojam porodice............................................................................... 3. Oblici srodstva ............................................................................... 4. Generacije ili pokoljenja.................................................................. 5. Oblici porodice .............................................................................. 6. Porodica kao drutvena grupa ....................................................... 7. Kriza porodice................................................................................ 8. enska potinjenost i jednakost..................................................... 9. Moderna porodica ......................................................................... 10.Porodica i drutvo ....................................................................... 11. Anliza porodice u Srbiji .............................................................. 12. Literatura..................................................................................... 13. Sadraj .......................................................................................\n2 2 3 3 4 6 7 7 8 8 9 11 12\nДокументы, похожие на «porodica sociologija»\nNataša NaRci Jakšić\nSejla ஜ Zijad Sipovic\nGidens SOCIOLOGIJA Od 116 Do 135 Stranice


Jovović: Rivalitet koji garantuje neizvestan meč - Ostali sportovi, Top News, Vaterpolo\nAleksandar Milosavljević 27.02.2014., 15:54\nU odlučujućem derbiju za prvaka ligaškog dela Prve A lige Srbije, vaterpolisti kragujevačkog Radničkog u petak od 19 sati, gostuju Crvenoj zvezdi, na Tašmajdanu.\nKragujevčani u ovaj meču ulaze sa maksimalnim učinkom i tri boda prednosti u odnosu na „crveno-bele“, koja su stekli pobedom u prvom duelu pobedom od 8:7. Mogli su izabranici Dejana Jovovića da slave i ubedljivije u svom Parku i tako praktično obezbede prvo mesto, ali su u poslednjem periodu dozvolili Zvezdi da izbori minimalan poraz.\n„Očekuje nas prava ligaška utakmica koja nosi epitet derbija. Rivalstvo između nas i Crvene zvezde je nešto što garantuje još jednu neizvesnu borbu. Sigurno da je pred nama teško gostovanje, jer „crveno-beli“ retko gube na „Tašmajdanu“, ali mislim da smo pokazali u finalu Kupa da možemo da izdržimo atmosferu koja se stvara i iznesemo utakmicu do kraja. Ovo je ligaška utakmica koja može da donese mnogo toga, ali sa druge strane taj domaći teren nije nešto što garantuje osvajanje prvenstva“ – smatra Dejan Jovović, trener Radničkog.\nKapiten Kragujevčana, Filip Filipović osvrnuo se na dešavanja iz finala Kupa, kada je Crvena zvezda stigla do trofeja pogotkom Denisa Šefika u poslednjoj sekundi. Čelnici Radničkog odmah su se žalili i tražili novi meč, ali je Takmičarska komisija VSS samo kaznila sudije Golijanina i Ragača, sa pet utakmica, jer su priznali Šefikov neregularan pogodak.\n„Što se tiče same ekipe, mislim da smo spremni. Ovaj tim je spreman za velike ciljeve. Bili smo svedoci minulih događaja da ne pobeđuje uvek bolja ekipa. Rezultat će sigurno umnogome zavisiti od nas, ali to neće biti presudno“ – kratak je bio Filipović.\nDejan JovovićFilip FilipovićVK Radnički Kragujevac\nPrethodna vest Džejms poklonio saigračima kečerske šampionske pojaseve\nSledeća vest Junajted dovodi Savića kao zamenu za Vidića?\nDžejms poklonio saigračima kečerske šampionske pojaseve\nJunajted dovodi Savića kao zamenu za Vidića?


