Vučić: Dogovor sa Putinom donosi ogromne uštede i sigurnost u snabdevanju gasom - Ekonomija - Dnevni list Danas\n25. novembra 2021. u 16.22\n25. novembra 2021. u 16.31\nDobre vesti Ali Sam SE tome I nadala\n25. novembra 2021. u 16.39\nOcekivao sam ovako nesto i u jednu ruku sam zadovoljan,a u drugu opet smrdi mi na ono eto Izbora ako ne glasamo za Vucica ode cena gasa u nebesa.\n25. novembra 2021. u 16.59\nKako sada to da bude moguće kad nas Mlađa koliko juče, direktno iz Moskve i posle razgovora sa najvažnijim ljudima u Rusiji, obaveštava i ubeđuje da Vučić više nema podršku Rusije i Putina? Vidim da je taj tekst sklonjen sa portala, baš se pitam zašto …\n25. novembra 2021. u 17.26\nZašto li se Putin uključio u predizbornu kampanju ?\nSuper je da cena ostaje ista do posle izbora, samo da prezimimo, ali koja li će biti stvarna cena jefitinoga gasa, šta se daje zauzvat, a ne saopštavaju sa sastanka u četiri oka?\n25. novembra 2021. u 17.36\nza cenu se dogovorio do Izbora, posle izbora ko vas ….\n25. novembra 2021. u 17.44\nPutin…još jedan fudbaler na Zapadnom.Balkanu!\nPitam vas ..Gradjani SRBIJE..kada.su Vam Rusi pomogli…ili su se malo.poigravali sa vama Pravoslavcima .\nNo, Srbijo .uzdaj se u sebe i u svoje ljude,!!! U SVOJE gradjane .,!!!!\nProtesti .. ŠIROM SRBIJE\n25. novembra 2021. u 18.48\nA posle izbora kada pobedi opozicija dobijamo iz EU gas za džabe.\n25. novembra 2021. u 19.06\nKoliko sam razumeo nista nije dogovoreno i ne zna se nista a ovaj to prica samo za nase medije !\n25. novembra 2021. u 20.20\nZahvalni smo na podršci Rusiji.\n25. novembra 2021. u 21.59\nViktor Igo je napisao epski roman\nJ A D N I C I\nI neznam zasto sam vam ovo napisao,ali ne steti a cim ne steti znaci da je dobro\n25. novembra 2021. u 22.03\nTo su odlične vesti! Ove zime smo spokojni jer se cena gasa neće menjati.\n25. novembra 2021. u 23.08\nRusi uzvracaju udarac zapadu.\nHvala Rusiji, sta da kazem.\n25. novembra 2021. u 23.15\nZnao sam da Putin ima srca.\nRusija mudro postupa…\n26. novembra 2021. u 00.39\nPohvalno, ali uštedjeni novac trošiti na bolnice, klinike, toalete po bolnicama i klinikama, nove aparate za dijagnostiku i PRE SVEGA na ekologiju i smanjenje najvećeg zagadjenja na svetu.\nEh, da nam je...! kaže:\n26. novembra 2021. u 07.58\nDa nam je bilo malo više pameti i da je dugoročni Ugovor sa Rusijom urađen i potpisan još u momentu puštanja u rad gasovoda koji na prolasku kroz Srbiju, bili bi još bolje osigurani.\nAli, važno je „da se razmišlja o stadionima“…!!!\nPosebno znajući koja smo mi „fudbalska velesila u Svetu“.\n26. novembra 2021. u 08.37\nA i posle izbora ce skociti cena gasa, svakako…\n26. novembra 2021. u 09.47\nJel uz gas idu i ventilatori,vojni otpad ili šta?\nPutin prodaje gas za cenu 4 puta nizu od trzisne zato sto je bas super tip ili je Srbija dala jos nesto zauzvrat?\nUvek se dobro zamislim kad dobijem nesto ispod cene, posto se ispostavi da na druge nacine kosta visestruko iznad trzisne cene. Videcemo.


