At or with me : DNA – smeće ili gensko groblje\nSMEĆE DNA - gensko groblje\nZdravlje i bolest u genima i smeću\nV elika međunarodna grupa naučnika u sklopu projekta ENCODE ( Encyclopedia of DNA Elements - oko 300 miliona dolara vrednog projekta) odgonetnula je jednu od najvećih tajni moderne biologije: ulogu tzv. smeća DNK. U istraživanju, koje je trajalo devet godina, učestvovalo je 440 naučnika iz 32 laboratorija u Velikoj Britaniji, SAD-u, Španiji, Singapuru i Japanu. Otkrića do kojih su došli opisana su u čak 30 radova objavljenih u tri časopisa: Nature, Genome Biology i Genome Research.\nDNK se smatra najvažnijom molekulom ćelije. Ona nije jedinstvena molekula nego par molekula ( makromolekula- dva lanca molekula uvijena jedan oko drugog) koje su međusobno povezane vodikovim vezama i organizovane tako da su njeni lanci međusobno komplementarni, od početka do kraja. DNK sadrži informacije-instrukcije za kompletno funkcionisanje organizma, tj. koje komponente da stvori, kada to da učini, na koji način, u kojoj meri, gde da se produkt distribuira…, a sve u cilju normalnog funkcionisanja organizma. Informacija DNK je jedinstvena i neponovljiva za svaku osobu.\nS mećem DNK nazivao se deo između gena za koga se smatralo da nema biološku funkciju, odnosno ne sadrži nikakvu informciju. Termin “smeće DNK”, odnosno nekodirajuća DNK, naučnici su skovali pre 40 godina kako bi opisali dio genoma koji ne sadrži gene. Kada je 1989. godine pod vođstvom nobelovca Jamesa Watsona počeo tri milijarde dolara vredni projekt Ljudski genom, većina naučnika smatrala je da “smeće DNK” nema važnu biološku ulogu. Čovekov genetski kod očitan je 2000. godine, a tri godine kasnije objavljena je i kompletna mapa ljudskog genoma.Nakon što je završen projekt sekvencioniranja ljudskog genoma postalo je jasno da gena koji nose informaciju za sintezu proteina ima oko 20.000, što čini svega jedan od dva posto ljudske DNK Kako bi se proučila funkcija ostalih 98 posto ljudske DNK, za koju se pretpostavlja da ima važnu ulogu u regulaciji aktivnosti gena, započet je 2003. godine program ENCODE s ciljem da proba pridružiti funkciju ‘nekodirajućem delu genoma’, tj. ‘smeću DNK’\nJedna od hipoteza o biološki neaktivnom otpadu zasnivala se na komplikovanoj trodimenzionalnoj strukturi ove molekule (trodimenzionalnu strukturu DNA tek su 1953. godine predstavili James Watson i Francis Crick). Da podsetimo : ljudski DNK je otprilike 2 metra dugačak i sklapa se u jezgro ćelije sa dijametrom dužine otprilike 5 mikrometara, što predstavlja nit dugu 4 km u jednoj kuglici. Molekul te dužine mora da stane u ćelije koje su veoma male i ne mogu da se vide golim okom. Prostori između nisu ukazivali na moguću vezu sa genima. Tek se tokom ovog projekta ispostavilo da se pojedini delovi ,tz. "dugmići" nalaze faktički daleko od gena kojim upravljaju. Dakle teško je bilo uspostaviti vezu, ukazuje istraživač Michael Snyder. ENCODE je pružio mogućnost da se ovo područje pogleda dubioznije. Tako je i došlo do iznenađujućeg otkrića mreže u kojoj i delovi udaljeni od gena imaju na njih uticaj i čine zajedno jednu kompleksnu celinu.\nU Encode projektu je tako potvrđeno da je 80 % genoma aktivno, a ne samo 2%. Otkriveno je da jedan veliki deo, zaista iznenađujuće veliki, nije uključen u produkciju gradivnih blokova (proteina ), ali da oni određuju kada i gde ti proteini moraju biti producirani. Bez tih “ dugmića” geni ne bi radili. Pokazalo se da jedna mutacija u tom području može imati dalekosežne posledice. mutacija može dovesti do toga da geni budu in/of na pogrešnom mestu, ili u pogrešno vreme što može dovesti do bolesti. A kada je u pitanju bolest ne sme se gledati samo na gene koji su uzročnici bolesti već i na ta “ dugmad” koja upravljaju genima. T okom devet godina naučnici okupljeni oko projekta ENCODE skupili su golemi broj podataka o “smeću DNK”. Procene su, naime, da je mnogo više bolesti prouzrokovano ‘greškama’ u ovom regulatornom delu genoma, odnosno ‘nekodirajućoj’ DNK nego ‘greškama’ u samim genima. Pretpostavka je da “smeće” za koje su naučnici dugo vremena smatrali da nema neku funkciju, ima važnu ulogu u nastanku kompleksnih oboljenja kao što su dijabetes, Crohnova bolest, multipla skleroza, lupus i rak. Ovo otkriće je najveće u molekularnoj biologiji u poslednjih 10 godina,\n“ U većini slučajeva mi smo znali koji su geni odgovorni za određene bolesti, ali nismo znali koji su “dugmići” pri tom odgovorni”, izjavio je istraživač Ian Dunham. “ Povremeno su ta “ dugmad” jako iznenađujuća jer njihova lokacija ukazuje na neke druge bolesti. ENCODE nam je ukazao na par elemenata koji nam mogu pomoći u otkrivanju koji mehanizam igra najznačajniju ulogu u zdravlju i bolesti. Ta saznanja bi se mogla upotrebiti za pravljenje novih lekova ili bi se stari lekovi mogli preusmeriti .\nT ermin ‘smeće DNK’ sada mora biti odbačen. Iz ovog istraživanja je jasno da je reč o delu genoma koji je biološki aktivniji nego što se mislilo - rekao je dr. Ewan Birney iz Europskog bioinformatičkog instituta u Cambridgeu, koji je bio jedan od voditelja istraživanja.\nОзнаке: DNA, farmacija, lekovi, mikrobiologija, nauka, nukleoza, projekt Encode, smeće DNA


Zabranjeno održavanje Parade ponosa u Nikšiću | Mladi Nikšića\nZabranjeno održavanje Parade ponosa u Nikšiću\nPovorke ponosa u Nikšiću 18. septembra neće biti, jer je Uprava policije danas donijela rješenje o njenoj zabrani, saopšteno je iz LGBT Foruma Progres, a prenosi portal Vijesti.\nOvo je bio treći pokušaj njenog održavanja ove godine.\n“Zabrana mirnog javnog okupljanja LGBT zajednice u Nikšiću duboko razačarava i dovodi u pitanje postojanost i iskrenost vladine LGBT i ukupne politike na polju ljudskih prava,” navodi se u saopštenju.\n“Organizatori Povorke ponosa prilikom treće prijave dali su Upravi policiji sdovoljno vremena i prostora da kvalitetno pripremi bezbjedno održavanje Povorke ponosa u Nikšiću i dali joj punu slobodu da odredi ne samo alternativnu maršutu šetnje već i da odredi i novi datum. Uprava policije, ni ranije, ni ovog puta nije ponudila bilo kakvu alternativu.”\nOrganizatori Povorke ponosa su, dodaje se, još pri podnošenju prijave naglasili da će prihvatiti svaki predlog i sugestiju policije.\n“Iskazujemo duboku razočarnost ovakvom odlukom vlasti i konstatujemo da je sloboda okupljanja, udruživanja i sloboda mišljenja LGBT osoba u Crnoj Gori ozbiljno ugrožena”, poručuju iz LGBT Foruma Progres.\nStudentska žurka u Prive -u


Emir Kusturica oseća se dobro posle sinoćne saobraćajke » Antrfile\nNaslovna VESTI Emir Kusturica oseća se dobro posle sinoćne saobraćajke\nProslavljeni reditelj imao je saobraćajni udes na novoj deonici puta kod Ljiga. Posle pregleda u bolnici, Kusturica je pušten kući.\nPošto je sinoć oko 23 sata reditelj Emir Kusturica doživeo saobraćajnu nesreću na putu Beograd – Čačak; njemu je na licu mesta ukazana prva pomoć. Nakon toga je vozač auta Vićentije Savić (67) prebačen u Urgentni centar Opšte bolnice u Valjevu i, a Kusturica pravo za Beograd.\nKako saznaje Telegraf.rs, Emir nema težih povreda i posle pregleda pušten je kući. Savić je zadržan u bolnici u Valjevu zbog preloma ključne kosti.\nDo nesreće je došlo kada je vozilo “mercedes” kojim je Savić upravljao, iz za sada nepoznatih razloga sletelo sa puta na novoj deonici kod Ljiga. Kusturica je bio na mestu suvozača.\nSavić je inače poznati srpski automobilista i pobednik “YU relija”.\nPrethodni članakSeverina poručuje: Da li znaš da si mrtav bez mene\nSledeći članakKad Andrija Milošević zapeva hit Fifti Senta – na srpskom\n13. LIFFE: Goran Paskaljević dobitnik nagrade “Živojin Žika Pavlović”


Severina promenila frizuru! (VIDEO)\nPevačica ima naviku da menja frizuru kada god ima problema, ili kada raskine vezu, a ovoga puta ju je frizer ošišao bez njenog odobrenja.\nPevačica Severina posle ljubavnog brodoloma uvek promeni frizuru, tj skrati kosu. Isto je uradila i posle raskida veridbe sa Slavkom Šajinovićem, i sada, kada je konačno prekinula svaki kontakt s Milanom Popovićem.\nUmesto dugih uvojaka, Seve sad nosi kosu do ramena. Ona je novi imidž je pokazala na koncertu u slovenskom Celju. Pevačica svako novo životno razdoblje obično obeleži novim izgledom.\nHrvatska pevačica je, kako kaže, malo izgubila na snazi, ali je spremna uvek da nešto menja na sebi, jer “uvek ima nešto za čime žali”.\nSeve je istakla da je njena kosa vlasništvo njenog frizera.\n– Samo je došao i ošišao me, ja nemam nikakvih ingerencija, ja sam jedna žena bez autoriteta, sad ćemo videti kako funkcioniše na bini, malo sam ko Samson, snage mi je malo nestalo, ali otišla je u noge. A ona fora da žena menja frizuru kad nešto želi da promeni u životu? Ja stalno menjam, tako da stalno nešto želim. Šta sada? Najviše želim da objavim novu pesmu – otkrila je Severina.\nPevačica trenutno radi na snimanju nove pesme koju je napisao Andrej Babić. Seve kaže da nova pesma ima pravi evrovizijski stih, a ona će se naći na albumu koji počinje da snima krajem ove godine. Ipak, Seve se osvrnula na leto za nama i rekla da se divno provela i odmorila.\nČitaj još Porodila se Nikolija Jovanović u Beogradu\n– Super je bilo, odmarali smo se, bili smo u Dubrovniku, nisam bila u Dubrovniku dugo onako baš odjednom. Sad je bilo nekako sasvim drugačije, mirnije, onda sam bila u Splitu – kaže Severina.\n« Zorica Brunclik i Aco Pejović snimili duet!\nJelena Karleuša: Na dečji rođendan došla u brusu! (VIDEO) »


SALOMON SUPERCROSS GTX L40917800 | Sport Vision\nUšteda: 3.058,00 RSD\nSalomon SUPERCROSS GTX su vrhunske muške patike za trčanje.\nVeć čuveni, ikonični dizajn donosi izuzetno prijanjanje, stabilnost, sigurnost i udobnost pri svakom koraku.\nNapravljene za sve vrste staza, od gradskog parka, preko ulice, do kamenitih terena, ove patike će na pravi način odgovoriti svim izazovima.\nTekstura tkanja gornjišta doprinosi poboljšanju cirkulacije vazduha.\nNosite Salomon Speedcross GTX i uživajte u trčanju.\nVodootporni gornji deo : sintetika, tekstil\nPrikazana boja: Crvena/Red, Crna/Black, Siva/Grey\nŠifra artikla: L40917800


Kung-fu potez na utakmici mladih fudbalera u Brazilu (VIDEO)\nUtakmicu mladih fudbalera Fluminensea i Atletiko Paranaensea do 17 godina obilježila je tuča igrača koja je prerasla u nešto ozbiljnije nakon poteza jednog od gostujućih članova ekipe.\nPrvi su se na terenu posvađala dvojica igrača, nakon čega su se i ostali umješali i počela je tuča, da bi fudbaler gostiju u skoku otvorenim đonom udario po glavi protivničkog fudbalera koji je odmah pao na zemlju. Devet fudbalera je dobilo crveni karton, a utakmica je kasnije nastavljena.\nPrethodni članakNajava 15. kola Primere: Derbi u San Sebastijanu, Real Madrid protiv Granade traži nastavak pobjedničkog niza\nNaredni članakFIFA tužila Sepa Blatera


Ministar najavio razgovore vlada RS, Srbije o zajedničkoj izgradnji HE Paunci i Foča\nVlade Republike Srpske i Srbije će na sledećoj zajedničkoj sednici razgovarati o zajedničkoj izgradnji hidroelektrana Paunci i Foča na gornjem toku reke Drine, najavio je Petar Đokić, ministar energetike srpskog entiteta Bosne i Hercegovine.\nĐokić je rekao da se nada da će do zajedničke sednice biti sproveden pregovarački postupak i dodeljena koncesija Elektroprivredi Republike Srpske (ERS).\nPrema Đokićevim rečima, ovo će biti urađeno da bi ERS mogao da uđe u adekvatan odnos sa Elektroprivredom Srbije (EPS) u vezi sa projektom.\nZajednička sednica dveju vlada bi trebalo da se održi u Trebinju krajem avgusta, javila je Srna.\nPrethodno su Milorad Dodik, predsednik Republike Srpske, i srpska premijerka Ana Brnabić razgovarali o projektu na Jahorina ekonomskom forumu početkom maja.\nNa portalu ERS-a se navodi da bi HE Foča imala instalisanu snagu od 44,15 MW i prosečnu godišnju proizvodnju od 175,9 GWh električne energije, a HE Paunci instalisanu snagu od 43,21 MW i prosečnu godišnju proizvodnju od 166,9 GWh.\nMala HE na reci Drinjači puštena u probni rad\nU međuvremenu, mala hidroelektrana (HE) na reci Drinjači je puštena u probni rad, potvrdio je Vitomir Tomić, jedan od investitora.\nU izgradnju male HE snage 1 MW je uloženo oko 6,5 miliona KM (3,33 miliona evra).\nOva hidroelektrana bi trebalo da proizvodi 6,5 miliona kWh električne energije godišnje, rekao je Tomić i dodao da očekuje da HE dobije sertifikat do 1. jula i da zvanično bude puštena u rad tokom leta.\nTagovi: EPS, ERS, hidroelektrana, hidroelektrane, koncesija, Petar Đokić\nPočetna » Vesti » OIE » Ministar najavio razgovore vlada RS, Srbije o zajedničkoj izgradnji HE Paunci i Foča\nHuawei rešenje za smanjenje potrošnje energije pri skladištenju podataka\n16 маја 2022 - Prema izveštaju Global Industry Vision (GIV) kompanije Huawei, do 2030. godine jedan jotabajt podataka će...\nCena struje u Nemačkoj za godinu dana unapred blizu istorijskog rekorda usled sporova s Gazpromom\n13 маја 2022 - Cena struje u Nemačkoj za isporuku za godinu dana ostala je blizu dosadašnjeg rekorda, postignutog juče, usled odmeravanja snaga s Gazpromom