434 - Zdravlje - Moja beba - MojaBeba.com\nDijabetes tipa 1 je najčešći oblik dijabetesa kod dece. Od 90 do 95% dece obolele od dijabetesa imaju ovaj tip. Izazvan je nemogućnošću pankreasa da proizvodi insulin. U pitanju je autoimuna bolest, što znači da je to stanje gde imuni sistem „napada“ svoje organe ili tkiva.\nKod tipa 1, ćelije koje proizvode insulin u pankreasu su uništene.\nU onim periodima godine kada se sa svih strana čuje kijanje, važno je da naučite dete da bude oprezno. Nekoliko pute dnevno treba da pere ruke toplom vodom i sapunom, a povremeno ručice treba istrljati i dezinfekcionim maramicama. Ako mu je nosić već pun, neka koristi papirnate maramice. Naučite dete da što češće izduvava nosić, da maramice baca, i odmah pere ruke. Pokušajte da izbegnete kapi za nos koje sužavaju krvene sudove. Preparati te vrste daju samo predah od kijanja, ali često izazivaju vazomotorni rinitis (poremećaj tonusa sudova sluzokože nosa). Najbolje je da koristite stara oprobana sredstva.\nKako odgajiti zdravo srce\nNikada nije suvise rano poceti sa smanjivanjem rizika da vasa beba kasnije u zivotu bude zrtva srcanog udara. Od kraja druge godine hranite dete proizvodima sa niskim sadrzajem zasicenih masti kiselina i holsterola. Ukoliko je u porodici vec neko imao izrazen povecani holesterol u krvi neka bebin lekar prati nivo tog sastojka u krvi vaseg deteta.\nZa malo dete nema niceg lepseg od kicenja kuce za veme novogodisnjih praznika. U idilicnim scenama iz dnevnih soba krije se more opasnosti. Nabrojacemo vam neke od potencijalnih opasnosti za vasu bebu.


SKANDAL JE PRESLABA REČ ZA POTEZ FRANCUZA: Uklanjaju SNIMKE gde Đoković POKLANJA reket dečaku | Najnovije vesti - Srbija danas\n16.06.2021. • 20:23 Srbija Danas\nSKANDAL JE PRESLABA REČ ZA POTEZ FRANCUZA: Uklanjaju SNIMKE gde Đoković POKLANJA reket dečaku\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković je osvojio 19. Grand slem titulu, drugu na Rolan Garosu, a na kraju meča je poklonio reket dečaku, koji ga je sve vreme bodrio sa tribina i kako je sam teniski kralj priznao dao mu snagu da posle 0:2 preokrene finalni meč protiv Grka Stefanosa Cicipasa.\nNAJLUĐA PROSLAVA ĐOKOVIĆEVE POBEDE: Pogledajte navijača koji je vrištao, trčao i skakao po stanu po završetku meča (VIDEO)\nSnimak koji je obišao planetu počeo je da nestaje sa naloga na internetu, a uklonjaju ga zbog Teniskog saveza Francuske koji kaže da je to zbog autorskih prava. Video koji je postao viralan u nedelju, u ponedeljak je počeo da nestaje sa mreža, čiji su korisnici ostali besni jer je posredi lep gest.\nAutor Sports biznisa Deren Rauel koji je ironično čestitao Francuzima.\nCongratulations to the French Tennis Federation and/or NBC, who requested that my video of the boy getting Djokovic’s racket be taken down.\nThe video got 5.5 million views, more than any highlight from any match. Great for a struggling sport. But you guys protect your rights!\n— Darren Rovell (@darrenrovell) June 14, 2021\n- Čestitam Teniskom savezu Francuske i/ili NBC-ju koji su zahtevali da moj video, dečaka koji dobija reket od Đokovića, bude sklonjen. Video ima pet i po miliona pregleda, više nego bilo koji hajlajt sa meča. Odličan potez za sport koji se muči da privuče navijače. Ali vi momci štitite svoja prava - napisao je Rauel.\nTeniska novinarka iz Francuske Karol Bušar je napisala da je to "ludilo".\nThis is insane. Don't take down that video! What the hell. This was not a moment to flex tv rights! Don't shoot that sport in the foot when it's spreading beyond its borders. Like, Read The Room!\n— Carole Bouchard 💜💛 (@carole_bouchard) June 14, 2021\nKako su krenuli (pobedom od 3:0 nad Turskom), Italijanima su porasli apetiti i sada žele do samog finala. Večeras (21.00) imaće ozbiljan ispit protiv Švajcarske, koja pritom mora da se „vadi“ za remi s Velsom. Kvota na Azure je 1,75, iks je 3,50, a dvojka 5,10. Pogledajte sve kvote kladionice MOZZART za Italija - Švajcarska.\n- Nemojte da uklanjate taj video, šta kog đavola?! To nije momenat koji se kosi sa TV pravima! Ne pucajte ovom sportu u nogu kad se već širi izvan svojih granica - napisala je Bušar.\nDa li bi ovo bilo skinuto da je to uradio Nadal, Federer ili bilo koji teniser iz Evropske unije? Na ovo pitanje svi znaju odgovor, jer ne sme Đoković biti prikazan kao čovek nikada, samo kao neki "ludak" koji psuje i dere se. Upravo zbog takvih stvari je Novak najbolji, to se zove srpski inat.\nMožda donesu pravilo da mu uzmu titulu, jer nije imao reket kojim je završio meč kod sebe prilikom dodele pehara, što da ne, samo tako bi mogli da ga pobede.