Marta Stojić Mitrović je 1999. godine upisala studije etnologije i antropologije na Filozofskom fakultetu u Beogradu, gde je i diplomirala 2003. godine. Magistarske studije antropologije na Fakulteti za družbene vede u Ljublјani, Slovenija, upisuje 2004. godine. Odbranivši magistarski rad „ The Erased of Slovenia as a discursive phenomenon: a pragmatic approach“ 2009. godine, stiče zvanje magistra nauka. Iste godine upisuje doktorske studije na Odelјenju za etnologiju i antropologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu. Doktorsku disertaciju na temu „Azil i neregularne migracije u Srbiji na početku XXI veka” odbranila je 2016. godine.\nOd 2007. godine zaposlena je u Etnografskom institutu SANU, gde se najpre u okviru projekta Etnicitet: savremeni procesi u Srbiji, susednim zemlјama i dijaspori a zatim i Multietnicitet, multikulturalnost, migracije – savremeni procesi, bavi pitanjima migracija, državlјanstva, lјudskih prava i diskriminacije. Takođe aktivno radi na umrežavanju naučnika koji se bave proučavanjem migracija u Srbiji i regionu. Učestvovala je na brojnim međunarodnim naučnim skupovima u zemlјi i inostranstvu.\nGovori engleski i slovenački a služi se i francuskom jezikom. Objavila je niz naučnih radova od kojih izdvajamo:\nStojić, M. 2007. „Izbrisani: od liminalnosti do metafore“. U: Barbara Beznec (ur.), Zgodba nekega izbrisa, Časopis za kritiko znanosti br. 228, g. XXXV, str. 148–155, Ljubljana: Študentska založba.\nStojić, M. 2008. Ko su izbrisani? Tehnike isključivanja u republici Sloveniji. Glasnik Etnografskog instituta SANU LVI (1): 127–144.\nStojić, M. 2008. „Od fabrike bicikala do socijalnog centra. Fabrika „Rog“, Ljubljana – eksperiment društvenih odnosa.“ U: Zorica Divac (ur.), Kulturne paralele. Svakodnevna kultura u postsocijalističkom periodu. Zbornik radova Etnografskog instituta SANU 25: 159–176. Beograd: Etnografski institut SANU.\nStojić, M. 2009. The Erased in Slovenia: Is There an End to the Story? Bulletin of the Institute of Etnography SASA LVII (2): 69–81.\nStojić, M. 2010. Antropolog – novinar ili državni neprijatelj. Izbrisani Slovenije. Traditiones 39(1): 155–164, Ljubljana: Inštitut za slovensko narodopisje.\nStojić Mitrović, M. 2012. Svetska ekonomska kriza kao indikator sistemske diskriminacije migranata: primer migrantskih građevinskih radnika u Sloveniji. Glasnik Etnografskog instituta SANU LX (1): 33–40.\nStojić Mitrović, M. 2012. „Metoda posmatranja sa učestvovanjem: primer socijalnog centra Rog u Ljubljani.“ U: Milina Ivanović - Barišić (ur.), Terenska istraživanja – poetika susreta, Zbornik radova Etnografskog instituta SANU 27: 205–212, Beograd: Etnografski institut SANU;.\nStojić Mitrović, M. 2012. Eksternalizacija granica Evropske unije i pojava improvizovanih migrantskih naselja u Srbiji. Zbornik Matice srpske za društvene nauke 139 (2): 237–248.\nStojić Mitrović M. 2013. Ljudska prava i državljanstvo. Glasnik Etnografskog instituta SANU LXI (1): 107–117.\nStojić Mitrović, M. 2013. Stigmatizacija kao posledica ilegalizacije određenih oblika transnacionalnog kretanja – dehumanizacija tzv. ilegalnih migranata. Glasnik Etnografskog institutta SANU LXI (2): 163–174.\nStojić Mitrović M. 2014. Presenting as a problem, acting as an opportunity: four cases of socio-political conflicts taking the presence of migrants as a focal object in Serbia. Glasnik Etnografskog instituta SANU LXII (1): 66–82.\nStojić Mitrović M. 2014. Serbian migration policy concerning irregular migration and asylum in the context of the EU integration process. Issues in Ethnology and Anthropology 9(4): 1105–1120.\nStojić Mitrović M. i E. Meh. 2015. The Reproduction of Borders and the Contagiousness of Illegalisation: A Case of a Belgrade Youth Hostel. Glasnik Etnografskog instituta SANU 63 (3): 623–638.