'Idiličan' život mame na porodiljnom | missMAMA\nBeba Mama poslije poroda 16. studenoga 2015.\nMama dvoje djece nacrtala je ilustracije koje na urnebesan način prikazuju kako se osjećaju mame s malim bebama, od početnih problema s dojenjem, svakodnevnih situacija kad su same s djecom do neprospavanih noći\nIlustratorica i majka dvoje djece Line Severinsen iz Norveške, napravila je seriju presmiješnih ilustracija koje prikazuju situacije u kojima se svakodnevno nalazi mama s malom bebom. Kad je bila trudna s prvim djetetom, 2012. godine, Line je počela crtati crteže koji na smiješan način prikazuju trudničke probleme, nastavila je s crtežima koji prikazuju 'idiličan' život mama s djecom, a objavljuje ih i na Instagramu. Ova mama trogodišnje kćeri i petomjesečnog sina svoje crteže planira izdati u knjizi.\nA photo posted by 👩🏼 Line Severinsen (@kosogkaos) on Jun 10, 2015 at 7:23am PDT\nAlways a joy to travel with kids 😫✈ anyone who feels the same?😛 #travelwithkids #mommylife #mom_hub #mamma #morogbarn #cartoon #pregnancyhumor #moms #mommyproblems #firsttimemom #momlife #mammaliv #permisjon #barselgruppe\nA photo posted by 👩🏼 Line Severinsen (@kosogkaos) on Aug 23, 2015 at 3:38pm PDT\nA photo posted by 👩🏼 Line Severinsen (@kosogkaos) on Nov 16, 2015 at 1:42am PST\nA photo posted by 👩🏼 Line Severinsen (@kosogkaos) on Sep 18, 2015 at 5:23am PDT\n#problemi s dojenjem #nakon poroda #babinje


Božić u domu porodice Marjanović: Blagdan koji donosi toplinu oko srca - Klix.ba\nRadost na veliki dan\n7.1.2018. u 16:00\nPosebnu ljubav i toplinu svaki Božić donese u dom porodice Marjanović u Tuzli. Naši domaćini Svetislav i Cica Marjanović već decenijama najradosniji hrišćanski blagdan dočekuju u krugu svojih prijatelja, a posebna radost i raspoloženje vladaju u njihovom domu na ovaj veliki dan.\nEkipa portala Klix.ba posjetila je Svetislava i Cicu na sam Božić, a atmosfera je bila radna, s obzirom da će svega nekoliko sati nakon naše posjete u njihov dom stići prijatelji s kojima će uz bogatu trpezu, kako to tradicija i nalaže, proslaviti rođenje Isusa Hrista.\n"Sve ove godine Božić proslavljamo skupa sa svojim prijateljima. Istina, neke stvari su se promijenile, jer je mnogo ljudi umrlo, ali mi koji smo ostali njegujemo tradiciju proslave Božića i Bajrama. Jako lijepo se družimo, bude nam veoma ugodno, a zastupljene su sve vjeroispovijesti. Na ovim slavljima se ne gleda ko je ko, svi smo prijatelji, drugovi i svi smo građani ovog grada", riječi su koje Cica izgovara na početku našeg razgovora.\nProslava uz 20-30 prijatelja\nOvaj veliki dan Svetislav i Cica ne mogu provoditi sa svojim sinom Draganom i kćerkom Draganom koji su svoje porodice zasnovali u Beogradu, ali na njihova vrata svakog Božića zakuca od 20 do 30 prijatelja.\n"Sin i kćerka u Beogradu imaju svoje porodice. Imaju svoje goste, jer su porodični ljudi tako da rijetko dolaze na Božić nama. Moja porodica su sada ljudi iz ovoga grada", nadovezuje se Cica, ponosna baka četvero unuka.\nRodom je iz sela pored Bijeljine, a u Tuzlu se preselila prije 43 godine. Tokom našeg razgovora prisjetila se i božićnih dana iz djetinjstva koje u njoj bude posebna osjećanja.\n"Istina, u to vrijeme nismo imali stvari na izobilje, ali je za nas bilo sasvim dovoljno. Mama nam je na totalno drugačiji način pripremala proslavu Božića, nego što je to sad. Ona je u kuću unosila badnjak, ispod je stavljala slamu u koju je krila bombone, orahe i sve što je mogla u to vrijeme pronaći u kući. Mi smo djeca, kao mali pilići, čeprkali po slami i pronalazili sve to. To se polako izbrisalo, jer u gradu to ne postoji, ali je ostalo duboko urezano u moje sjećanje, nosim to sa sobom i to je razlog zbog kojeg proslavljam Božić. Skupimo se i na nekakav način dočaravamo djetinjstvo i protekli dio života", kaže Marjanović.\nDanas pripreme u domu Marjanovića traju dva dana prije dolaska Božića.\n"Volim da sama smišljam recepte i dodajem određene sastojke, tako da svaki Božić kada je u pitanju hrana bude drugačiji. Naravno, tu je glavna pogača u koju se stavljaju novčanica, te zrno kukuruza i graha. Tradicija kaže da ko to pronađe bit će sretan i imat će napretka, tako da je pogača neizostavna i ona se nikada ne mijenja", pojašnjava Cica koja je za ovaj dan pripremila i mnoštvo božićnih suhih kolača, kao i tortu.\nLjepota u duši\nOsjećaje koje sam Božić u našoj sagovornici budi, kako nam kaže, riječima se ne može opisati.\n"Dan osvane kao i svaku drugi, međutim tada se budi jedna posebna vrsta radosti u čovjeku. Božićni dan kada dođe čovjek se osjeća duhovno smireniji i mirniji, jednostavno osjećam jednu ljepotu u duši. To u meni budi svaki praznik. Tako se osjećam kada meni dođu ljudi na Božić, a isto tako se osjećam i kada odem prijateljima na Bajram, jer znam da su sretni i zadovoljni", naglašava Cica.\nMnogo joj znači kada je božićna trpeza bogata, međutim, u vremenu i državi u kojoj živimo danas, nažalost nisu svi u prilici napraviti raznolika jela s kojima će počastiti svoje prijatelje.\n"Tokom rata Božić sam slavila na jedan drugačiji način, veoma oskudno, ali smo opet svi bili u grupi. Ljudi su mi dolazili s linije te smo proslavljali naš veliki blagdan. Dovoljno je na stol staviti svijeću, pšenicu i glavicu luka koju ćemo svi skupa podijeliti i na kraju opet biti zadovoljni i ispunjeni, jer smo se okupili na jednom mjestu", nastavlja naša sagovornica.\nNetom nakon našeg razgovora s Cicom na kućnom pragu se pojavio i Svetislav koji se vratio iz crkve. Na ovaj dan, priča nam on, posebno mu nedostaju unuci koji se ujedno najviše i raduju Božiću.\n"Tradiciju svake godine održavamo, a obilježavanje Božića uvijek dočekujemo jednom riječju radosno. Supruga je glavna za pripremu jela, ali i da ugosti naše prijatelje. Gosti svaki put budu zadovoljni, što pokazuje da smo kao domaćini uspjeli", ističe Svetislav koji se i danas s osmijehom na licu prisjeća proslave Božića u rodnom Šapcu iz kojeg se prije nekoliko decenija preselio u Tuzlu.\nČampara: Potpredsjedavajući Doma naroda da bude Srbin koji je probosanski kandidat


Vučić podržava Dodikovo po mir rušilački opasno ponašanje – Kakanj-X\nNa 22 maj, 2019 123\nIzjavio je ovo u intervju za “Vijesti” prof. dr. Esad Bajtal povodom sve češće u javnosti spominjanog „Drugog memoranduma“ Srpske akademije nauka i umjetnosti.\nSvaka isključivost – a takvim se, na osnovu onoga što je „iscurilo“ u javnost, prikazuje i Memorandum 2 SANU – vodi riziku destabilizacije. Ne samo ovih, nego i širih prostora. U tom smislu, a sa stanovišta krvavih posljedica agresije na BiH devedesetih, međunarodna zajednica mora snagom zakonskih, političkih i drugih sredstava, u okviru dejtonskog mirovnog sporazuma, i drugih akata međunarodnog prava, učiniti sve kako bi spriječila ponavljanje poznatih posljedica Memoranduma 1 (1986.) njegovih ambicija kojima je, tada, mirno svjedočila.\nSistematična, uporna, ranije sofisticirana, a sad već i očigledna, prozirno racionalizirajuća opstrukcija i disfunkcionalizacija države od strane politika i političara s obje strane Drine, jasno je programsko djelovanje tog neoficijelnog i „tajnog“ dokumenta. Ukratko: Vučićeva uporno ponavljana slatkorječiva nedorečenost o poštovanju BiH i njenog integriteta, poriče samu sebe u državno-rušilačkim izjavama Dodika preko kojih zvanični Beograd i Vučić šutke prelaze. I time, prešutno-jasno, potvrđuju svoju saglasnost na njegovo antidejtnosko, i po mir rušilački opasno, ponašanje. Jer, logičko-taktički gledano, on izgovara tačno ono o čemu Beograd strateški šuti, a praktično teži da realizuje.\nOdgovor na prethodno pitanje, čini ovo, koje sada postavljate, čisto retoričkim. Učestalost i koordinacija njihovih susreta, očigledna je potvrda sinhronizacije instrukcija, metoda i taksativnih ciljeva Memoranduma. Kad tome dodate moskovsku geopolitičku pozadinu koja sve ovo prešutno ili otvoreno podržava, onda razumijete svu osiljenost, istrajnost i ambiciju tog velikodržavnog projekta koji, još uvijek, uznemirava građane i državu BiH. Ali, ne samo nju. Nego, kako to godinama gledamo, a po nedavnim sudskim presudama akterima državnog udara u Podgorici i zvačino saznajemo, na sličan način i na tragu iste logike, i uz pomoć Crkve (SPC), režimu uznemiravanja i kontinuirane destabilizacije, povrgnute su Crna Gora i Makedonija.\nTačno onoliko koliko je, i ako je, međunarodna zajednica spremna da im to dozvoli?\nIz prethodnih odgovora možete i sami izvuči logičan zaključak. Nadam se, a to je mnogo važnije, da ga je demokratski, miroljubivi svijet, već izvukao i shvatio šta mu je činiti u ime vlastitog mira i političkog dostojanstva, koje, civilizacija i proklamovana demokratija našeg vremena, aksiomatski neupitno – podrazumijevaju.\nTo nam, sugeriše mogućnost da sljedbenici Memoranduma i sami shvaćaju da krvopriliće i nasilje iz devedestih, više nije prihvatljivo u svrhu dovršavanja neostvarenih ratnih ciljeva, te, lobiranjem „kao instrumentom savremene politike“, pokušavaju, samo na drugi način, ostvariti svoje memorandumske etno-ekspanzionističke, velikodržavne politički reakcionarne planove.\nSve je moguće, pa i to.


Da li je bjeloruski golman zaista pojačanje za RK Borac m:tel? Evo šta kaže Veselin Vujović | Ostali sportovi\nDa li je bjeloruski golman zaista pojačanje za RK Borac m:tel? Evo šta kaže Veselin Vujović | MONDOBA\nDa li je bjeloruski golman zaista pojačanje za RK Borac m:tel? Evo šta kaže Veselin Vujović 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n23.02.2021. / 13:58 14:06\nAutor Bojan Jakovljević 23.02.2021. / 13:58 14:06\nArtsjom Podasinov nije se proslavio na debiju u "crveno-plavom" dresu, ali treba imati u vidu da je kompletna ekipa Borca m:tel zakazala protiv Gorenja iz Velenja.\nArtsjom Podasinov nedavno je stigao u banjalučki tim, a zbog problema na slovenačkoj granici nije mogao da nastupi za Borac m:tel protiv Gorenja iz Velenja u prvom meču osmine finala EHF Evropskog kupa.\nPriliku za debi dobio je u "Boriku", kada je Borac m:tel sa velikim abicijama dočekao revanš. Ipak, rukometaši Gorenja pokazali su da su mnogo jači i spremniji tim, te bez većih problema ubjedljivom pobjedom 32:16 izborili plasman u četvrtfinale.\nPodasinov nije imao uspješan debi, uklopio se u sivilo ostatka ekipe, pa bjeloruskog čuvara mreže ne treba mnogo kriviti za ubjedljiv poraz koji je od strane trenera Veselina Vujovića okarakterisan kao "sraman".\n"Odluke o dovođenju golmana prepustio sam treneru golmana Mariju Blaževiću, koji se raspitao o njemu, čuo je dobre informacije, pogledao neke snimke i zaključio da je korektno pojačanje. Od svega onoga što smo imali na tržištu, on je bio najbolji. Naprosto smo uzeli ono što nam se nudilo", objasnio je Vujović zašto je izbor pao baš na Podasinova, koji je trebalo da zamijeni teško povrijeđenog Bojana Ljubišića.\nOn je zatim slikovito opisao kako je izbor pao na to da se angažuje bjeloruski golman.\n"Dođete u restoran i hoćete da jedete škampe, ali nema. Možeš da jedeš prasetinu ili doviđenja. Ako nećeš - nećeš. Poslije te boli stomak, pa te pitaju što si jeo prasetinu. Pa, bio sam gladan. Tako smo i mi uzeli ono što smo morali. Nismo mogli ostati na ovome što imamo. Koliko smo pogodili? Hajde da mu ne stvaramo pritisak. Ne mislim da je golman za deset, ali isto tako ne mislim da je ovo do sada njegova prava slika. Došao je čovjek da se adaptira, ne poznaje grad, ne poznaje ljude i sve to treba da uzmemo u obzir."\nTakođe, Vujović je istakao da je klubovima iz BiH uzuzetno teško da dovedu neko zvučno pojačanje.\n"Bez namjere da uvrijedim i ponizim bilo koga, kvalitet kluba i Premijer lige BiH, veoma teško je naći ozbiljno evropsko pojačanje za novac koji ulažu premijerligaši, pa i sam Borac. Jeftino, a dobro - to teško da može. Možda može kod Kineza, ali u ozbiljnijim prodavnicama teško. Uđite u La Kostu pa kupite nešto jeftino, a dobro. Teško", zaključio je Vujović.