Pegle su leglo bakterija i prljavštvine, evo kako da je temeljno očistite! - Objektivno\nPegle su leglo bakterija i prljavštvine, evo kako da je temeljno očistite!\nNeke žene lakše podnose, ali ima i onih koje baš ne vole obavezno peglanje. Vjerujemo da se svima bar nekad dogodilo da im je vruća pegla prešla preko plastičnog ili ljepljivog dijela odjeće koji je ostao zaljepljen za ploču aparata.\nOčistiti tako nešto sa pegle je prava noćna mora. Osim toga, pegla često pokupi razna vlakna i čestice prašine sa garderobe, a na dnu se nakupi i kamenac pa bi bilo dobro da se čistiti barem svakih mesec dana.\nEvo kako da najbolje očistite peglu u četiri koraka.\nNapravite pastu za čišćenje od jedne kašike sode bikarbone i dvije kašike tople vode. Nanesite pastu na dno pegle i u rupice za paru. Ostavite nekoliko minuta da počne da djeluje i zatim prebrišite peškirom, a rupice očistite štapićima.\nStavite vinsko sirće u posudu, umočite u njega četkicu za zube, a zatim sa tim polako pređite dno pegle.\nNapunite peglu s vodom i uključite opciju za ispuštanje pare. Kad ispustite paru, peglu stavite na čist peškir i trljajte je dok ponovno ispuštate paru. Tako će se sa nje skinuti ostaci prljavštine koji su eventualno ostali nakon paste, kao i sirće,piše Aura.\nIsključite peglu i ostavite je da se osuši, a zatim je prebrišite s čistim peškirom.\nAko niste uspjeli da očistite tvrdokorne mrlje sa svoje pegle, na mrlju nanesite kupovnu pastu za zube. Pustite da odstoji, a zatim istrljajte sa vlažnom krpom i sodom bikarbonom, a na kraju i sa suvom krpom. Ovaj postupak ćete vjerovatno morati da ponovite nekoliko puta ako se radi o zaljepljenoj plastici ili sintetici.\nMladi luk odlično ide uz meso, ali i druge vrste povrća. Sadrži malo zas\nUkoliko mala djeca provode mnogo vremena uz ekrane mobilnih telefona i tabl\nIako većina žena ovo smatra suludom idejom, pranje kose kafom je odlična\nKorisni savjeti kako iskoristiti so u kući\nSo se počela proizvoditi prije približno 5.000 godina te je od tada veoma\nPostoji mnogo stereotipa i pravila o tome šta muškarci žele, a šta ne �\nSAVJETI ONIMA KOJI ŠKRGUĆU ZUBIMA: IMA LI LIJEKA ZA BRUKSIZAM!?\nAjanović uputio poziv preduzeću “Centralno grijanje” Tuzla da se pokrene sistem tople probe centralnog grijanja