e-novine.com - Partije imaju svoje paravojske\n06.09.2011 - 16:04\nStrah od radikala: Uniformisani Vojislav Šešelj na ratištu 1991.\nAnalitičar: Branko Krga, nekad pukovnik, potom general\nSTENOGRAFSKE BELEŠKE SA 25. SEDNICE VRHOVNOG SAVETA ODBRANE ODRŽANE 30. AVGUSTA 1994. GODINE\nPrisustvovali su: Zoran Lilić, predsednik Savezne Republike Jugoslavije - predsednik Saveta; Slobodan Milošević, predsednik Republike Srbije i Momir Bulatović, predsednik Republike Crne Gore - članovi Saveta; dr Radoje Kontić, predsednik Savezne vlade; Pavle Bulatović, savezni ministar odbrane; general-pukovnik Momčilo Perišić, načelnik Generalštaba Vojske Jugoslavije; general-potpukovnik Blagoje Kovačević, zamenik načelnika Generalštaba Vojske Jugoslavije; i general-major Slavko Krivošija, načelnik Vojnog kabineta Predsednika SR Jugoslavije.\nZORAN LILIĆ: Predlažem da počnemo s radom. Otvaram 25. sednicu Vrhovnog saveta odbrane. Za današnju sednicu predložen je sledeći Dnevni red: 1. Razmatranje aktuelne vojno-političke i bezbednosne situacije i 2. Tekuća pitanja. Mi nismo ništa planirali pod Tekućim pitanjima, ali ako bude pitanja razmotrićemo ih pod ovom tačkom. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda: razmatranje aktuelne vojno-političke i bezbednosne situacije. Predlažem da saslušamo uvodno izlaganje koje je pripremio načelnik Generalštaba sa svojim saradnicima, a da posle toga - po ustaljenom običaju - obavimo deo posla koji je u nadležnosti Vrhovnog saveta odbrane. Generale, izvolite!\nMOMČILO PERIŠIĆ: Gospodo, u odnosu na poslednju sednicu Vrhovnog saveta odbrane došlo je do izvesnih promena, koje ćemo u odnosu na drugu varijantu istaći u današnjoj analizi. Znači, današnja analiza bi obuhvatila, pored one druge, varijante prošli put iznete, tri bitne promene, a to je: Odnos Vlade SR Jugoslavije prema krizi u Republici Srpskoj, stalna pretnja dolaska posmatrača na prostor SRJ i treća stvar, koja je sada izvesna, a onda je bila neizvesna, da su se na referendumu u Republici Srpskoj izjasnili da ne prihvataju Mirovni plan za rešavanje bosanske krize. Plan današnjeg rada bi išao na sledeći način: pukovnik Krga izneo bi zaključke iz procene opasnosti koja spolja preti SRJ, general Dimitrijević izneo bi zaključke iz procene o opasnosti koja preti Jugoslaviji iznutra, i treća, general Simić izneo bi mere koje mi predlažemo da se preduzmu na nivou Vrhovnog saveta odbrane, na nivou Savezne vlade i da iznese mere koje mislimo mi preduzeti na nivou Generalštaba, ako se opasnost po bezbednost SRJ bude nastavljala u kontinuitetu kako je do sada izražena. Predlažem, ako se slažete, da pukovnik Krga uzme reč.\nBRANKO KRGA: Gospodine predsedniče, gospodo. Izneo bih zaključke iz procene novih aspekata uticaja stranog faktora na razrešenje krize u bivšoj Bosni i Hercegovini, a posebno bih se osvrnuo na odraz tih procesa na međunarodni položaj i bezbednost SR Jugoslavije. U razrešenju krize na prostoru bivše Bosne i Hercegovine pojavile su se tri bitno nove činjenice: prvo, jasno opredeljenje SR Jugoslavije u prilog prihvatanja Mirovnog plana, drugo, raskid odnosa sa rukovodstvom Republike Srpske i s tim u vezi aktuelizacija problema posmatrača, i treće, upravo je održan referendum u Republici Srpskoj. Ove činjenice međunarodna zajednica svestrano i detaljno