Ove nedelje očekuje vas nastupi Slađe Alegro, Adila, Ćema i mnogih drugih.\nSa sigurnošću možemo da kažemo da će postati i najposećeniji beogradski splav.\nSvakako najekskluzivnije mesto za noćni provod u Beogradu, mesto koje je letnjoj sceni beogradskog noćnog života dugo falilo. Splav Kartel se nalazi na ušću Save u Dunav, sa fenomenalnim pogledom na Kalemegdan i Sabornu crkvu i predstavlja letnje izdanje čuvene Gradske kafane. Na splavu Kartel možete očekivati najbolje bendove domaće scene i gostovanja najvećih muzičkih zvezda kao što su Đani, Jala Brat i Buba Corelli, Aca Lukas, Peđa Medenica, Senidah, Cobi, Magla bend, Mirza Selimović, Lapsus bend i mnogi drugi.


Igor Kokoškov, selektor košarkaša Srbije, rekao je da je cilj nacionalnog tima da ostvari pobede protiv Švajcarske i Finske u mečevima kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2022. godine u FIBA balonu u Espu.\nDugoj pauzi je kraj.\nNIKO NE MOŽE DA OSTANE IMUN NA TEOVU MAGIJU! NBA asovi se odmah javili - Dončić oduševljen, Bogdan žali jer je prošli put ZABRLJAO! /VIDEO/\nKo god je barem jednom pogledao košarkašku utakmicu, nije mogao da ostane imun na ono što je Miloš Teodosić izveo u nedelju uveče.\nMancaris: Hvala navijačima, probaćemo da se za ovu gostoljubivost odužimo u Atini\nPosle pobede nad Crvenom zvezdom Telekom od 57:62, košarkaš Olimpijakosa Evangelos Mancaris pohvalio je atmosferu u beogradskoj Areni.\nOva, nadasve čudna 2020. godina, donela je dosta promena u svetu sporta. Jedna od njih je bila i promena na klupi Fenerbahčea.\nPOVRATAK NA TEREN POSLE POVREDE Mačvan se vraća košarci nakon pauze od šest meseci\nNaš košarkaš Milan Mačvan oporavlja se od povrede koju je zadobio na meču Evrokupa protiv Zenita u januaru, kada mu je stradalo koleno. On je najavio povratak na parket posle pauze od šest meseci.\nPUTOKAZI Kako su naše juniorke od "otpisanih" došle do finala Evrobasketa?\nOna sintagma "zemlja košarke" nije baš bila najtačnija do pre neku godinu. Jeste, seniori su umeli da zablistaju, ali... Mi smo 2011. imali samo hiljadu igračica. Premala baza za uspehe, osim... Osim ako stručnji ljudi ne počnu da rade na tome da se baza uveća, da se stvori potencijal, a onda se u kvantitetu pronađe kvalitet, koji se bruši, poput dijamanta, i stremi ka najvećim visinama. Taj put čekao je naše juniorke, senzacionalne učesnice finala U18 prvenstva Evrope u kome se ove nedelje od 20.15 sastaju u mađarskom Šopronu sa Belgijom. Ili, zapravo, njihov uspeh nije nikakvo izneđanje?\nŽenskа košаrkаškа reprezentаcijа Srbije izgubilа je u frаncuskom Renu prijаteljsku utаkmicu od selekcije Rusije rezultаtom 76:67 (20:14, 15:28, 23:10, 18:15).\nKošarkaška reprezentacija Islanda pobedila je Švajcarsku sa 83:82, u pretkvalifikacijama za Evrobasket 2021. godine u okviru grupe H, čijeg pobednika Srbija očekuje u kvalifikacijama.\nMisteriozan monolit koji je nedavno pronađen stoji tu već godinama? Guglovi snimci otkrili gde se tačno nalazi i od kada\nUSPEŠNO ZAVRŠENA SEZONA U DIZANJU TEGOVA Odupreli se korona virusom i okončali NAJBITNIJU godinu ovog sporta u našoj zemlji\nPrvi trejler za novu TV seriju KLAN Po njima se ništa neće zvati\nCRNI PETAK STIŽE, VI MERKATE FENOMENALAN PAR PATIKA NA SNIŽENJU, ALI NE BISTE U PRODAVNICU: Ovo je najsigurniji i najbezbedniji način da dođete do svega što želite tokom Black Friday vikenda


potrebenZGODNA DEVOJAa sponzort Ponuda Viennasrbiaj\nZivim u inostranstvu vec 11 godina,imam 32 god,poslovno dolazim u srbiju svakog meseca i tu ostajem nedelju dana , u vezi sam ali trazim devojku za diskretno vidjanje uz moju nadoknadu mladu lepu zgodnu devojku koju bih castio 100 -150 eura /po danu/ Inace cu cesto dolaziti u srbiju i cesto bi se vidjali dskretno, tako da kada sam ovde vreme mozemo provoditi dogovorno. sve sto se dogovorimo ostaje izmedju nas,Molim samo ozbiljna devojka da se javi naposaljite mis liku i broji telefona i odakle ste .ili mi posaljite zahtev na facebook DRAGAN MATKOVIC profilna slika crno beli krug pise sponzor . okolina beograda smedereva novog sada pozarevca mladenovca kragujevca jagodine .voleo bih da se javi devojka koja je zainteresovana za ima diskretnog sponzora .za koga niko ne zna ,a koji je u medjuvremenu diskretno finansira .tel.viber 0628636042\nPošalji poruku osobi koja je postavila ovaj oglas - potrebenZGODNA DEVOJAa sponzort


23. SD kup, go live! – SD Kup\n23. SD kup, go live!\nZa manje od 24h cuce se zvizduk sudije na 16 meceva prvog kola 23. sezone SD kupa!\nZreb je obavljen. Grupe zanimljive. Negde cemo gledati duele BG-NS, negde trojicu palancanina.. Imamo i par novajlija. Dobro nam dosli i uzivajte!\nPravila su Vam jasna. Uz dodatak da cemo prvi put imati “majstoricu” nakon ova dva mini-turnira izmedju pobednika “A” i “B” grupe. I dalje ne postoji mogucnost pravljenja turnira od 32 ekipe pa iz tog razloga moramo igrati majstoricu.\nPozivamo Vas da ucestvujete u diskusiji na turnirskim forumima. Uvek je interesantnije kad prozborite sa protivnikom po koju.\n20 responses to “23. SD kup, go live!”\n13. Nov 2012. at 10:10 am\n“Dve ekipe koje do sada nisu igrale finale SD kupa odigrace majstoricu kao pobednici \_’\_’A\_’\_’ i \_’\_’B\_’\_’ mini turnira.”\nJeste sigurni? Ja pamtim malo drugačije 🙂\n“Ne zna se ni kad ni gde jer su organizatori opet prevideli da majstoricu ne moze zakazati trece lice, vec to moraju uraditi sami ucesnici 🙂 Tako da cemo razmisliti za nacin na koji cemo odgledati Veliko finale.”\n14. Nov 2012. at 12:12 am\nStatistika po kojoj sam gledao da li ste bili ucesnici finala: https://www.sdkup.com/statistika/\nMoguce da smo je lose azurirali, pa me ispravi ako gresim 😉\nJes, dueli! 😉\n14. Nov 2012. at 12:32 am\nNije loše ažurirano, lepo stoji zvezdica sa F pored FK BMW NBG upravo tu gde linkuješ 😛\n14. Nov 2012. at 12:35 am\nTotalno sam oslepeo 🙂 Bice ispravljeno sledeci put kad saljem email 😉\n19. Jun 2021. at 10:28 am\n[…] Info to that Topic: sdkup.com/2012/10/07/23-sd-kup-go-live/ […]\n27. Jun 2021. at 2:07 am\n[…] Read More Info here on that Topic: sdkup.com/2012/10/07/23-sd-kup-go-live/ […]\n27. Jun 2021. at 3:48 pm\n[…] There you will find 56440 additional Info on that Topic: sdkup.com/2012/10/07/23-sd-kup-go-live/ […]\n28. Jun 2021. at 1:02 pm\n[…] Here you can find 79254 additional Information on that Topic: sdkup.com/2012/10/07/23-sd-kup-go-live/ […]\n03. Jul 2021. at 9:52 am\n[…] Find More Info here to that Topic: sdkup.com/2012/10/07/23-sd-kup-go-live/ […]\n24. Jul 2021. at 4:19 am\n[…] Info on that Topic: sdkup.com/2012/10/07/23-sd-kup-go-live/ […]\n25. Jul 2021. at 3:06 am\n[…] Read More on on that Topic: sdkup.com/2012/10/07/23-sd-kup-go-live/ […]\n25. Jul 2021. at 12:44 pm\n29. Jul 2021. at 12:50 am\n[…] Read More on that Topic: sdkup.com/2012/10/07/23-sd-kup-go-live/ […]\npurchase generic ativan lorazepam pill 0.5mg 1mg 2mg for sleep and anxiety overnight shipping without prescription cheap says:\n02. Oct 2021. at 3:22 pm\n[…] Here you will find 80495 more Information on that Topic: sdkup.com/2012/10/07/23-sd-kup-go-live/ […]\n13. Oct 2021. at 3:03 pm\n27. Oct 2021. at 12:47 am\n[…] Find More here on that Topic: sdkup.com/2012/10/07/23-sd-kup-go-live/ […]\n27. Oct 2021. at 1:51 am\n[…] Here you will find 68234 more Info to that Topic: sdkup.com/2012/10/07/23-sd-kup-go-live/ […]\n29. Nov 2021. at 3:27 pm\n[…] Find More Information here on that Topic: sdkup.com/2012/10/07/23-sd-kup-go-live/ […]\n26. Jan 2022. at 11:15 pm\n12. Feb 2022. at 9:20 am\n[…] Find More here to that Topic: sdkup.com/2012/10/07/23-sd-kup-go-live/ […]


Trump optužuje specijalnog tužioca za političku pristrasnost, ali ne razmišlja o njegovom otpuštanju\nJedan od glavnih advokata Bijele kuće rekao je da predsjednik Donald Trump ne razmatra otpuštanje specijalnog tužioca Roberta Muellera, kojeg je u nizu tweetova u nedjelju optužio za političku pristrasnost.\n“U odgovoru na medijske špekulacije i pitanja postavljena administraciji, Bijela kuća još jednom potvrđuje da predsjednik ne razmišlja o tome da otpusti specijalnog tužioca Roberta Muellera”, saopštio je advokat Bijele kuće Ty Cobb.\nPredsjednik Trump optužio je Muellera za političku pristrasnost u istrazi o vezama Trumpovog izbornog štaba sa Rusijom, kao i da li je američki lider ometao sprovođenje pravde.\n"Zašto Muellerov tim ima 13 tvrdokornih Demokrata, od kojih su neki velike pristalice pokvarene Hillary, a ni jednog republikanca? Nedavno je dodat još jedan demokrata - da li iko misli da je to pošteno? I ponovo, nije bilo dosluha (sa Rusijom)", komentarisao je Trump na Twitteru.\nMeđutim, Trump nije pomenuo da je Mueller bio registrovani republikanski birač i da se u Washingtonu smatra kao politički nepristrasan tužilac, čiju istragu Trumpove kampanje podržavaju i demokrate i ključni republikanci.\nPredsjednik SAD takođe je napao dva bivša zvaničnika FBI, bivšeg direktora Jamesa Comeyja, kojeg je Trump otpustio u maju prošle godine, i bivšeg zamjenika direktora Andrewa McCabea, kojeg je u petak otpustio sekretar za pravosuđe Jeff Sessions, 26 sati prije nego što je McCabe trebalo da se penzioniše.


Kosovski pasoši u Rusiju samo tokom sportskih i posebnih događaja | KoSSev\nKosovski pasoši u Rusiju samo tokom sportskih i posebnih događaja\nPetak 31. jul 2015, 12:49\nFoto: Zvanična Internet stranica ambasade Rusije u Beogradu\nUlaz na teritoriju Ruske federacije sa kosovskim pasošima moguć je samo u slučajevima ispunjavanja međunarodnih obaveza Rusije u svojstvu primaoca događaja, kao i u slučaju sportskih događaja na teritoriji ove zemlje pod okriljem Međunarodnog Olimpijskog komiteta, ili međunarodnih sportskih federacija, a o načinu prolaska ruske granice sa ovim pasošima je procedura koja je uvedena uz znanje srpske strane, saopšteno je danas iz Ambasade Ruske federacije u Beogradu. Stav Rusije o Kosovu ostaje nepromenjen, dodaju iz ove ambasade.\n"Ulaz sa pasošima takozvane 'Republike Kosovo' na teritoriju Ruske federacije moguć je samo u slučajevima koji se temelje na ispunjavanju međunarodnih obaveza Ruske federacije u svojstvu strane-primaoca događaja, koji se organizuju preko multilateralnih struktura, čiji je član, ili učesnik takozvana 'Republika Kosovo', kao i radi obezbeđivanja učešća njenih predstavnika u sportskim događajima, koji se održavaju na teritoriji Rusije pod okriljem Međunarodnog Olimpijskog komiteta, ili relevantnih međunarodnih sportskih federacija," stoji u saopštenju i dodaje se:\n"U druge svrhe procedura ulaza lica sa kosovskim pasošima na teritoriju Rusije ne menja se. Dakle, ovaj ulaz nije moguć."\nKao i niz drugih zemalja koje nisu priznali jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova, Rusija izdaje vize u obliku specijalnih formulara-umetaka u kosovske pasoše, navode dalje iz ove ambasade i dodaju da se "ulazni pečat o prolazu ruske granice u pasošima ne udara", a da "ova procedura odgovara srpskoj praksi tretmana kosovskih dokumenata" i da je uvedena "uz znanje srpske strane, koja je bila blagovremeno informisana o tome."\n"Principijelan stav Rusije o Kosovu, koji se bazira na međunarodnom pravu i rezoluciji Saveta Bezbednosti UN 1244, ostaje nepromenjen," ističu dalje iz ove ambasade.