Studenti idu na Praško kvadrijenale - oradio.rs\nTRENUTNO17:00 - 00:00Music Mix by Majkić\nDruštvo\t/ Obrazovanje\nStudenti idu na Praško kvadrijenale\nStudentski konkurs za Praško kvadrijenale, najznačajniju svetsku manifestaciju posvećenu scenografiji, scenskom dizajnu, arhitekturi i prostoru u scenskoj umetnosti, završen je i izabrano je petnaestoro studenata iz Srbije koji će tamo izlagati svoje radove.\nRanijih godina su najbolji studenti bili birani, a ove godine je prvi put bio raspisan konkurs koji je bio organizovan u dva kruga, kako kaže direktor projekta "Nacionalni nastup Srbije na Praškom kvadrijenalu 2015" Dragana Vilotić.\n- Ideja je da se sve radi zajedno i ovde u Srbiji, i u Pragu. Oni koji su prošli prvi krug konkursa učestvovali su u radionici sa rediteljem Oliverom Frljićem, u kojoj su kroz određene teme radili u grupama i upoznali se. Metod rada na radionici je specifičan za Frljića, koji je studente sproveo i kroz njegov način razmišljanja, objasnila je Dragana Vilotić deo procesa odabira studenata.\nOvogodišnja tema je "Politika i procesi" i za Srbiju je izabrana Kafkina kuća u centru Praga, u kojoj se nalazi galerijski prostor i nekoliko etaža, pa će prostor za studentsku postavku biti ispod onog za nacionalnu. Jedan od radova "Produkcija revolucije" koji je osmislio tim iz Novog Sada sa studija Scenske arhitekture, tehnike i dizajna i Arhitekture prošao je konkurs.\n- Rad se odnosi na prostor u kom se dešava, taj pristup se zove "site specific". Želeli smo da adekvatnije odgovorimo na temu politike i procesa i odlučili da ispitamo kako može da dođe do promene u društvu. U kontekstu scenskog dizajna nama je najsmislenije da napravimo scensku simulaciju te promene i režiramo revoluciju u prostoru Kafkine kuće, pa bi proces proizvodnje umetničkog dela postao eksponat sam za sebe, rekao je Vladan Perić, jedan od četiri autora rada "Produkcija revolucije".\nOd 18. do 28. juna studenti sa Scenske arhitekture, tehnike i dizajna i Arhitekture iz Novog Sada, Primenjene umetnosti iz Beograda i Arhitektonskih fakulteta iz Beograda i Kragujevca izlagaće svoje radove.\nU toku izbor umetnika koji će otvoriti EPK\nNovi Sad se uveliko sprema za svečano otvaranje Evropske prestonice kulture 2022. godine. Lokalni umetnici pozvani su da učestvuju na…\nPrve subvencije za bicikle uz manje probleme\nInteresovanje Novosađana za subvenciju za kupovinu bicikla, koje je obezbedila gradska uprava, bio je toliko da je sajt za prijavu…\nKonkurs za književnu nagradu Stevan Sremac\nNiški kulturni centar uz podršku Ministarstva kulture i informisanja raspisao je konkurs za dodelu književne nagrade "Stevan Sremac". Konkurs je…\nPrijavi se na konkurs WWF-a\nSvetska organizacija za zaštitu prirode (WWF) poziva mlade iz Srbije da se prijave na konkurs projekta "Na mladima klima ostaje"…\nKonkurs za kompozitore\nPop Depresija i Kišobran uz podršku LP Dua pozivaju kompozitore da učestvuju na konkursu KLAVIRSKO NEBO #4: Nova regionalna indie-klasika.\nKonkurs za 21114 Film fest\nSedmi 21114 Film fest će biti održan i ovog leta na livadama u ulici Bate Brkića na Novom naselju, od…\n17.07.\tŠkripa #128\n15.07.\tMuzički kalendar 15.07.\n10.07.\tŠkripa #127\n10.07.\tRetroTips #67\n08.07.\tMuzički kalendar 08.07.\n01.07.\tMuzički kalendar 01.07.\nvidi sve emisije\n16:40 O tome se priča\n17:00 Music Mix by Majkić\nDa li ste se vakcinisali?\nNe, ali planiram\nSve za 3.000 dinara\nNiko me na to ne može naterati\nAko se baš bude moralo zbog putovanja\nKamenički put 45\n21132 Novi Sad - Petrovaradin, Srbija\n+381 21 290 25 90\n© 2021 Oradio