procenjuje, donosi zaključke, planira i preduzima mere. Definitivnih i jedinstvenih stavova po ovim pitanjima još uvek nema, ali se, ipak, naziru neka bitna obeležja. Nakon jasnog i odlučnog opredeljenja SR Jugoslavije za prihvatanje Mirovnog plana Kontakt grupe, već se uočava da je to apsolutno podržano od svih subjekata međunarodne zajednice. Nakon dužeg vremena izolacije i optuživanja, nazire se bitno novi odnos međunarodne zajednice prema Saveznoj Republici Jugoslaviji, koji joj daje šansu da popravi svoj međunarodni položaj. Na to ukazuje poseta Kozirjeva, dolazak francuske parlamentarne delegacije, kao i povoljniji tretman SRJ u stranim sredstvima javnog informisanja, uključujući nemačka i američka.\nRaspirivanje mržnje: Još jedna SDS manifestacija\nPored toga, očigledno je da je opredeljenje SRJ za Mirovni plan, za sada, smanjilo tenzije u pristupu međunarodne zajednice za rešavanje krize u bivšoj BiH i dovelo do relativizacij ranije najavljenih oštrijih mera. To se, pre svega, odnosi na barem privremeno odustajanje od dovođenja jakih snaga NATO radi nametanja mira. Na ovakvu odluku, prema našim saznanjima, uticale su i neke balkanske zemlje: Rumunija, Bugarska, Grčka koje su za vreme poseta američkog ministra odbrane, Perija, sugerisale da se ne ide na eskalaciju rata, pri čemu je postignuta saglasnost o prebaziranju dela američkih snaga sa centralno-evropskog na južnoevropsko vojište.\nPošto su se SAD, izgleda, zadovoljile sa ovakvim rešenjem, bitno je smanjen njihov interes da dovode snage na teritoriju Bosne i Hercegovine. Cenimo da je pozitivna ocena reagovanja SRJ od strane međunarodne zajednice u znatnoj meri amortizovala i ratničko raspoloženje Hrvatske prema Republici Srpskoj Krajini, o čemu svedoče nedavne izjave Kinkela, pa i Tuđmana. Od strane međunarodne zajednice podržan je i prekid odnosa SRJ sa Republikom Srpskom. Međutim, neke zemlje još uvek u to izražavaju sumnju i traže dokaze, pored ostalog, i kroz uvođenje institucije posmatrača na Drini. Pri tome se spekuliše sa ocenom da su sankcije bile opravdane, jer su navodno prisilile rukovodstvo SRJ na ovakav potez. U nekim zemljama se i dalje tvrdi da SRJ još uvek nije preduzela sve što može kako bi bosanske Srbe privolela da prihvate mir.\nIzgleda da je Zapad došao do zaključka da su podsticaji međusobnih sukoba Srba i sankcije efikasniji instrumenti za ostvarivanje njihovih interesa, nego rizična upotreba sopstvene oružane sile sa kojom su mesecima pretili. Glavni nosioci zahteva za ovo su SAD, za koje kontrola najavljenih mera predstavlja principijelno pitanje i teško je verovati da će od toga lako odustati (...) Cenimo da bi, eventualno, prihvatanje posmatrača imalo sledeće negativne posledice. Prvo, jugoslovensko rukovodstvo bi od strane većine opozicionih partije bilo optuženo za zapostavljanje nacionalnih interesa i ugrožavanje suvereniteta zemlje. Drugo, došlo bi do institucionalizacije stranih posmatrača na našoj granici, čime bi jugoslovenska država na određeni način priznala celovitost Bosne i Hercegovine, kao i to da nije u stanju da kontroliše sprovođenje mera koje je sama donela. Treće, znatno bi se smanjile mogućnosti pomoći Republici Srpskoj, što bi, ako bi Zapad nastavio da intenzivnije pomaže Muslimane, dovelo do toga da Srbi trpe velike gubitke, a to bi sigurno izazvalo i niz negativnih reakcija. Četvrto, stalno prisustvo stranih posmatrača na granici moglo bi da dovede do namernog izazivanja raznih incidenata itd.