10 najboljih mesta za kupovinu u Vanuatu - Tripadvisor\nTurizam u VanuatuHoteli u VanuatuNoćenja s doručkom u VanuatuLetovi do VanuatuRestorani u VanuatuAktivnosti u VanuatuVanuatu – kupovinaFotografije VanuatuMapa Vanuatu\nNoćenja s doručkom u Vanuatu\nVanuatu – kupovina\nSvi hoteli u VanuatuPovoljne ponude za hotele u VanuatuLast minute ponude za hotele u VanuatuPrema tipu hotelaPrema klasi hotelaPopularne pogodnosti\nVanuatu – moteliKampovi – VanuatuVanuatu hosteliSpa odmarališta – VanuatuKazina – VanuatuHoteli za poslovna putovanja u VanuatuOdmarališta (Vanuatu)Porodični hoteli u VanuatuRomantični hoteli u VanuatuHoteli na plaži – VanuatuLuksuzni hoteli u Vanuatu\nHoteli sa 3 zvezdice– VanuatuHoteli sa 5 zvezdica– VanuatuHoteli sa 4 zvezdice– Vanuatu\nHoteli pogodni za boravak sa kućnim ljubimcima u VanuatuHoteli sa bazenima u VanuatuHoteli sa besplatnim parkingom (Vanuatu)\nVanuatu – sve aktivnostiČesto pretraživano u VanuatuKupovina – VanuatuPopularne kategorije u Vanuatu\nPogodno za parovePovoljnoPogodno za decuPogodno za velike grupeMesto za medeni mesecPogodno za ljubitelje ekstremnih aktivnostiAvanturističnoPogodno za kišni danSkriveni draguljiBesplatan ulaz\nUmetničke galerije – VanuatuRobne kuće – VanuatuBuvlje i ulične pijace – VanuatuTržni centri – VanuatuSpecijalizovane prodavnice i suvenirnice – VanuatuTržnice poljoprivrednih proizvoda – VanuatuObilasci sa kupovinom – Vanuatu\nObilasci i aktivnosti – VanuatuAktivnosti na otvorenom – VanuatuObilasci brodom i vodeni sportovi – VanuatuPriroda i parkovi – VanuatuPrevoz – VanuatuZnamenitosti – VanuatuSpa i velnes centri – VanuatuNoćni život – VanuatuHrana i piće – VanuatuMuzeji – VanuatuKursevi i radionice – VanuatuZabavni parkovi – VanuatuZabava i igre – VanuatuZoološki vrtovi i akvarijumi – VanuatuPozorište i koncerti – Vanuatu\nObilasci sa razgledanjem – VanuatuObilasci fabrika – VanuatuObilasci autobusom – VanuatuPešački obilasci – VanuatuSportovi na vodi – VanuatuPosmatranje delfina i kitova – VanuatuObilasci brzim brodom – VanuatuVožnja kajakom i kanuom – VanuatuJedrenje padobranom i paraglajding – VanuatuRonjenje i gnjurenje – VanuatuSurfovanje i jedrenje na dasci – VanuatuPlivanje sa delfinima – VanuatuSkijanje na vodi i vožnja džet-skija – VanuatuObilasci pivara i degustacije piva – VanuatuObilasci sa konzumiranjem kafe i čaja – Vanuatu\nKlubovi na plaži i klubovi sa bazenom – VanuatuPlaže – VanuatuTereni za golf – VanuatuObilasci sa jahanjem – VanuatuStaze za jahanje – VanuatuSportovi na vodi – VanuatuRadnje za iznajmljivanje opreme – VanuatuPosmatranje delfina i kitova – VanuatuObilasci brzim brodom – VanuatuVožnja kajakom i kanuom – VanuatuJedrenje padobranom i paraglajding – VanuatuRonjenje i gnjurenje – VanuatuSurfovanje i jedrenje na dasci – VanuatuPlivanje sa delfinima – VanuatuSkijanje na vodi i vožnja džet-skija – Vanuatu\nSportovi na vodi – VanuatuPosmatranje delfina i kitova – VanuatuObilasci brzim brodom – VanuatuVožnja kajakom i kanuom – VanuatuJedrenje padobranom i paraglajding – VanuatuRonjenje i gnjurenje – VanuatuSurfovanje i jedrenje na dasci – VanuatuPlivanje sa delfinima – VanuatuSkijanje na vodi i vožnja džet-skija – VanuatuVožnje ribarskim brodom i obilasci – VanuatuSurfovanje sa veslom – Vanuatu\nOstrva – VanuatuPlaže – VanuatuPećine – VanuatuVrtovi – VanuatuPlanine – VanuatuPriroda i rezervati sa divljim životinjama – VanuatuStaze za jahanje – VanuatuVulkani – VanuatuVodopadi – VanuatuVodene površine – VanuatuGrebeni – Vanuatu\nTaksi službe i uslužni autobusi – VanuatuAutobuske usluge – Vanuatu\nMesta od verskog značaja – VanuatuIstorijska mesta – VanuatuPešačke oblasti sa živopisnim pogledom – VanuatuFarme – VanuatuZnamenitosti i interesantne lokacije – Vanuatu\nJoga i pilates – Vanuatu\nBarovi i klubovi – VanuatuDiskoteke – VanuatuObilasci barova, klubova i pabova – Vanuatu\nObilasci pivara i degustacije piva – VanuatuObilasci sa konzumiranjem kafe i čaja – VanuatuKursevi kuvanja – VanuatuObilasci sa degustacijom hrane – VanuatuObilasci vinarija i degustacije vina – VanuatuTržnice poljoprivrednih proizvoda – VanuatuObilasci destilerija – Vanuatu\nUmetničke galerije – VanuatuIstorijski muzeji – VanuatuVojni muzeji – VanuatuSpecijalizovani muzeji – Vanuatu\nKursevi i radionice – VanuatuKursevi kuvanja – Vanuatu\nBioskopi – VanuatuCentri za igru i zabavu – Vanuatu\nPozorište i predstave – Vanuatu\nAktivnosti u Vanuatu\nKupovina u Vanuatu\nNajbolji šoping - Vanuatu, Južni Pacifik\nKupovina - Vanuatu\n1. Port Vila Markets\n3. Michoutouchkine & Pilioko Foundation Art Gallery\n4. Prouds Duty Free Vanuatu\n5. Fondation Suzanne Bastien\n6. Tana Russet Plaza\n7. Lenakel Fresh Produce Market\n8. See The Real Vila Tours\n9. Aelan Chocolate Makers\n10. Fung Kuei\n11. Vanuatu Craft Association\n12. Pandanus Vanuatu Ltd\n13. Paris Shopping Duty Free\n14. Vanuatu Handicraft Markets\n15. Gallery Blong Vanuatu\n16. Organic Paradise\n17. Elysium Vanuatu\n18. Malampa Handicraft Centre\n19. The Summit Vanuatu\n20. Sound Centre Down Town Duty Free\n21. Malampa Handicraft Centre\n22. Tropical Destination Management Vanuatu\n23. Paris Shopping


POSLEDICE KLIMATSKIH PROMENA VEĆ OSEĆAMO Planeta Zemlja je poslala račun na naplatu, a cena vam se NEĆE DOPASTI (FOTO)\nKoliko god da zvuči neverovatno i zabrinjavajuće, posledice usled klimatsih promena nisu problem sa kojim ćemo se sukobiti u budućnosti, nego nešto što nam je već prošlo kroz ulazna vrata i debelo je zagazilo u kuću.\nGledajući proteklo vreme od početka industrijske revolucije 1750. godine pa do danas, temperatura zemlje je porasla za skoro 17 stepeni Celzijusa, ali se nažalost, u godinama pred nama, taj podeljak neće smanjivati. Ovaj problem je velika prepreka za normalan život na planeti Zemlji i dovodi u pitanje opstanak čovečanstva, ako se nešto ne preduzme.\nUpravo zato na panelima u organizaciji UN pokušavaju da nađu rešenje za ovaj gorući problem.\nU galeriji koju smo vam pripremili pogledajte dokaze koji govore da je priroda već počela da nas kažnjava za naš nemar:\nUragani i tropski cikloni su jedne od najrazornijih prirodnih nepogoda, a stručnjaci iz NASA su ih proglasili najgorim olujama koje pogađaju našu planetu, kao i da će vremenom njihova razornost samo rasti.\nDokaz tome su i super oluje koje su zahvatile Zemlju u poslednjih par meseci, zbog čega naučnici razmatraju uvođenje kategorije 6 u trenutni sistem rejtinga od pet kategorija.\nU tu kategoriji će spadati svi uragani čija je udarna silina veća od 200 milja na čas.\nRastući nivo mora i sve razornije oluje mogli bi u nastupajućim godinama da unište imovinu duž američke istočne obale u nekoliko narednih decenija, predviđa strunjak sa Godard instituta, Gavin Šmit.\n- Verujem da će u nekim delovima zemlje doći do pada cene nekretnina, rekao je on, a toj tvrdnji idu u prilog i podaci.\nPrema izveštaju Zillov-a do 2100, 1,9 miliona američkih kuća, u vrednosti od skoro jednog biliona dolara, moglo bi se naći u riziku od poplava, i prema podacima, najveći broj njih se nalazi na Floridi.\nMornarica SAD je dobila novog neprijatelja, podignut nivo mora i po rečima nadležnih iz mornarice, za sada im stvara problem za koji misle da će eskalirati tek oko 2030. godine.\nDžo Bučard, komandni oficir u bazi Naval u Norfolku u periodu između 2000-2003. godine, izjavio je da je mornarica već morala da menja stare stubove.\n- Nivo mora je prouzrokovao pad strujnog napona na pristaništu za brodove i nismo bili u mogućnosti da izvodimo vežbe, rekao je on.\nJoš jedan od problema je i izlivanje vode na puteve, što bi čak 83.000 aktivnih vojnika ometalo da dođu do svojih pozicija.\nSadašnja migrantska kriza je ništa spram onoga što nas čeka\nUjedinjene nacije predviđaju da će do 2020. godine širom sveta 50 miliona ljuidi biti prinuđeno da napusti svoje domove zbog klimatskih promena. Podsećanja radi, preko 5 miliona izbeglica je napustilo Siriju od početka rata 2011. godine\nBazeni sa ljudskim fekalijama\nPlivanje u fekalijama je naša realnost, verovali ili ne.\nKanalizacioni sistemi obično odvode vodu u sisteme za pročišćavanje, ali oluje, jake kiše i polave mogu da preplave sistem, nakon čega otpadne vode završavaju po ulicama, obalama pa i u vodi za piće.\nPosle uragana Irma 2017. godine, preko 28 miliona galona vode je teklo po Floridi.\nProšlo leto je širom čitavog sveta ostavilo neslavne rekorde kada se radi o temperaturi. Toplotni talasi su sejali smrt, a rekord je bio u julu, kada je u Japanu u jednoj nedelji, od vrućine umrlo 65 ljudi, dok je čak 23.000 njih završilo u bolnici.\nNekontrolisani šumski požari\nProšlog leta gorele su šume i kuće na svakom kontinentu. Međutim, samo u Americi i to u ovoj godini, registrovano je 46.000 požara u kojima je bilo obuhvaćeno skoro sedam miliona hektara zemlje.\nU njima je stradalo najmanje 87 ljudi, dok materijalna šteta još nije izračunata.\nKlimatske promene predstavljaju opasnost i po internet\nBudući da se ispod nivoa mora i okeana nalazi sve veći broj optičkih kablova za internet, uragani, tačnije klimatske promene predstavljaju veliku opasnost za postojanje mreže kada dođe do elementarnih nepogoda.\nPrema podacima koju su objavile Ujedinjene nacije, tačnije, Organizacija za hranu i poljoprivredu, klimatske promene su bile jedan od vodećih razloga globalne nestašice hrane.\n- Znamo da je više od 800 miliona ljudi bilo neuhranjeno u 2017. godini. To je svaki deveti čovek na svetu. Takođe, zbog istraživanja koja smo sproveli, znamo da su klimatske promene bili vodeći razlog tome - rekao je Oksam Hit iz organizacije.


Akademija razvoja lokalnih zajednica“ okupila je ove godine 15 ljudi koji su pokazali da svjesno žive svoje mjesto te da vrednuju život u svojoj zajednici. Ciklus radionica koje su se održale proteklog vikenda u sklopu Akademije omogućile su sudionicima da steknu potrebna znanja o razvoju zajednice, da saznaju koje su osobne vještine potrebne za pokretanje društvenih programa, te kolika je važna vidljivost ideja koje imamo ali i naša vidljivost i pozicioniranje u društvu.\nPolaznici ove Akademije ljudi koji već jesu i još će više biti pokretači promjena u svojoj okolini, dolaze iz različitih područja Republike Hrvatske – Istarske (Medulin, Rovinj, Umag), Primorsko-goranske (Krk, Praputnjak), Karlovačke (Ozalj, Karlovac, Ogulin), Sisačko-moslavačke (Petrinja, Sisak) i Krapinsko-zagorske županije (Pregrada, Oroslavje, Zabok)”.\nZaklada s veseljem može još jednom potvrditi kako je uistinu pronašla ljude koji društveno djeluju i koji jesu ili žele postati aktivni članovi svoje zajednice. Dokazali su da je motivacija prisutna te s veseljem iščekujemo početke realizacije njihovih društvenih programa.


Penzionisani inspektor: POLITIČKA KORUPCIJA u Srbiji nikad jača i nema joj kraja\n13/10/2020 | 21:22\nPolitička korupcija u Srbiji je danas “ozbiljnija i nikad jača”, ocenio je penzionisani policijski inspektor Siniša Janković, član nekadašnje Radne grupe Ministarstva unutrašnjih poslova za 24 sporne privatizacije, koja je radila od 2012. do 2014. godine.\nJanković je ocenio da je korupcija u Srbiji danas mnogo veća nego što je bila i “izgleda da joj nema kraja, dok bukvalno ne uđe direktno u džep svakog građanina”.\nOn je u “Medijskom skloništu”, na promociji svoje knjige “Oči u oči s političkom korupcijom”, izneo utisak da nikada nije postojala iskrena volja politike i vlasti da se zaista obračuna s političkom korupcijom, već je to pred izbore “samo bila predstava za narod koji je na to naseo”.\n“Vlast nije bila iskrena u borbi protiv političke korupcije jer ni Radnu grupu formalno nije ustrojila. Bila je napravljena od danas do sutra i tako se vukla dve godine i dva meseca samo zbog izbora planiranih 2014. godine”, rekao je Janković.\nOcenio je da je Radna grupa bila “čudna operativna tvorevina van zakona”, pa je otuda u svakom trenutku neko iz MUP mogao da kaže “idite kući i nemate tu šta da tražite”.\nJanković je rekao da je i termin “politička korupcija” toliko malo prisutan u javnosti, da ga čak nema ni u izveštaju Evropske komisije o napretku Srbije ka EU. Objasnio je da je to korupcija koja ima veze sa politikom, odnosno kada neko iz vlasti koristi položaj da “krade za sebe, ali i za stranku”.\n“Politička vlast se spaja sa tzv. neformalnim centrima moći, pre svega ekonomske moći, kao i moći u svetu kriminala. Jednostavno teže da se zbliže, da ostvare zajednički uticaj”, rekao je Janković.\nKao primer političke korupcije je izneo to što državni vrh “organizuje tzv. pomoć” Azotari “tako što će opljačkati državni budžet”, Azotara ne dobije ništa, ali će dobiti privatne firme kojima ta pomoć nije bila namenjena.\nJanković je kazao da za šest godina od prestanka rada Radne grupe do danas nije urađeno “skoro ništa”, uz ocenu da politička korupcija “stalno podmeće pravne propise, a mi upadamo u tu zamku, pa stalno debatujemo o nekom zakonu”.\nNaveo je da je nekadašnja Radna grupa u kojoj je bio, dala maksimum u vezi sa zvanično napisanim i podnetim krivičnim prijavama sa ukupnim iznosom od oko milijardu evra, dok u svojoj knjizi govori o “jakim predmetima koji su zaustavljeni”, vrednosti 300 miliona evra.\nReč “korupcija” se u izveštaju Evropske komisije pominje čak 77 PUTA\nKruševac – grad održive urbane mobilnosti