03.06, 2020 – Opština Gacko\nSvi nalazi radnika JPU „Dječiji vrtić“ Gacko negativni na virus korona\nDirektor Javne predškolske ustanove „Dječiji vrtić“ Gacko, Jelena Gutović, potvrdila nam je da su na korona virus negativni svi nalazi radnika ove vaspitno obrazovne ustanove.\nNaime, treći dio rezultata testiranja za devet radnika koje je obavljeno u petak, stigao je juče. Uzimajući u obzir ove rezultate, a poštujući sve odredbe Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske, u ponedeljak 8. juna, vrtić opet otvara vrata mališanima.\nZa boravak tokom juna u ovoj ustanovi prijavilo se 30 djece, koja će biti raspoređena po grupama. Gutović ističe da će prijem biti malo drugačiji nego do sad.\n„Broj djece u grupama je smanjen, pa je tako u jednoj grupi dozvoljeno najviše 15 mališana. Roditelji će na ulazu u vrtić djecu predati medicinskoj sestri, koja će im mjeriti temperaturu a potom ih voditi u njihove grupe, kako roditelji ne bi ulazili u prostorije ustanove. Takođe, roditelji će morati potpisati izjavu da su zaposleni, te da se na bilo koji drugi način ne mogu organizovati oko čuvanja djece“, rekla je Gutović, ističući da su ovo za sada važeća uputstva Instituta, koja se iz dana u dan mijenjaju.\nUputstva o postupanju prilikom dovođenja djece u vrtići istaknuta su i na vratima ove ustanove.\nPodsjećamo, zbog pandemije virusa korona, vrtić je prekinuo sa radom prije skoro tri mjeseca. No, i tokom vanrednog stanja potrudili su se da dvorište vrtića oslikaju i urede novim motivima. I pored svih mjera koje se moraju poštovati, čini se da će ovo ipak biti lijepa dobrodošlica.\n03.06, 2020\tin Novosti\nTestirani studenti negativni na korona virus, za četvoro se čekaju rezultati\nU opštini Gacko juče je zabilježen još jedan slučaj zaraze virusom korona, dok danas nema novooboljelih, rečeno je na sastanku Štaba za vanredne situacije opštine Gacko. Broj pozitivnih se popeo na 42, s tim da se 11 osoba oporavilo.\nOd 54 testirana studenata u opštini Gacko svi su negativni na virus korona, dok se za još četiri studenta čekaju rezultati.\nPod ljekarskim nadzorom nalazi se 40 osoba, dok su 362 izašle iz nadzora. Ukupan broj testiranih je 263.\nI pored povoljnije zdravstvene situacije, na građane se apeluje da se i dalje pridržavaju propisanih mjera.


Preteći nožem opljačkao kladionicu | Novosti.RS\n06. 11. 2019. u 11:46


Hejg: Rešiti problem “Sejdić-Finci”\nRešenje problema "Sejdić-Finci" imalo bi veliki značaj za evropsku budućnost BiH, a politički lideri u BiH narednih dana treba da ulože maksimalne napore da se postigne dogovor, ocenili su član Predsedništva BiH Bakir Izetbegović i ministar inostranih poslova Velike Britanije Vilijam Hejg tokom susreta u Londonu.\nHejg je potvrdio spremnost Velike Britanije da nastavi da pruža podršku BiH u procesu evroatlantskih integracija, ističući da njegova zemlja pridaje posebnu važnost što skorijem pristupanju BiH NATO savezu, te da, u tom smislu, želi da se što brže reši pitanje knjiženja vojne imovine i aktivira Akcioni plan za članstvo u Atlantskom savezu, saopšteno je iz Predsedništva BiH.\nIzetbegović je izrazio zainteresovanost za liberalizaciju viznog režima Velike Britanije prema državljanima BiH, ocenivši da bi takav potez, između ostalog, znatno doprinio jačanju bilateralnih odnosa, naročito ekonomske saradnje.


STIŽE NOVA NOVČANA POMOĆ: Pogledajte da li ste na spisku onih koji će je primiti | Najnovije vesti - Srbija danas\n13.01.2021. • 19:49 Srbija Danas/Blic Biznis\nKao i u ranijim paketima državne podrške, poslodavci će moći da računaju na direktnu novčanu pomoć samo za prijavljene radnike.\nBEOGRADSKA BERZA KAO VOL STRIT: Indeksi na uzlaznoj, promet na silaznoj putanji!\nUPITNA BUDUĆNOST PRIVREDE: Hrvatska među tri zemlje EU s najvećim padom proizvodnje\n- Sektori koji su najteže pogođeni krizom su ugostiteljstvo, hotelijerstvo, turizam, putnički saobraćaj, koji da se sutra normalizuje situacija ne mogu preko noći da se oporave. To je izuzetno važan korak. Država je pokazala da može i da hoće da sačuva ono što je najbitnije, a to su radna mesta. Ljudi treba sutra kada se ovo završi i kada se budemo statbilizovali da budu spremni da rade - rekao je predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež.\nnovac nadoknada pandemija Srbija Ekonomija pomoć dinari\n26.01.2021. • 17:41