\nSankcije za Šumsku: Momčilo Krajišnik u danima slobode\nPozitivni efekti prihvatanja posmatrača bili bi: prvo, neuvođenje novih i eventualno postepeno skidanje postojećih sankcija; drugo, potvrdila bi se kooperativnost jugoslovenskog rukovodstva i moguće bi došlo do vraćanja SRJ u barem neke forume međunarodne zajednice. Odbijanje posmatrača imalo bi, uglavnom, suprotne efekte od njihovog prihvatanja, od kojih je najteži, gotovo sigurno zadržavanje postojećih, a moguće i uvođenje novih sankcija, sa svim negativnim posledicama koje bi iz toga mogle da proizađu. S tim u vezi, smatramo da bi prilikom razmatranja ovog pitanja trebalo imati u vidu sledeće: u kontaktima sa stranim predstavnicima trebalo bi insistirati da to pitanje, uopšte, ne dođe na dnevni red Saveta bezbednosti i da se skidanje sankcija veže za jasnu podršku Mirovnom planu od strane SRJ, a ne za prihvatanje posmatrača. Ukoliko se razmatranje ovog pitanja nametne, onda bi trebalo nastojati da se, ipak, ne donese odluka o njihovom upućivanju, pri čemu bi se mogli koristiti sledeći argumenti: prvo, da je SRJ sama, bez spoljnog pritiska, donela odluku o prekidu odnosa sa rukovodstvom Republike Srpske i da je u stanju to da kontroliše; drugo, naglasiti da međunarodna zajednica ima mogućnost da saobraćaj na granici SRJ i Republike Srpske kontroliše tehničkim sredstvima iz vazduha i opservacijama diplomata; treće, istaći da dosadašnjom kontrolom, u kojoj je već učestvovala međunarodna zajednica, nije otkriveno narušavanje uvedenih mera, pa prema tome, nema ni mesta sumnjama.\nOrtaci u kriminalu: Badža i Arkan\nAko se postavljanje posmatrača, ipak, ne bude moglo izbeći, trebalo bi nastojati da se negativni efekti svedu na minimum i to usloviti potpunim ukidanjem sankcija, osiguranjem poštovanja primirja i obustavom isporuka naoružanja i vojne opreme Vojsci muslimansko-hrvatske federacije; svođenjem broja posmatrača na minimum; vremenskim ograničavanjem njihovog boravka itd. Posebno bi trebalo naglasiti da SRJ zadržava pravo da preispita prekid odnosa sa Republikom Srpskom i opredeli svoja reagovanja ako bi međunarodna zajednica, eventualno, izigrala dogovor. Cenimo da zaoštravanje pitanja posmatrača od strane SAD i drugih nije samo po sebi cilj. Time se želi postići mnogo više: izvršiti dalji pritisak na Republiku Srpsku, testirati kooperativnost rukovodstva SRJ, skrenuti pažnju sa neuspeha dosadašnjih mirovnih inicijativa, usavršiti problem sankcija kao instrumenta upravljanja krizom, a što je za nas najteže - neki imaju pretenzije da time izazovu raskol u srpskom nacionalnom biću, sa brojnim negativnim reperkusijama za Srbe sa obe strane Drine. Više činjenica ukazuje da, čak i kada bismo prihvatili posmatrače, to ne bi automatski dovelo do potpunog ukidanja sankcija i mira na našim prostorima. Već se pominje da bi bili postavljeni neki novi uslovi, kao što su rešavanje pitanja statusa Republike Srpske, moguće otvaranje pitanje autonomije Kosmeta i Vojvodine, pitanje prava čoveka, kooperativnost sa Međunarodnim sudom za ratne zločine itd.