Vjerujem u skori susret Milanovića i članova Predsjedništva BiH\nINTERVJU Hasan Muratović, bivši bh. ambasador u Hrvatskoj\nSvakako bi bilo važno da dođe do novih odnosa između Vlade Hrvatske i Vijeća ministara\nSeđad Muhić / Avaz.ba 09.01.2020\nINTERVJU Vjerujem u skori susret Milanovića i članova Predsjedništva BiH\nMuratović: Grabar-Kitarović iza sebe ostavljala konflikte\nKolinda Grabar-Kitarović provela je svoj mandat radeći mnogo pogrešnih i vrlo malo pravih stvari za Hrvatsku. To su glasači kaznili, kazao je u intervjuu za “Dnevni avaz” bivši ambasador BiH u Hrvatskoj Hasan Muratović. Nekadašnji premijer Vlade BiH i rektor Univerziteta u Sarajevu govorio je i o političkoj situaciji u BiH i o neophodnim reformama.\nKako komentirate pobjedu Zorana Milanovića na izborima za predsjednika Hrvatske i činjenicu da je dobio čak 100.000 glasova više od Kolinde Grabar-Kitarović?\n- Grabar-Kitarović se na unutrašnjem planu bavila marginalnim temama, populizmom, prošlošću, desničarenjem, a na vanjskom je putovala, više turistički nego državnički, praveći susrete “za uspomenu i dugo sjećanje”, koji nisu ostavili traga u politici ili ekonomiji. Sa svim susjedima, osim sa Mađarskom, ostavila je iza sebe konflikte. Napravila je veliki broj gafova, glasači su to uvidjeli, svakome je bilo jasno da je promjena nužna i tako su reagirali na izborima. S druge strane, Milanović iza sebe ima izuzetnu političku i državničku karijeru. Rezultat je trebao biti još bolji u njegovu korist.\nMože li se sa promjenama u Hrvatskoj očekivati i promjena politike prema BiH?\n- Vjerujem da će uskoro doći do sastanka, možda i sastanaka na nivou predsjednika Hrvatske i Predsjedništva BiH. To se odnosi i na Vladu Federacije, koja je ranije imala intenzivne i posebne odnose s Vladom Hrvatske. Svakako bi bilo važno da dođe do novih odnosa između Vlade Hrvatske i Vijeća ministara i da se rješavaju neriješena pitanja. Tu su, prije svih, pitanja granice, imovinskopravni odnosi, povrat imovine, unapređenje privredne saradnje, migranti…\nKako komentirate aktuelni politički moment u BiH?\n- Nema naznaka da će se politička situacija kod nas mijenjati. Uvjetovanja i neriješeni problem i dalje će nas, vjerovatno, pratiti. Naš put ka Evropskoj uniji, iako je stvarno i verbalno najvažniji dugoročni cilj, u velikom je zastoju. Ne vjerujem da postoji stvarna želja za naše članstvo u EU kod onih koji bi ga mogli i trebali pokrenuti i ubrzavati.\nKoje su ključne reforme koje bi trebale provesti vlasti u BiH za napredak u ekonomskom smislu?\n- Potrebni su, prije svega, mnogo efikasniji sistem i organizacija te kadrovi. Sistem zahtijeva nove zakone i regulative. Neophodan je sistem koji stimulira i omogućava stranim i domaćim investitorima da brzo investiraju i u sigurnijem okruženju. Moraju se konačno riješiti pitanje enormne nelikvidnosti i njenog stalnog generiranja (više od 50.000 blokiranih računa), uplate doprinosa i poreza, upotrebe ogromnih neiskorištenih finansijskih sredstava...\nHasan Muratović Zoran Milanović Kolinda Grabar Kitarović


IMATE LI (još) GRAMOFON? - Page 2\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Pet Jun 18, 2010 3:54 pm\nNedeljko i Vasilija Bilkić\nPardon, ali DUŠICA Bilkić, a Vasilija je bila Radojčić. Bračni par je još uvek živ i hara Amerikama. :peta strana sv\nNažalost više nemam gramofon, imala sam Tosku 5 kojim se, do neke 1978. godine, služio moj brat. Dalja sudbina mi je nepoznata, pošto sam ja tada već, uveliko, živela van roditeljske kuće.\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Pet Jun 18, 2010 3:59 pm\nSto me podseti na jednu narodjačku super -zvezdu iz tih vremena , koja je sasvim zaboravljena , pa da je stavim na za to napravljenu temu -a ti dodaj koju ako znas o tome .\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Pet Jun 18, 2010 4:38 pm\nImam...Mislim da je Turandotov....Šta će ti?Ne prodajem.\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Pet Jun 18, 2010 5:41 pm\nTa lopta nazad nije kontrateg, nego lezaj (pivot). Korvetova zvucnica (koja je isla na ovu spravu) je izuzetna i vredi svakog placenog dinara.\nSam gramofon nije ni slican ni jednom Marantz-u (koji nije ni pravio vrhunske gramofone), a nije ni los (ali nije ni hi end). Zakleo bih se da rucka vredi vise od baze gramofona, mada neki kazu da ni rucka nije preterano dobra. Treba probati pa videti.\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Ned Jun 20, 2010 3:35 pm\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Ned Jun 20, 2010 3:42 pm\nNazalost nije problem u prljavoj glavi tobi bio najmanji problem, problem je u tome sto osigurac na mreznom delu od 160 mA kod svakog ukljucenja pregoreva. Ukoliko se stavi jaci osigurac na momenat dobijem ton ali mrezni trafo pocinje da se dimi!!!!!!!!\nStose tice lampi predpostavljam da su sve ispravne, jer kada ih izvadim /sve/ iz sedista sa stampane ploce trafo se prilikom ukljucenja ponovo dimi. posto se preterano greje.\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Ned Jun 20, 2010 3:50 pm\nHm...znači , problem je "napajanje" Nisam naravno stručnjak, ali zar ne bi bilo neko rešenje -jači trafo ? I još nešto ,,,banalno, ali ko zna ...da nije slučajno pravljen za tržiste sa strujom 220/30V /60 HZ ? Verovatno ima negde mali "preklopnik" za hercazu, da nije to ostalo gde ne treba ?\nNo obećavam zaista stručno mišljenje , imam drugara koji je doktor za elektroniku , taj će znati šta treba .\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Ned Jun 20, 2010 5:15 pm\nZahvaljujem se na pomoci unapred, imam samo jednu opasku,a radi se o tome da on zaista ima preklppnike na zadnjoj strani i za voltazu i za hercazu, kako kazete. Kod hercaze ima preklopnik za 50 a i za 60 herca. medjutim kada ga prebacim na 60 herza prilikom kratkotrajnog ukljucenja dolazi do velikog zujanja elektromotora, pa se ne usudjujem da ga drzim duze ukljucenpog\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Ned Jun 20, 2010 5:49 pm\nJos jedna napomenaradi boljeg snalazenja, trafo nosi oznaku ;\nInace fabricki broj je : TK 245L 5031 br. 145096\nPokusacu jos da preko sajta Grundiga proverim za koje je trziste radjen po fabrickom broju.\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Ned Jun 20, 2010 5:52 pm\nKod nas samo na 50 Hz i nikako drugacije. Jaci trafo u napajanju nije potreban (za sada, osim ako ne planiras neke modifikacije). Potrebno je uredjaj dovesti u ispravno stanje. Trafo se dimi zato sto negde imas kratak spoj usled kvara/pregorevanja komponenti.\nUkljucivanjem "na slepo" mozes postici samo to da napravis jos vecu stetu.\nAko bi zeleo da uredja popravis, upucujem te na jednu adresu: [You must be registered and logged in to see this link.] . Tamo ces verovatno naci pomoc za problem sa trakasem.\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Ned Jun 20, 2010 6:05 pm\nZaista se zahvaljujem, pokusacu da stupim u kontakt, ali cu se obavezno javiti kada kvar bude otklonjen da bi posluzio kao pomoc i drugim korisnicima.\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Ned Jun 20, 2010 7:10 pm\nDobih i ja mog stručnog savetnika na fon , inače čovek ima iskustva sa lampašima i on kaze sledeće (slično kao i Sun Storm gore ) :\n-radi se o kvaru neke komponente , zato "probija" na osiguraču i trafou , dobiju "suviše struje " Dakle...povaditi sve lampe , vracati jednu po jednu i na kojoj pregori osigurač-ta je . Zamenis i radice kako treba .\nLampe ,pa cak i isti model trakaša se moze naci na limundo .com ,čak i za vrlo, vrlo povoljnu cenu . Tamo zaista nema sta nema.\nMožda ovo pomogne "Magnetofoni "....ima sve o opravci čak i pojedinih modela\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Pon Okt 18, 2010 12:19 am\n...o,da...naravno...imam...jos uvek...[url=[You must be registered and logged in to see this image.]\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Pon Okt 18, 2010 12:24 am\n...radi kao "DOXA". Planiram da ga malo doteram...napravim novu kutiju,novu zvucnicu...jaooo,secam se,na njega sam kacio i svoj dvokasetas sa radijom pa slusao,ima pojacalo 2X10W i zvucnike...ma...hi-fi sistem tada bio...\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Pon Okt 18, 2010 12:44 am\n... moji su taj gramofon nosili na neke od prvih Beogradskih žurki...\n... mnogo sam, divnih osećanja i zvukova sačuvala...\n... nismo više mogli da nabavimo iglu za naš gramofon...\n... kako da slušamo Jenis, Sxson i Rainbov... vidi Brena...\n... nemam više gde da smestim ploče, kasete i diskove kad sve to stane u ovu kutiju, sa sve puckanjem...\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Sub Okt 30, 2010 12:40 am\nKaže danas jedan klinac (pacijent ) kako "ima neki lik, prodaje ploče po 100 din " i hvali se sta je kupio .Mislim se ja....pa još uvek imam,iako sam baš puno ispoklanjao , koju stotinu ...\nNadje se tu i nešto piratskih izdanja , i nešto originala iz 60 tih (Decca, Apple , Motown ) a ne spadam u ljubitelje gnjavaže sa vinilom u današnje vreme ...čisto me zainteresovao da napravim neki mali poslić sa nepotrebnom kramom .Ko bi rekao da će i to postati "antika" .\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Sub Okt 30, 2010 1:56 am\nVeliki sam fan ploča.\nImao sam ih nekoliko hiljada.Onda sam u jednom trenutku krenuo u rasprodaju,odnosno kupo-prodaju.Ostavio sam domaća retka izdanja.\nImam još uvek oko dve hiljade,ali je kažu zadnji voz da se uzme neka kinta.\nMa nije samo u parama.nego nisam otvorio ormar sa pločama godinama.\nA kad otvorim,zaista ne znam da li ima nešto na svetu što više sakuplja prašinu.\nTeška srca,ali se nakanjujem.Neki će biti presrećni,meni bezveze stoje.\nImam i gramofon,Torens,ali se prosto plašim da ih puštam,jer ne znam kao ću naći iglu.Prošli put sam uspeo neku orfonku da nabavim ali je i to sve teže i teže.\nProsto,skup sport,da sam u situaciji,sakupljao bih ih i dalje,ali ipak.Treba malo poći u korak sa vremenom.Skupo me košta što sam zakasnio pa u jednom trenutku umesto CD-a kupovao kasete.E tek tu,imam ih oko desetak hiljada.To naravno mogu da bacim.Mada ima mastera na metalkama.Kvalitet nije mnogo opao.ali su kasete definitivno prošlost i to dalaj još od ploča.\nA kada se setim tog vremena,pođu mi suze na oči.\nKad sam npr, doneo iz Londona prvi dan kad je izašla cigla od floida,dupli album.Ma dnevno sam obilazio desetak diskoteka,plaćali mi taksi samo da dođem da donesem i da je puste.\nPa mi ćale kupi u Londonu Some Girls od The Rolleng Stones.I ispostavi se da posle tri dana prodaje,dive okje su bile na naslovnoj stranici tuže stonse te se povuče iz prodaje.Tako se taj raritet okazao kod mene.A zamislite.original engleska ploča,fabrički preskače prva stvar Miss You-\nTako da taj raritet skoro da nije puštan pa je u glanc novom stanju.\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Sub Okt 30, 2010 2:05 am\nPa mi ćale kupi u Londonu Some Girls od The Rolleng Stones.I ispostavi se da posle tri dana prodaje,dive okje su bile na naslovnoj stranici tuže stonse te se povuče iz prodaje.\nTo me podseti....dobih i ja jednom sa istog mesta, a ljut sam bio...pored svih izvodjača ,budala mi kupi Alis Kupera ...\nMedjutim....jeste rariret bio i onda -providni vinil . Ne secam se da sam video nekada ni pre ni kasnije .\nA kasete...uh TDK,BASF, FUJI.....to je ok....ostale....5-6 slušanja, i samo počnu da "zavijaju" Ko bi rekao da će to danas biti samo gomila djubreta . Ploče su ostale , ipak , i pored svoje nesavrsenosti.\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Sub Okt 30, 2010 2:15 am\nU Alice sam viđao,jbt da ne poveruješ.On kao da nije svirao,nego se samo bavio dizajniranjem i fazonima.Čovek ima dvadesetak ploča,neupućeni ne bi mogli da provale da su ploče u pitanju.\nMa to je Jeans,pravi rajsfešlusi,zatim pakovanja kao torta,ne mogu da se setim,ali je čudo.\nAli svi kao original,original.Ej,ako veruješ imam deset najmanje originala koje sam sam kupovao i koji fabrički preskaču.\nIstina,zvuk je bolji,jači,ali ima i onih gde su naša licencna izdanja zvučala bolje.\nNpr Isus hrist superstar,rock opera,strašno.Zvuk nikakav.\nŽao mi samo,negde sam zagubio grupu Titanic,koliko su imali hitova,ali sad ni na you tubu ne mogu da ih nađem.Stalno mi izlazi iovaj jebeni film.\nAko uspeš Dani,postavi molim te.\nMislim da je Australijski band s početka 70-ih-\nAli singlić Makedonija od Time je bila iso čudo.Do pre neku godinu,drđala je konstantnu cenu od 100 DM pa na više.\nProsto to je himna opijumu,a pravljena sa onako patriotskim rečima.I posle tri dana provale,jer je u zagradi pisalo Crveni Makovi.Povuku iz prodaje,pa je prodata samo u manje od hiljadu komada u celoj Jugi.A ultra hit.\nA najskuplja ploča u mojoj skromnoj kolekciji je bila od Dade Topića Vojnikovo pismo,prodao sam taj singl za 300 Dm.Čoveku je od svih naših ploča galila samo ona.Poznati Beogradski kolekcionar,da ne spominjem ime.\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Pet Nov 19, 2010 9:46 pm\nInstant music VS Doba vinila\nLjudima se često dešava da ne mogu da se sete naslova, ili izvođača neke pesme. To ume da bude veoma frustrirajuće, pogotovo ako nemogućnost prisećanja potraje danima, ili mesecima. Od toga je valjda gore samo kada čujete neku pesmu, strašno vam se dopadne, a ne znate ko ju izvodi i još manje kako se zove. Kako tad saznati ko to peva i svira? Ukoliko imate muzičkog talenta, možete pesmu pokušati otpevušiti nekom, ali šanse da taj prepozna su minimalne. Nekad ove potrage za pesmama umeju da potraju godinama.\nNekada, u doba vinila, je i muzičkih izdanja bilo manje i lakše je bilo razaznavati pesme i izvođače. Pre svakog oprisutnjenja neke ploče se mesecima najavljivao izlazak albuma. Kupovina svakog nosača zvuka je bila mali dugo očekivani praznik za mlađe i starije omladince.\nPotpuno sebi mogu dočarati miris omota Azrine LP ploče "Sunčana strana ulice", ili LP-ja "Doživjeti stotu" od Bijelog dugmeta, dok ih nosim kući iz prodavnice.... Ekatarinine "S vetrom u lice".\nA danas je sve drugačije. Uz kupljenu vrećicu kikirikija određenog proizvođača, ili promotivne kutije cigareta, ili papirnatih maramica nove vrste, na obližnjem kiosku, možete potpuno besplatno dobiti dupli CD svog omiljenog izvođača za koji niste ni znali da je izašao, usled opšte poplave svega i svačega, što se nastoji podvesti pod pojam muzika.\nIzgledalo je da će prolazak tamno ružičaste eterske faze doneti sa sobom neke filtere koji će redukovati ovu pojavu, ali to se nije dogodilo. Da li će?\nps tekst napisao Jasmin Šečić ,slučajno znam da je visoki funkcioner G17+ ,u Subotici pomoćnik gradonačelnika za infrastrukturu\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Pet Apr 15, 2011 8:44 pm\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Pet Maj 27, 2011 9:26 pm\nhehehe nista samo da se hvalim da su u moju kolekciju ploca legle jos tri ploce procenjene na od 300 do 400 evrica, :pušač:\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Pet Maj 27, 2011 9:29 pm\nhehehe nista samo da se hvalim da su u moju kolekciju ploca legle jos tri ploce procenjene na od 300 do 400 evrica, [You must be registered and logged in to see this image.]\nZnači da pratiš "tržište " ?\nPa prijavi nam šta se traži , šta ima cenu, baci neki link gde to možemo videti....da uzmemo koju kintu ?\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Pet Maj 27, 2011 9:46 pm\npratim,razmene,kupovanja,menjanja,svasta nesto,jurim kao blesav to mi je opsesija,ma znas sefe da sam u muzici 100 posto u zenama 200 hehehe\nNaslov: Re: IMATE LI (još) GRAMOFON? Sre Jun 01, 2011 3:51 pm\nNe po mom izboru, tri gramofona, preko 1000 ploca, neke i vrlo vrijedne, to se gladi onim krpicama protiv statike, cuva u specijalnim omotima...ja bih to sve ukesila za par dobrih Loubotins...go figure hahahahaah\nulični mudrolije žene kako prava Poruka crkva protesti statusi bloger rudan vučić tako srbiji pacijenti Srbija zvezda mediji serbia vedrana kuda dana medicinari erotika crvena tenis