3 stvari koje bi trebalo da promenite ako nemate koncentracije za rad od kuće – Zenski Magazin\n3 stvari koje bi trebalo da promenite ako nemate koncentracije za rad od kuće\nOva fotografija dečaka iz operacione sale je postala simbol humanosti lekara\nOdvojite jasno vreme kada ćete biti fokusirani. Ono treba da bude namenjeno jedino i samo poslu koji želite da obavite. Morate znati tačan dan i sat početka i kraja rada.\nNa taj ćete način biti mentalno pripremljeni na razdoblje u kojem će vam trebati fokus i koncentracija. Rasporediti svoje vreme znači odvojiti stres od posla koji treba da obavimo.


Pokoriće svetski okean: Ruska flota snažnija za najnoviju nuklearnu podmornicu „Kazanj“ - Sputnjik Srbija\n06:15 21 Jun 2021\n18:20 07.05.2021 (osveženo 18:32 07.05.2021) Preuzmite kraći link\n„U Severodvinsku u preduzeću 'Sevmaš' pod rukovodstvom glavnog komandanta Ratne mornarice Rusije, admirala Nikolaja Evmenova održana je svečana ceremonija primanja nuklearne podmornice četvrte generacije 'Kazanj' projekta 'Jasen M' u sastav Vojno-pomorske flote. Na podmornici je razvijena Andrejevska zastava koju je u svečanoj atmosferi admiral Evmenov predao komandantu podmornice 'Kazanj' kapetanu prvog ranga Aleksandru Beketovu“, navodi se u saopštenju.\nEvmenov je podsetio da je projekat nuklearne podmornice „Kazanj“ razradio konstruktorski biro „Malahit“ i da poseduje efikasno udarno i elektronsko naoružanje koje će joj omogućiti da izvršava zadatke u svim regionima Svetskog okeana.\n„Siguran sam da će posada nuklearne podmornice 'Kazanj' dostojanstveno i veoma kvalitetno jačati odbrambenu sposobnost Rusije“, rekao je Evmenov tokom ceremonije predaje podmornice floti.\nPodmornicu su napravili brodograditelji Severnog mašinsko-graditeljskog preduzeća koji su napravili prvu u Rusiji nuklearnu podmornicu „Lenjinski komsomol“, najveće u svetu nuklearne podmornice „Ajkula“ i više od 200 borbenih brodova i podmornica.\npodmornica "Kazanj", kazanj, Rusija, nuklearna podmornica


Banci Srpske oduzeta bankarska dozvola | EKONOMIJA Vijesti | Al Jazeera\nAgencija za bankarstvo bh. entiteta Republika Srpska potvrdila je da je donijela rješenje o oduzimanju bankarske dozvole za rad Banke Srpske, u skladu sa Zakonom o bankama Republike Srpske, te shodno prijedlogu privremenog upravnika banke, a s ciljem zaštite interesa deponenata i očuvanja stabilnosti bankarskog sistema.\nIz Agencije je saopćeno da rješenje o oduzimanju dozvole, koje je doneseno 27. aprila, još nije konačno jer se na njega u roku od osam dana od datuma donošenja može uložiti prigovor.\nU saopćenju se navodi da će Agencija za osiguranje depozita BiH pokrenuti postupak isplate osiguranih depozita, odnosno depozita do 50.000 KM, koji se smatraju prikladnim u skladu sa Zakonom o osiguranju depozita BiH, sa danom konačnosti rješenja o oduzimanju bankarske dozvole.\n“Ukoliko predmetno rješenje postane konačno, shodno Zakonu o bankama Republike Srpske, biće objavljeno u Službenom glasniku Republike Srpske, te u jednom domaćem dnevnom listu koji se izdaje na teritoriji Republike Srpske i u jednom dnevnom listu koji je dostupan u Federaciji BiH i distrikta Brčko”, navodi se u saopćenju, kao i to da će se po konačnosti rješenja Agencija za bankarstvo Republike Srpske oglasiti putem medija.