\nMada smo razvoj događaja u slučaju odbijanja Mirovnog plana od strane Republike Srpske nedavno analizirali, neki novi činioci ukazuju na mogućnost izvesne korekcije međunarodno predviđenog scenarija. Prema tome, posle objavljivanja rezultata referenduma, dalji razvoj situacije i reagovanje stranog faktora moguće je u tri osnovne varijante: prva varijanta - da međunarodna zajednica prizna neuspeh dosadašnjem Mirovnog plana Kontakt grupe, da to prihvati kao činjenicu koja je potvrđena referendumom, kao najvišim oblikom demokratskog izražavanja naroda i istovremeno nastavi sa traženjem novih puteva za rešenje krize. Ovaj novi pristup mogao bi da se realizuje kroz izvesnu korekciju postojećeg ili izradu potpuno novog Mirovnog plana. Na mogućnost ovakvog razvoja događaja ukazuje i činjenica da su SAD posle raspisivanja referenduma ostavile mogućnost Republici Srpskoj da se do 15. oktobra definitivno izjasni o Mirovnom planu, iako su cenile da će odgovor naroda biti negativan. I najnovije izjave koje je izneo Kozirjev govore o zainteresovanosti za nastavak mirovnog procesa. Postoji izvesna mogućnost da se rešenje krize potraži potpunom, čak i prisilnom razoružanju Vojske muslimansko-hrvatske federacije, kao i Vojske Republike Srpske, uz nametanje mirovnog rešenja pod protektoratom medjunarodne zajednice.\nSvi Srbi na jednoj prikolici: Ratni prizor 1994.\nDruga varijanta - da međunarodna zajednica donese odluku da se povuče i ostavi sukobljene strane da se ratom iscrpe i da im onda nametne rešenje, što može da otpočne u bilo kom periodu rešavanja krize. U ovoj varijanti došlo bi do povlačenja snaga UNPROFOR-a, potpune izolacije teritorije bivše Bosne i Hercegovine, nekontrolisanog ubacivanja raznih plaćenika, dotura naoružanja i vojne opreme i rasplamsavanja borbenih dejstava na čitavoj teritoriji. Vojska Republike Srpske ovakvu situaciju mogla bi da iskoristi i čak popravi svoj strategijski položaj. Međutim, u kasnijoj fazi razvoj događaja bio bi krajnje nepredvidiv. Cilj opredeljenja međunarodne zajednice za ovakav scenario bio bi da strada što više Muslimana i Srba i na taj način se stvori prostor Hrvatima, što se uklapa u planove germansko-vatikanskog bloka. Razvoj događaja po ovoj varijanti: mogao bi da ima niz nepredvidivih reperkusija na bezbednost SRJ, uključujući i mogućnost prenošenja borbenih dejstava na njenu teritoriju, kako od strane vojske muslimansko-hrvatske koalicije, tako i Vojske Republike Srpske.\nTreća varijanta - da međunarodni faktori pođu od činjenice da je Mirovni plan Kontakt grupe definitivno odbačen od strane Republike Srpske i da pristupe njegovom nametanju kroz sprovođenje najavljenih kaznenih mera. Ove mere mogle bi da se realizuju kroz tri faze: Prva faza dobila bi na intenzitetu posle 15. oktobra, ako se do tada ne bi našlo rešenje za naknadno prihvatanje Mirovnog plana od strane Republike Srpske i imala bi sledeće obeležje - Međunarodna zajednica bi, slično kao i do sada, nastavila sa tajnim isporukama naoružanja i vojne opreme Muslimanima i Hrvatima, uz podsticaj njihovih ofanzivnih dejstava, vršila bi svestran pritisak na Republiku Srpsku, došlo bi do proširenja bezbednosnih i stvaranja ekskluzivnih zona; Vojsci Republike Srpske bi bili postavljeni ultimatumi da napusti višak teritorije, za čije nepoštovanje bi bila kažnjavana selektivnim vazdušnim udarima. Cilj preduzetih mera u ovoj fazi bio bi da se Srbi sabiju na teritoriju definisane Planom Kontakt grupe i prisile na prihvatanje Plana, ali u nepovoljnijim uslovima. Cenimo da bi u ovoj fazi Vojska Republike Srpske, ipak, bila u stanju da se više meseci uspešno suprotstavlja protivniku - na to ukazuje i sadašnji odnos snaga sukobljenih strana.