Profit iz iračkih ruševina | Rat u Iraku | Al Jazeera\nAmerički državni sekretar mnogo je zainteresovaniji da u finansijskoj obnovi Iraka osigura učešće više od 150 američkih privatnih kompanija (EPA)\nNedavno je u Kuvajtu održana međunarodna konferencija posvećena obnovi Iraka posle kolosalnih ratnih razaranja, a skup je još jednom razotkrio licemerje moćnika koji se mnogo i ne trude da humanitarnost podrede interesima sopstvenog biznisa.\n“Čitav svet duguje vam zbog vaše borbe protiv smrtonosne globalne pretnje koju je predstavljao Daeš”, poručio je Iračanima na međunarodnoj konferenciji u Kuvajtu generalni sekretar UN-a Antonio Guteres koristeći arapski akronim za Islamsku državu Irak i Levant. “Vreme je da pokažemo našu trajnu zahvalnost i solidarnost sa iračkim narodom.”\nAmerički predsednik Donald Trump uzeo je kredit za proterivanje pripadnika ISIL-a iz iračkih gradova posle tri godine ratovanja, ali sila koja je invazijom 2003. otvorila vrata iračkog pakla i umnogome odgovorna za nastanak Islamske države neprijatno je iznenadila Iračane.\nIrak je dovoljno bogat i u stanju je da prihodima od nafte u najvećoj meri sam finansira rekonstrukciju, ključna je poruka koju je preneo državni sekretar SAD na konferenciji predstavnika 70 država i međunarodnih organizacija.\nNa kraju, Iraku je obećano 30 milijardi dolara, značajno manje od procene šteta koje se kreću oko cifre od blizu 90 milijardi dolara. Sjedinjene Države odbile su da direktno učestvuju u fondovima obnove. Ništa blanko ček. Krunska podrška svela se na odluku vašingtonske administracije da pomoć za rekonstrukciju udvostruči na – 150 miliona dolara. Peanuts, kikiriki, rekli bi Amerikanci.\nZemlja najodgovornija za razaranje i mizeriju Iraka pribegla je oprobanoj formuli. Sekretar Rex Tillerson bio je mnogo zainteresovaniji da u finansijskoj obnovi obezbedi učešće više od 150 američkih privatnih kompanija. Tako je umesto nečega što je moglo da podseća na Marshallov plan podizanja Nemačke posle Drugog svetskog rata, otvorena velika utakmica za lukrativno tržište.\nIračka Vlada je do sada iz sveta primila 500-600 miliona dolara pomoći, premijer Haidar al-Abadi očekivao obimne finansijske kontribucije, ali u kom će se pravcu stvari razvijati postalo je jasno kada je kuvajtskom skupu promenjeno ime: umesto konferencije donora, kako su se nadali u Bagdadu, pretvoren je u konferenciju posvećenu rekonstrukciji.\nPotvrdilo se, kao u Libiji, da su pokretanje ratova i pravljenje para odavno dva povezana procesa. Ipak, nigde interesi biznisa za bogaćenjem nisu danas tako prisutni kao u pokušaju Iraka da se izvuče iz ruševina rata. Mnogo lepih reči, ali umesto Guterresove “trajne zahvalnosti” Zapad, regionalne sile ili Kina ulaze u trku oko profita koje nameravaju da izvuku iz iračkih ruševina.\nGdje će se vratiti 2,9 miliona raseljenih\nOd juna 2014. kada je na trećini iračke teritorije osnovan kalifat, do decembra 2017. kada je proglašena pobeda, Irak je pretrpeo štete koje Svetska banka i irački ministar za planiranje Salman al-Jumaili procenjuju na 88,2 milijarde dolara.\nUništeni i opustošeni gradovi, razorene škole, bolnice i celokupna infrastruktura nekada prosperitene zemlje koju rat prati poslednjih 15 godina.\nU Mosulu, prestonici samozvanog kalifata, čitavi stambeni blokovi su nestali a u području drugog najvećeg iračkog grada direktno je ugroženo 750.000 dece. Teška ili lakša oštećenja, zavisno od intenziteta borbi koje su vođene, pretrpelo je oko 200 urbanih centara. Oštećeno je 138.000 kuća, više od polovine potpuno. Kako bi 2,9 miliona raseljenih imalo gde da se vrati, neophodno je više od 17 milijardi dolara.\nSvetska zdravstvena organizacija iznela je podatak da je u ratu uništeno najmanje 14 bolnica i 170 zdravstvenih ustanova. Svako četvrto dete zadesio je život u teškom siromaštvu, saopštava Unicef.\nRat sa ISIL-om naneo je i ogromne štete naftnoj industriji zemlje čije su rezerve od oko 153 milijarde barela među najvećim na svetu. Samo za oporavak ovog sektora potrebno je oko 30 milijardi dolara. Da li će onih prikupljenih 30 milijardi otići isključivo za obnovu sektora iz koga će moćne svetske naftne kompanije izvlačiti ogromne profite? Naravno da hoće. “Mojsije je Mojsije, a biznis je biznis”, kaže stara jevrejska poslovica.\nDogovoreni, mada ne još i realizovani saldo, značajno je veći od očekivanog jer su strani kontributori koliko u decembru procenjivali da je prvobitni cilj od 20 milijardi dolara previsok pa je potom prepolovljen, da bi na kraju završio na pet milijardi. Pojedini analitičari zato su skloni da 30 milijardi – sabranih kroz složenu kombinaciju zajmova, investicionih garancija i direktnih investicija – tumače kao važan signal podrške Iraku i premijeru Abadiju.\nKontribucije bogatih zemalja Zaliva ne potvrđuju ovakav zaključak, iako je njihov doprinos kolektivno najveći: pet milijardi dolara (Kuvajt je obećao dve milijarde). Saudijska Arabija i Ujedinjeni Arapski Emirati dali su manje od očekivanog.\nObe zemlje su sumnjičave prema Abadijevom savezništvu sa Hadi al-Amirom, liderom Iranu naklonjene organizacije Badr. Iako je koalicija raspuštena dan pošto je osnovana, lideri Zaliva strahuju od rasta iranskog uticaja, pa je finansijski oprez umnogome vezan za izbore u maju jer donori i investitori žele da sačekaju sastav nove iračke vlade. Na oprez zbog sunitsko-šiitskog rivalstva nadovezuju se i veliki troškovi Saudijaca i Emiraćana oko rata u Jemenu, niže cene nafte od priželjkivanih i potencijalni bezbednosni rizici.\nUjedinjene nacije, čiji je budžet iračke obnove oko milijardu dolara, pokrenule su dve ključne inicijative. Agencija UN za razvoj angažovana je na 25 lokacija kako bi se omogućio što brži povratak raseljenih. Aktiviran je i dvogodišnji program obnove sa ciljem da se, bez čekanja na velike infrastrukturne projekte, obezbedi povratak normalnom životu miliona ugroženih Iračana.\nNestale milijarde dolara\nIrak je predstavio 157 projekata za obnovu infrastrukture: obnove električne i vodne mreže, otvaranja škola i bolnica. Ali, kada se podvuče crta, jasno je da najveći deo obnove treba da obezbede irački prihodi od nafte jer drugih izvora finansiranja nema.\nOd vremena američke okupacije, nametnuti neoliberalni model uništio je sektore iračke proizvodnje što je zemlju učinilo potpuno zavisnom od uvoza. Irak je 2016. na import potrošio više od 43 milijarde dolara – gotovo polovinu prihoda od nafte.\nObnova je ugrožena jer bi svaki pad cene poremetio rekonstrukciju i planirano iračko učešće u obnovi od 50 milijardi dolara, što je titanski zadatak imajući u vidu da su Iračani dosad prikupili tek jedan procenat od onoga što misle da je potrebno.\nPopravka Iraka tako je postala kombinacija geopolitičkih i komercijalnih faktora, ali i domaćih rizika. Rekonstrukcija je ozbiljan izazov za zemlju pritisnutu oštrim etničkim i sektaškim podelama, korumpiranom birokratijom i nekompetentnim političarima. Najviše brine korupcija.\nIrak je prošle godine među 176 zemalja dospeo na problematično 166. mesto prema podacima organizacije Transparency International. Ovakav rejting nesumnjivo je uticao da se prikupi tek trećina sredstava neophodnih za obnovu razorene zemlje jer donatori i investitori sumnjaju da dolari neće otići na prave adrese.\nSvi pamte da je poslednji pokušaj obnove posle američke invazije uneo u Irak milijarde koje su najvećim delom nestale u ambisima mita, prevara i lošeg upravljanja.\nMilijarde dolara pomoći za Irak nakon ISIL-a\nGotovo deset milijardi dolara obećali su Katar, Saudijska Arabija, Kuvajt i Turska za obnovu Iraka nakon rata.\nMogherini i Cavusoglu najavili pomoć za obnovu Iraka\nIz evropskog budžeta bit će izdvojeno 400 miliona eura, no Iraku je potrebno mnogo više za obnovu uništene zemlje.\nTillerson: Kraj operacije nije trajna pobjeda nad ISIL-om\nTillerson je obećao dodatnih 200 miliona dolara pomoći da bi se stabilizovale teritorije oslobođene od ISIL-a u Siriji i Iraku.