nova-godina-novi-pocetak | Porodica | Život porodice\nNova godina - novi početak: Najinspirativnije novogodišnje odluke naših Yumama 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n12.12.2016. / 10:35\nČim poslednji mesec u godini počne, sa njim počinje i planiranje, od boja za novogodišnje ukrase, odela, putovanja, finansija, pa do onih velikih važnih životnih planova.\nIstorija novogodišnjih odlukaVavilonci su davali obećanje svojim bogovima na početku svake godine da će plaćati svoje dugove.Rimljani su početkom svake godine davali obećanja bogu Janus, zbog koga se mesec i zove januar.U srednjem veku, vitezovi su svake godine uoči božića davali "paunov zavet" kojim su potvrđivali svoju posvećenost viteštvu.U nekim hrišćanskim zajednicama, za narednu godinu pripremaju se molitvom.\nDonošenje ovakve odluke ima dugu tradiciju i ukorenjena je u mnogim kulturama, i u gotovom svim znači isto - potrebu za samousavršavanjem.\nMnogima su upravo ciljevi glavna motivacija za rad. Kako bi imali osećaj kontrole, a onda i sigurnosti i samopouzdanja, poželjno je u svim životnim situacijama postaviti sebi ciljeve, bilo poslovne ili na polju porodičnog života.\nPsiholozi postojanja ciljeva ističu kao prednost zbog mogućnosti planiranja, ali i pozitivnih psiholoških učinaka koje realizacija ciljeva ima na čoveka.\nMada, i ciljeve treba znati postaviti. Naime, psiholozi ističu da je dobro imati niz kratkoročnih i konkretnih ciljeva, jer u suprotnom se teško možete držati plana, i realizovati ga na vreme.\nNova godina Novogodišnji praznici Porodica Kutak za mame


Orić za "Avaz": Postali smo lovina!\nPROCESI Nakon odluke Srbije da uhapsi i pritvori Osmanovića\nOvaj spisak je omča oko vrata državi BiH, a ona šuti, tvrdi Orić\nOrić: Prošao torture, upozoravao vlast\nViši sud u Beogradu jučer je, na prijedlog Tužilaštva Srbije za ratne zločine, odredio jednomjesečni pritvor Osmanu Osmanoviću, državljaninu BiH, zbog “osnova sumnje da je u ljeto 1992. godine u Gornjem Rahiću na području Brčkog izvršio ratni zločin nad srpskim civilima i ratnim zarobljenicima”.\nStrah od bijega\nOvu informaciju za “Avaz” je potvrdio beogradski advokat Đorđe Dozet. Pritvor mu je određen zbog toga što je stranac pa Sud cijeni da bi mogao pobjeći.\nOsmanović, bivši direktor Porezne uprave Brčko distikta i nekadašnji pripadnik Hrvatskog vijeća obrane i Armije RBiH, uhapšen je prije tri dana na prijelazu Sremska Rača između BiH i Srbije i bilo mu je određeno policijsko zadržavanje do 48 sati.\nOn se tereti da je tokom ljeta 1992. godine u logoru “Rasadnik” u Gornjem Rahiću na području Brčkog, kao pripadnik HVO-a, a kasnije Armije RBiH, zajedno s više pripadnika te jedinice, nanosio povrede, mučio, zlostavljao i zastrašivao civile i zarobljene pripadnike Vojske Republike Srpske.\nUhapšen je na osnovu opskurnog dokumenta “Pregled naredbodavaca i izvršilaca zločina u logorima i zatvorima za Srbe u bivšoj BiH u periodu 1992. – 1996. godine”, koji je 6. avgusta 2001. objavio Dokumentacijski centar RS za istraživanje ratnih zločina, nakon čega je podnesena krivična prijava.\nNa osnovu ovog dokumenta, hapšeni su i procesuirani i Jovan Divjak, Naser Orić i Ejup Ganić. Na spisku se nalaze imena 941 osobe, među kojima su i Hanka Paldum, Josip Pejaković, Davorin Popović... U zatvoru u Srbiji je već godinu i Husein Mašetović, koji je uhapšen na osnovu ovog dokumenta, bez ikakve ranije istrage.\nOrić kaže za “Avaz” da je više puta upozoravao javno, ali i pojedince u vlasti, da je ovaj spisak omča oko vrata BiH i da se moralo davno reagirati.\n- Ovo je tijelo formirala RS i procesuiraju samo Bošnjake i Hrvate. Za to vrijeme, naša država je šutjela i šuti. Ono što su započeli agresijom u ratu, Srbija sada nastavlja u miru. Love sve borce, mi smo godinama lovina. Ovi progoni će trajati dok smo živi ili dok neko iz EU ne kaže “dosta je više” – kaže Orić, koji je i sam prošao golgote zbog srbijanskih prijava i optužnica.\nOsman Osmanović Naser Orić Srbija\nU Tužilaštvu BiH postoji predmet protiv Osmanovića, tražit će se njegovo izručenje iz Srbije\nPorodica ogorčena: Zločin je ovo što rade našem Osmanu!\nKomšić: Ne može Srbija štititi zločince, a hapsiti na osnovu krivične prijave\nFebrilne konvulzije kada se javljaju i kako se liječe\nZaposliti barem 300 prosvjetara na neodređeno\nMladići povrijeđeni na motociklu\nUniverzitet u Sarajevu objavio konkurse za upis studenata u studijskoj 2020/2021\nSatler otvorio novu zgradu Općinskog suda Tuzla\nPodrška promociji bh. turističke ponude s ciljem promocije domaćeg turizma\nU Bruklinu policija ispalila 22 metka na bh. državljana Dženana Čamovića\nLjekari se bore za život sedmogodišnjakinje: Sve prognoze neizvjesne


КОМПЈУТЕР РАДИ И У АКВАРИЈУМУ – ГСПРС Независност\nКОМПЈУТЕР РАДИ И У АКВАРИЈУМУ\nНасловна/Новости/Актуелно/КОМПЈУТЕР РАДИ И У АКВАРИЈУМУ\nPoštansko sanduče koje svetli i zvoni obaveštavajući ukućane o prispeću pošte, kao i kompjuter koji normalno funkcioniše pod vodom osmislili su i konstruisali srednjoškolci iz Tehničke škole „Rade Metalac” u Leskovcu\nTim koji je konstruisao kompjuter u akvarijumu\nLeskovac – Timovi istraživača u okviru učeničkih kompanija u Tehničkoj školi „Rade Metalac“ u Leskovcu predstavili su nekoliko zanimljivih otkrića koja su izazvala veliku pažnju na takmičenjima i sajmovima. Jedan takav tim upravo se vratio sa nacionalnog sajma mladih pronalazača koji je održan u Beogradu od 23. do 25. maja, na kojem je s ponosom prikazao „akva-komp“, kompjuter u akvarijumu sa ribicama. Izum je nagrađen zlatnom medaljom i peharom koji je dodeljen školi za prezentaciju, a priznanje je stiglo i od Udruženja pronalazača Pule, takođe za izuzetan nastup i prezentaciju.\nUčenička kompanija „Akva-komp” proglašena je za najbolju na sajmu učeničkih kompanija Jablaničkog i Pčinjskog okruga u Leskovcu koji je organizovao Centar za ekonomski razvoj pod nazivom „Misli kao preduzetnik“. Nesvakidašnji kompjuter prikazan je i na nedavnom svečanom otvaranju nove pošte u Leskovcu, gde je takođe izazvao oduševljenje.\nPored Lazara Vasića, učenika trećeg razreda, od koga je potekla ideja, u izradi neobičnog računara učestvovali su i Aleksandar Ranđelović, Anica Spiridonović, Miljan Stošić i Nikola Đorić.\nTimom je rukovodio Igor Arsić, profesor elektronske grupe predmeta, koji za „Politiku“ objašnjava: – Uspeli su da spoje nespojivo – vodu, elektroniku i softvere. Kompjuter je kao i običan, samo što nema prašine i čišćenja kućišta, ima produžen vek, zato što radi sa nižom temperaturom, pa se manje troše komponente. Sam računar je u specijalnoj tečnosti, fluidu koji ne provodi električnu energiju. To je najveća tajna. Ta tečnost ujedno rashlađuje računar.