Цитати - Page 7 - Stormfront\n04-17-2011, 09:42 PM #61\niz gebelsovih dnevnika...orginalan tekst na engleskom\nJevrejsko pitanje nam opet zadaje glavobolje; ovog **** ipak ne zbog toga sto smo otisli predaleko -nego zato sto nismo otisli dovoljno daleko. U velikom dijelu njemackog naroda dobija polet ideja da se jevrejsko pitanje ne moze tretirati niti rijesiti dok svi jevreji ne napuste rajh.\nS tim u vezi znacajno je da vecina stanovnistva ostaje sa nama tamo gdje god su nase trupe primorane da se povuku...Boljsevizam je doktrina zla i ko god da je ikad imao posla sa ovom posasti ne zeli vise bilo sta sa njom...Patnje Ruskog Naroda pod Boljsevizmom su neopisive...Ovaj jevrejski terorizam mora biti radikalno odstranjen iz cijele evrope ...to je nas istorijski zadatak...\nSvjetsko jevrejstvo ce pretrpljeti veliku katastrofu istovremeno kad i boljsevizam. Firer je jos jednom izrazio svoju odlucnost da makne jevreje iz evrope bez milosti. U vezi toga ne smije biti gadljivih osjecaja. Jevreji su zasluzili katasrofu koja ce uslediti. Njihov poraz ce ici ruku pod ruku sa porazom nasih neprijetelja.Mi moramo ubrzati ovaj proces sa hladnom odlucnoscu. Mi cemo time uciniti neprocenjivu uslugu covecanstvu koga je jevrejstvo mucilo hiljadama godina. Ovaj anti-semitski stav mora preovladatii medju samim nasim narodom bez obzira na sve prepreke. Firer je energicno izrazio svoju ideju i ponovio to kasnije pred grupom oficira.\nUvece sam malo pogledao Polish-Yiddish film, The Dybuk. Ovaj film je djelo jevrejske propagande. Njegovi efekti su ipak toliko anti-semitski da covjek moze jedino da se iznenadi kad shvati koliko jevreji malo znaju o sebi i kako malo shvataju o onome sta je odvratno za ne-jevrejsku osobu a sta ne...\nGledajuci ovaj film ja sam shvatio da je jevrejska rasa najopasnija od svih koje nastanjuju planetu, i da mi ne smijemo pokazati milost ili povladjivanje. Ova olos mora biti eliminisana inace necemo bit u mogucnosti da donesemo mir na svijetu...\n04-18-2011, 03:39 PM #62\niz gebelsovih dnevnika 42-43\nMart 6, 1942 (p. 113)\nBilo je mnogo razgovora u neutralnim zemljama o mogucnosti separatnog mira sa sovjetskim savezom. U londonu su vec zbog toga prestravljeni. Takav strah je ipak neopravdan. Sovjetski savez ce biti i mora biti oboren, bez obzira koliko to moze da potraje.\nSituacija je prava za stavljanje kraja boljsevizmu u evropi, i imajuci u vidu nasu situaciju mi ne mozemo odustati od tog cilja\nDirektan napad na crno trziste je napravljen u donjem domu skupstine.\nNema dileme da su jevreji najvise umjesani u profiterstva na trzistu hrane. Vodeci u toj povorci su jevrejski emigranti koji su otisli iz njemacke u englesku. Jevreji uvijek ostaju isti. Ti ih moras ili obiljeziti sa zutom zvijezdom, ili ih staviti u koncentracione kampove, ili pucati u njih, ili cete im dozvoliti da zasite javni zivot sa korupcijom, narocito tokom rata. nema tu polovicne mjere....\nJedan SD izvjestaj me je informisao o situaciji u okupiranoj rusiji.Tamo je posle svega vise nestabilno nego sto smo generalno pretpostavljali.\nPartizanska opasnost se povecava iz nedelje u nedelju. Partizani komanduju velikim dijelom okupirane rusije i sprovode rezim terora tamo. Nacionalni pokreti takodje postaju mnogo drskiji nego sto se u prvi mah pretpostavljelo. To se odnosi i na balticke drzave i na ukrajnu.\nSvuda su jevreji zauzeti iniciranjem i podgrijavanjem problema. I zbog toga je pozeljno da mnogi od njih zbog toga plate svojim zivotima. U svakom slucaju misljenja sam da sto ih vise bude uklonjeno tim ce biti i vise konsolidovanija situacija u evropi nakon rata. Covjek ne smije imati pogresne osjecaje u vezi toga... Jevreji su nesreca evrope. Oni nekako moraju biti uklonjeni ili u drugom slucaju mi cemo biti uklonjeni od njih....\nMart 7, 1942 (pp. 115-116)\nJa sam pogledao detaljan izvjestaj SD i policije u vezi jevrejskog problema. Svako finalno resenje ukljucuje ogroman broj novih stajalista. Jevrejsko pitanje mora biti rijeseno u pan-evropskom ramu. Jos uvijek ima 11 miliona jevreja u evropi. Oni moraju biti koncentrisani na istok u pocetku; moguce i na nekom ostrvu - kakav je madagaskar,* treba im se tako nesto dodijeliti nakon rata. Ne moze vbiti mira u evropi dok se svi jevreji ne prebace sa kontinenta.\nOvo naravno podize veliki broj delikatnih pitanja. Sta sa onima koji su povezani sa jevrejima ?vjencanim za jevreje.. Evidentno je da moramo jos mnogo da radimo i nesumljivo je da ce biti odredjen broj licnih tragedija dok se bude resavao ovaj problem. Ali to je neizbjezno.\nSituacija je zrela za konacno resenje jevrejskog pitanja. Buduce generacije za ovo nece imati volje niti instiktivnu budnost. Eto zbog toga mi dobro radimo sto ovom pristupamo radikalno i dosledno. Zadatak koji preuzimamo danas dace prednost i blagodat nasim potomcima.\nJoseph Goebbels diaries\n*morao sam ovaj dio ovim obiljezenim da prokomentarisem -kao sto vidite ni sam gebels ne pominje masovna ubistva nego transport jevreja na madagaskar -znaci da im se da parce zemlje [nimalo malo -svi znamo koliki je madagaskar] -tako da je u satanizovanju samog gebelsa uticala jevrejska propaganda - a znamo dobro sta se danas u zog medijima stavlja pod tim terminom "resenje jevrejskog pitanja" -evo jasan dokaz da se radilo o davanju prava vise nego sto su neke zapadne zemlje dale tim istim jevrejima posle rata jer izrael nije bas lako napravljen....\n04-23-2011, 07:11 PM #63\niz gebelsovih dnevnika 42-43 prevod...\nMart 16, 1942 (p. 126)\nIa sam procitao izvjestaj SD o situaciji na okupiranom istoku...\nPartizanska aktivnost se znacajno uvecala proteklih nekoliko nedelja...Oni sprovode dobro organizovani gerilski rat. Vrlo ih je tesko uhvatiti jer koriste takve teroristicke metode u podrucjima koje smo mi okupirali da je tamosnja populacija uplasena da lojalno saradjuje sa nama ubuduce... Vodje ovih partizanskih aktivnosi su politicki komesari i narocito jevreji...\nTako da je jos jednom dokazano da je neophodno eliminisati vise jevreja. Nece biti moguc nikakav mir na tim podrucijima sve dok su tamo aktivni jevreji. Sentimentalnosti ovdje nema mjesta.\nIli se moramo odreci zivota nasih vlastitih vojnika, ili moramo beskompromisno sprijeciti dalju propagandu kriminalaca i elemenata haosa u pozadini...\nNa istoku -nacionalisti su pazljivo posmatrani u svim bivsim baltickim republikama.\nTamosnja populacija je ocigledno umislila da ce Njemacki Wermaht prolivati sopstvenu krv praveci nove vlade u tim patuljastim drzavama, koje ce posle rata ili cak tokom rata preci na stranu nasih neprijetelja... Ta djecja naivna masta uopste na nama ne ostavlja utisak...\nNeko bi mora da uzme kao model carski rezim cara Wilhelma ako bi htio tako kratkovidu politiku.\nNacional-Socijalizam je mnogo vise hladnokrvan i mnogo vise realistican po ovim pitanjima. on zeli ono sto je korisno za njegove ljude a ono sto je trenutno nesumljivo dobro je rigorozno uspostavljanje germanskog reda bez obracanja paznje na nekakve zahtjeve i neke manje zajednice koje tamo zive...\nMart 20, 1942 (p. 138)\nKonacno smo pricali o jevrejskom pitanju. Sada je firer beskompromisniji nego ikad. jevreji se moraju izbaciti iz evrope ako je neophodno i da se upotrijebe najdrasticnije metode....\n04-23-2011, 08:16 PM #64\nПрочитао сам негде цитат, не знам ко га је тачно изрекао, али ми је остао у сећању зато што је одличан. Гласи од прилике овако :\n" Највећи трик који је Ђаво икада извео је то што је убедио људе да је Бог "\n04-23-2011, 08:24 PM #65\nevo prije nego se bacim na pretrazivanje [jer si me zainteresovao] - da se ne radi o citatu\n"Najveci trik koji je djavo ikad izveo je sto je ubijedio ljude da ne postoji"\nipak mislim da se radi o ovom mom citatu koji je pogrsno quotiran...mada nisam siguran...\n04-23-2011, 08:42 PM #66\nНе. Видео сам твој цитат. Сасвим супротно значење, а самим тим и сасвим супротно размишљање ствара од онога што сам ја написао.\n04-26-2011, 07:34 AM #67\nПријатељи, ако нападнем, пратите ме! Ако се повучем, убијте ме! Ако ме убију, осветите ме.\nFind More Posts by kila33\n04-30-2011, 02:26 AM #68\nЗа многе ствари је био у праву и овде што је написао су се многе ствари обистиниле.\nиз завештања Стевана Немање\n05-01-2011, 09:06 AM #69\n"Moje pitanje moralnosti je sokirano odlomcima iz tvoje knjige. Kruna nauke i jeste u tome sto povezuje materijalno i moralno. Ti si zanemario tu vezu i ako sam dobro shvatio - potrudio si se da je u jednom ili u dva vazna slucaja i prekines. Mislim da bi ,kada bi to bilo moguce [sto hvala Bogu nije] ,ljudska rasa dozivjela takvu degradaciju i pala tako nisko kako nije pala od vremena o kojima nam govore pisani izvjestaji o ljudskoj istoriji"\n*Pismo -licno- Adama Segdwika [profesora Carlsa Darvina] - upuceno Carlsu Darvinu - a u vezi njegove najpoznatije knjige na kojoj se i zasniva savremena svetska nauka "Porijeklo Vrsta"\n05-01-2011, 09:32 AM #70\n"U danasnjoj americi vise ne postoji sloboda\nstampe -to znamo i vi i ja. Kada bih dozvolio da se posteno\nmisljenje objavi makar u jednom broju mojih novina - izgubio\nbih posao za manje od 24 sata. Posao nas novinara je da\nunistimo istinu - da lazemo u oci...da iskrivljujemo da\nocrnjujemo i da iskoristavamo tudju pohlepu i da\nprodajemo svoju zemlju i rasu zarad kore hleba.\n- to znamo i vi i ja...\ni kakva je to ludorija - ova navodna sloboda stampe ?!\nmi smo marionete bogatih...Oni vuku konce a mi igramo\nNasi talenti ,nase mogucnosti ,nasi zivoti - sve je to\nsvojina drugih ljudi...Mi smo intelektualne prostitutke!"\n*Dzon Slinton - sef osoblja NY Tajmsa - 1953 - na svecanosti kluba Nju Jork novinara\nLast edited by SRBSKA SPARTA; 05-01-2011 at 10:53 AM.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Izbori 2020 :: Prijaviće svako neregularno reklamiranje\n04. 08. 2020. 15:08 >> 15:10 1\nMreža za afirmaciju nevladinog sektora (MANS) će reklamiranje izbornih lista u medijima koji nijesu na vrijeme dostavili cjenovnike oglašavanja prijaviti nadležnim organima, poručili su iz te nevladine organizacije, navodeći da se novčane kazne kreću od pet do 20 hiljada eura za pravna lica.\nIz MANS–a su apelovali na Agenciju za sprečavanje korupcije (ASK) da odluke po inicijativama koje su podnijeli donese što prije, kako bi, kako su naveli, spriječili dalje kršenje Zakona o finansiranju političkih subjekata i izbornih kampanja.\n"MANS će posebnu pažnju posvetiti praćenju medija koji nijesu cjenovnike dostavili na vrijeme i svaku objavu i reklamiranje izbornih lista putem tih medija prijaviti nadležnim organima kako bi obezbijedili puno poštovanje zakona“, kaže se u saopštenju.\nNavodi se da je lokalni javni emiter Radio Bar danas najavio da će, uprkos tome što je, kako su kazali iz MANS–a, zakasnio sa predajom cjenovnika za oglašavanje partija, omogućiti učesnicima na parlamentarnim izborima da se reklamiraju na tom mediju.\n"Prema podacima sa sajta ASK–a, cjenovnik tog medija je predat 7. jula, odnosno nakon ne samo zakonskog roka, već i dodatnog roka koji je Agencija ostavila medijima“, rekli su iz MANS–a.\nIz te NVO naveli su da je Zakon o finansiranju političkih subjekata i izbornih kampanja prilično jasan kada je u pitanju učešće medija u izbornom procesu.\n"I jasno definiše rokove u kojima mediji moraju predati svoje cjenovnike, što Radio Bar očigledno nije učinio“, kazali su iz MANS–a.\nKako su naveli, ukoliko ta radio stanica istraje u namjeri da „kršeći zakon“ ipak omogući političkim partijama i koalicijama da se reklamiraju na njemu, može se suočiti sa novčanim kaznama od pet do 20 hiljada eura za pravno lice.\nMANS Izbori 2020.\nSPC direktno učestvovala na izborima u CG\n30. 09. 2020. 12


Hotel Balkan (Hotel Balkan) - Serije - mojtv.net\nHotel Balkan“ je prva telenovela „Bosonoga produkcije“ koja povezuje prostore Banjaluke, Beograda i čitave regije kroz modernu, melodramsku priču o jednoj uspešnoj porodici koja ima svoju budućnost, ali i prošlost. Ovo je priča o porodici koja misli da je stala na svoje noge, da živi život bez problema, ali onda teško i komplikovano vreme pokazuje svoje zube. U ovoj priči se prepliću sve one stvari koje publika na Balkanu može da prepozna kao svoj život, kao svoje probleme. Naravno, ova naša stvarnost ne može da se „proguta“ bez priče i sna o nekom boljem, obećanom životu, savršenom i nedostižnom, daleko odavde. Ova serija gledaoce vodi na putovanje kroz vrijeme u tridesete godine 20. veka, a pod krovom hotela se spajaju prošlost i sadašnjost. U fokusu radnje serije je porodični biznis ugledne banjalučke porodice, obavijen brojnim spletkama. Generacijski jaz, sukobi, borba za nasljedstvo, porodični gresi i tajne prožimaju se kroz živote članova porodice u čijem vlasništvu se nalazi hotel. Dešavanja u prošlosti odigravaju se tokom tridesetih i četrdesetih godina prošlog vijeka, a otkrivaju okolnosti koje su prethodile i usledile nakon rođenja glavnog lika Branka Kuruzovića. Branko, koji je sada već u poznim godinama, otkriva da pati od demencije i započinje trku sa vremenom kako bi ostvario svoju životnu misiju i sagradio zadužbinu svoje majke Marije, od koje na ovaj način traži oproštaj za veliku nepravdu koju joj je načinio kao dječak. Uporedo, u sadašnjem vremenu pratimo Kuruzoviće i njihove komplikovane odnose. Tu su Brankovi sinovi Dragan i Goran i njihove porodice sa svojim problemima. Goran je neambiciozni zubar, dobar prema svima osim sebi. U braku je sa Ljubicom koja je ambiciozna za njih oboje, kao i za njihovu kćerku Veru čiju tenisku karijeru pokušava da podigne na internacionalni nivo. Dragan je krenuo očevim stopama i dostigao je funkciju direktora hotela. U Draganov život ulazi Viktorija koja ima svoje planove za njega, kao i za čitav porodični biznis.\nOtac usprkos neimaštini i inflaciji želi svom sinu priuštiti automobil


Brnabić: Rast BDP-a do kraja godine iznad četiri odsto – ASinfo Portal\nBrnabić: Rast BDP-a do kraja godine iznad četiri odsto\nBEOGRAD, Premijer Srbije Ana Brnabić izjavila je da bi na kraju godine suficit u budžetu države trebalo da iznosi oko 28 milijardi dinara /237 miliona evra/, a rast bruto domaćeg proizvoda /BDP/ iznad četiri odsto.\n“Rast BDP-a je odličan – 4,5 odsto za devet meseci i znamo da će do kraja godine biti iznad četiri odsto, to je neverovatan uspeh jer je planirano 3,5 procenata. Moramo da radimo da se raj rast nastavi 2019. godine i da nemamo pad”, rekla je Brnabićeva na predstavljanju “Bele knjige” Savjeta stranih investitora o poslovanju u Srbiji.\nOna je navela da udio javnog duga u BDP-u 56 odsto i da će nastaviti da se smanjuje na ispod 45 odsto.\n“Nezaposlenost nastavlja da pada i iznosi 11,9 odsto. Mi ćemo uskoro, ja se nadam, biti zemlja koja će biti sa jednocifrenom nezaposlenošću”, rekla je Brnabićeva.\nOna je navela da je priliv direktnih stranih investicija od januara do septembra ove godine iznosio dvije milijarde evra i bio za 5,4 odsto bolji nego 2017. godine, “koja je bila istorijski najbolja”.\nBrnabićeva je rekla da ima prostora za unapređenje rada i nove reforme, ali da je generalno zadovoljna rezultatima Srbije.\nU “Beloj knjizi” Savjeta stranih investitora, koja je danas predstavljena, su kao oblasti u kojima je ostvaren najbolji učinak, označeni građevinsko zemljište i izgradnja, zaštita korisnika finansijskih usluga, transport i regulativa koja se odnosi na duvansku industriju.\nNavedeno je i da napredak nisu zabilježile ključne oblasti poput poreza, radnog prava i bezbjednosti hrane. Srna\nBanjalučka berza: Današnji promet 241.494 KM


Iowa - ispitivanje popularnosti Republikanaca\nPetnaest mjeseci prije novih predsjedničkih izbora u novembru 2008., stanovnici Iowa-e koji su pristalice Republikanaca, su održali neformalno ispitivanje mišljenja o najpopularnijem kandidatu Republikanaca. Medjutim značaj ovog glasanja doseže mnogo dalje od same Iowa-e. Izvještava novinar Glasa Amerike Jeffrey Young.\nUsred augusta, zrak je Iowa-i je toliko vreo da treperi. Žitarice su već stasale,a žetva je tek za mjesec. Osim žitarica, još nešto u Iowi raste: interes za predsjedničke izbore slijedeće godine. Tu su i kandidati.\nNa državnom univerzitetu Iowa-e, u gradu Amesu, na hiljade republikanaca se okuplja da održi anketu. Oni koji dobiju najviše glasova postaju vidljiviji, i samim tim imaju više donatora. Za učesnike ankete, ovo je vježbanje demokracije u njenom najosnovnijem obliku.\nGai Teal, glasačica:\nSmatram da je važno da svako sudjeluje u procesu glasanja. Imamo tu slobodu. Sretni smo što imamo tu mogućnost, i trebamo ju iskoristiti.\nMnogi kandidati ovo neformalno glasanje tretiraju kao da je pravo.Neki od kandidata potroše milijune dolara kako bi za ovu priliku formirali imidž i zadobili podršku.\nPolitika je ovdje u punom zamahu. Scena sliči onoj sa stranačke konvencije bilo demokrata ili republikanaca, a prije govora svakog kandidata u auditoriju se okupe njegove pristalice. Kada je govor završen, pristalice izmarširaju vani, a zamjenjuju ih pristalice slijedećeg govornika.\nCijeli dan glasači glasaju, i umoče prst u tintu, da bi se znalo da su jednom glasali. 35 dolara je cijena sudjelovanja u ovom glasanju. Promatrači kažu da glasanje odslikava bolje ono što kandidat zbilja jest, nego sama kampanja kandidata. Za glasače, medjutim pobjednik u ovom glasanju je Iowa.\nDavid Lundberg, glasač:\nMislim da je važno da mi predstavljamo središnju Ameriku, njen korijen. Ako kandidati mogu doći ovdje i predstaviti se prije nego odu u jako naseljene urbane centre, mislim da je to dobro za cijelu državu.\nIspred auditorija, prava festivalska atmosfera, sa podignutim šatorima koje su podigli kandidati kao mala sjedišta, puno hrane, muzike...\nRepublikansko neformalno glasanje u Iowa-i tradicionalno privlači najodanije članove stranke. Ovi ljudi žele da se govori o problemima za koje oni vjeruju da zaslužuju veliku pažnju.\nSuzanne Stannick, glasačica:\nZa mene najvažnija pitanja ovaj puta su porez, ekonomija, pitanje abortusa, i imigracija.\nStanovnici Iowa-e se planiraju sastati ponovno početkom 2008. godine kako bi i formalno glasali, medju prvima u zemlji. Ovim se državnim glasanjem odredjuje koliko će kandidata jedne stranke biti poslato na stranačku konvenciju na kojoj se odredjuje finalni kandidat stranke. Do tada će zemlju pokriti duboki snijeg, ali će politička akcija biti vruća kao da se dogadja ovog vrelog augusta. I sve će biti u velikom iščekivanju.


Zašto moramo da razlikujemo nejednakost i siromaštvo? | Talas.rs\nNejednakost u Srbiji, uprkos uvreženom mišljenju, nije toliko visoka kao što se čini na prvi pogled, usled metodoloških problema pri merenju. Nejednakost je možda važna za društva koja su iskorenila siromaštvo – a ono je kod nas i dalje veoma prisutno. Najbolji instrument za smanjenje siromaštva i nejednakosti su nova radna mesta.\nSiromaštvo i nejednakost nisu isto\nPostoje dve vrste siromaštva koje se prate – apsolutno i relativno siromaštvo. Apsolutno siromaštvo je ono što bi svako pomislio kada pričamo o siromaštvu – to je nemogućnost da se podmire najbazičnije ljudske potrebe, kao što su uslovni krov nad glavom, osnovna higijena i ishrana. Mera koja se koristi za ocenu apsolutnog siromaštva je broj ljudi koji živi sa manje od određene sume novca; u Srbiji ova granica iznosi oko 12.000 dinara na mesečnom nivou po potrošačkoj jedinici (prema OECD skali, prvi odrasli član domaćinstva računa se kao jedna potrošačka jedinica, naredni odrasli kao 0,5 a deca do 14 godina života kao 0,2). Na primer, trošlana porodica (par sa jednim detetom) bi trebalo da ima potrošnju manju od 20.400 dinara mesečno da bi se smatrala siromašnom.\nRelativno siromaštvo, sa druge strane, nije mera siromaštva, već nejednakosti – ono meri koliko ljudi živi sa prihodima koji su ispod 60% medijalnog. Medijalni prihod je onaj iznos koji se nalazi na polovini raspodele – pa jedna polovina stanovnika ima viši, a druga polovina niži prihod od toga. To da li je neko siromašan u smislu relativnog siromaštva nam ne govori ništa o standardu te osobe – u kakvim uslovima stanuje, da li može da zadovoljava svoje osnovne potrebe itd.\nProstim jezikom rečeno, ljudi koji žive u apsolutnom siromaštvu su gladni, dok oni koji žive u relativnom siromaštvu ne idu na letovanje i muče se da kupe novi frižider kada se stari pokvari.\nTržišna i netržišna nejednakost\nU tržišnoj privredi plate ljudi koji obavljaju različite poslove razlikuju se usled razlike u produktivnosti. Pošto programer za isto vreme napravi proizvod koji ima veću vrednost od krojača, programer ima i veću platu. Kako je Srbija prilično siromašna i nerazvijena zemlja, najveći deo razlike u dohotku nastaje u domenu plata – ako se izuzmu najbogatiji ljudi koji su vlasnici velikih firmi, najveći deo prihoda svih u Srbiji su plate i penzije, pa se i preko 90% nejednakosti kod nas objašnjava razlikama u platama, a najveći deo te nejednakosti razlikama u obrazovanju (CEVES, 2018). U proseku, neko sa srednjom školom ima veću platu od nekoga sa osnovnom školom, a manju od nekoga sa fakultetom. Nejednakost u prihodima nastala na tržištu stoga ima elemente meritokratije.\nNivo tržišne nejednakosti u Srbiji sa GINI od 55, gotovo je identičan tržišnoj nejednakosti u EU (GINI je mera nejednakosti prihoda, na skali 0-100, gde 0 označava potpunu jednakost u prihodu – svi imaju isti dohodak, a 100 potpunu nejednakost – jedna osoba ostvaruje sav dohodak). Međutim, nejednakost nakon državnih programa raspodele znatno je manje umanjena u Srbiji (GINI 37,8) nego u većini zemalja EU (prosek 30,7). Sa jedne strane, razlog tome je relativno niska progresivnost oporezivanja dohotka – kod nas je poreska stopa 10%, uz relativno nizak neoporezivi deo. Pitanje preraspodele dohotka je u Srbiji značajno manje važno nego u razvijenim evropskim zemljama, uglavnom zbog toga što i nema puno šta da se deli: da biste dospeli u top 1% po prihodima u Srbiji, ne morate da budete milioner, dovoljno je da vam je plata veća od 913 evra. Sa druge strane, tu je pitanje socijalne politike – socijalna pomoć, dečji dodatak itd, gde Srbija troši upola manje od zemalja u Evropi, tek 0,6% BDP-a u odnosu na evropskih 1,1%.\nAli mnogo veći problem predstavlja pitanje dostupnosti državnih usluga: u Srbiji 260.000 ljudi prima socijalnu pomoć – što je tek polovina ukupnog broja siromašnih, a dostupnost zdravstva i školstva je takođe upitna.\nNejednakost ishoda vs nejednakost prilika\nNejednakost ishoda je prirodna – svi imamo različite veštine, znanja i preferencije – neko je spreman da radi posao koji ga ispunjava za malu platu, dok je nego drugi spreman da radi danonoćno posao koji mrzi za visoku zaradu. Umesto toga, problem predstavlja nejednakost prilika, a to je nemogućnost da se uz trud i zalaganje uspne uz lestvicu prihoda. Drugim rečima, da dete zanatlije postane lekar ili inženjer.\nNažalost, postoje dokazi da je socijalna mobilnost u Srbiji jako niska. A do toga dovode i pojedini državni programi koji su naštelovani tako da perpetuiraju nejednakost, umesto da dovode do socijalne pokretljivosti. Na primeru obrazovanja – udeo funkcionalno nepismenih najviši je među đacima koji dolaze iz najsiromašnijih porodica; a tek 45% đaka iz donjih 20% domaćinstava po prihodima završi srednju školu. Prema istraživanju Svetske banke, pojedinačno najveći uticaj na postignuća đaka u Srbiji na PISA testovima ima obrazovanje majke. Stanje na fakultetima još je gore, jer finansiranje prema školskom uspehu a ne prema socijalnom stanju studenata ograničava dostupnost univerzitetskog obrazovanja onima koji ne pripadaju srednjoj klasi.\nOno po čemu se Srbija posebno izdvaja od drugih, malo srećnijih zemalja, jeste i dominacija netržišnih principa u kreiranju bogatstva. Dok na tržištu neko može da zaradi samo tako što drugima pruži onaj proizvod koji ta druga strana želi i po ceni koja joj odgovara, ovo ne mora da važi u situacijama gde su tržišne transakcije zamenjene netržišnim. U situaciji kada su državna preduzeća partijski plen koji služi zapošljavanju lojalnih kadrova i isisavanju para za finansiranje političkih aktivnosti i korupciju, a biznisi rastu ili nestaju u zavisnosti od njihovih veza sa političarima na vlasti; gde je država pod praktično potpunom kontrolom jedne partije, a do radnog mesta u javnom sektoru se dolazi preko partijske knjižice ili drugih kanala nepotizma, a ne prema svojim sposobnostima i znanju; pitanje nejednakosti u prihodima postaje sekundarno u odnosu na bazične principe funkcionisanja države.\nGlavno pitanje nije kako nastaje siromaštvo\nNajveće nejednakosti nastaju u oblasti prihoda od rada. Kada se pogledaju karakteristike 20% najsiromašnijih domaćinstava, u oči upada to da u njima živi mnogo manje zaposlenih, a mnogo više nezaposlenih ili neaktivnih nego što je to slučaj u opštoj populaciji. Među prvih 20% nalazi se tek 17,8% zaposlenih, a u opštoj populaciji 29,2%; dok nezaposlenih ima 26,1% u odnosu na 13,7% u opštoj populaciji. Osim toga, veliki broj domaćinstava sa najnižim dohotkom spada u ona gde niko ne radi, ili u domaćinstva sa niskim intenzitetom rada (zaposlena osoba radi manje od 2,5 meseca na godišnjem nivou, i to uglavnom u neformalnom sektoru). Samim tim, najveći deo nejednakosti u prihodima ali i siromaštvu bi se smanjio povećanjem zaposlenosti. Stara kineska poslovica da je bolje naučiti čoveka da peca nego dati mu ribu izgleda posebno važno u našim uslovima.\nSiromaštvo je osnovno ljudsko stanje i polazište ljudske civilizacije. Tek pre nekoliko vekova, sa pojavom Industrijske revolucije, raste produktivnost a time i dohodak, brže od rasta stanovništva, i ljudi prestaju da žive u udžericama od blata na korak od gladi. Glavno pitanje na koje treba da odgovorimo jeste: šta kreira prosperitet?\nNeusaglašenost u merenju nejednakosti\nNejednakost se može pratiti preko ostvarenih prihoda ili potrošnje. U Srbiji se potrošnja meri godišnjom Anketom o potrošnji domaćinstava (APD), dok se regionalno u Evropi prihodi prate preko SILC ankete (Survey on Income and Living Conditions). Iako ove ankete imaju različitu metodologiju i uzorak, i zato što prihod i potrošnja nisu isto (npr. domaćinstvo može i bez prihoda da finansira potrošnju iz štednje ili kredita, ili da deo svojih prihoda odlaže i štedi; u domaćinstvima sa niskim dohotkom veliku ulogu može da igra i naturalna potrošnja), očekivali bismo da mere nejednakosti budu relativno slične. Međutim, dok SILC prikazuje nejednakost najvišu u Evropu sa GINI od 38,6 (prosek EU iznosi 31) dotle APD pokazuje i dalje visoku, ali nejednakost koja se ne razlikuje od regiona, sa GINI od oko 30.\nProblem leži u tome što SILC anketa uzima sve prijavljene prihode kao date: na primer, poljoprivredno gazdinstvo zbog suše prijavi gubitak od 500.000 dinara u prošloj godini, i njihov prihod se ne računa kao 0, već kao -500 000. Ovo samim tim vuče celu raspodelu prihoda veštački naniže, i uz neke druge metodološke korake pri merenju, dovodi do potcenjivanja prihoda, te prema SILC ispada da je prosečni mesečni prihod 10% domaćinstava sa najnižim prihodima tek malo iznad 2.500 dinara mesečno, što je svakako prenisko. Usled toga, trebalo bi veću pažnju posvetiti rezultatima APD (UNDP 2018).\nTAGS: GINI nejednakost obrazovanje siromaštvo