\nRazvoj događaja u ovoj fazi imao bi niz negativnih posledica na bezbednost SRJ, kao što su upad oružanih grupa, izazivanje oružanih provokacija, pojačana kontrola granice na Drini od srane međunarodne zajednice radi utvrđivanja da li SRJ dosledno sprovodi svoju odluku o blokadi Republike Srpske itd. Druga faza bi otpočela nakon konstatacije da Republika Srpska još uvek nije spremna da prihvati mirovno rešenje i imala bi sledeće karakteristike: ukidanje embarga na isporuke naoružanja i vojne opreme Muslimanima i Hrvatima, intenziviranje njihovih ofanzivnih dejstava, povlačenje većeg dela snaga UNPROFOR-a, pojačane vazdušne udare po položajima Vojske Republike Srpske itd. U ovoj fazi bi bio cilj da se Srbi žestoko kazne i konačno prinude da prihvate Mirovni plan Kontakt grupe. Vojska Republike Srpske bi u takvim uslovima mogla da izdrži dva do tri meseca, a nakon toga prednost bi postepeno prelazila na stranu muslimansko-hrvatske koalicije. Međunarodna zajednica bi nastojala da ostvari kontrolu nad borbenim dejstvima i uspostavi približan balans snaga. Ovakav razvoj situacije bi navedene negativne efekte po našu bezbednost značajno potencirao.\nTreća faza bi otpočela ukoliko bi se pokazalo da sve prethodne mere nisu prinudile Srbe da prihvate Mirovni plan. Karakteristike ove faze bile bi: masovna isporuka naoružanja i vojne opreme Muslimanima i Hrvatima, dolazak većeg broja stranih plaćenika, definitivno povlačenje UNPROFOR-a, potpuno stavljanje NATO-a i Vojske Republike Hrvatske na stranu muslimansko-hrvatske federacije. Na ovaj način, Vojska muslimansko-hrvatske federacije bi došla u superioran položaj i bila u stanju da izvodi ofanzivna dejstva širih razmera, sa težištem na pravcima : Olovo - Nišići - Sarajevo, Tuzla - Brčko, Bihać - Slunj - Ogulin, a verovatno bi istovremeno otpočela dejstva Vojske Republike Hrvatske protiv Republike Srpske Krajine. Cilj međunarodne zajednice u ovoj fazi bio bi razbijanje Vojske Republike Srpske, likvidacije Republike Srpske kao države i uspostava unitarne Bosne i Hercegovine. U ovakvim uslovima vreme bi izrazito radilo protiv Vojske Republike Srpske. Dugoročno, ona bez pomoći ne bi mogla da se suprotstavi napadima muslimansko-hrvatskih snaga i doživela bi, najverovatnije, više poraza.\nDani ljubavi: Vuk Drašković i Šešelj 1989. godine\nOvakav razvoj događaja bi imao krajnje nepovoljan odraz na bezbednost SRJ, što bi se manifestovalo kroz sledeće: oštre optužbe opozicije na račun državnog i vojnog rukovodstva za zapostavljanje nacionalnih interesa, pokušaj formiranja paravojnih jedinica i njihovo upućivanje u pomoć Republici Srpskoj, izazivanje raznih incidenata uključujući i oružane provokacije na teritoriji SRJ kroz napade na vojne objekte, ličnosti, idejne protivnike i drugo, što bi moglo da poprimi oblik građanskog rata; dolazak većeg broja izbeglica; izazivanje socijalnih nemira i namerna opstrukcija realizacije Programa za ekonomski oporavak zemlje; mogućnost pobune secesionističkih snaga na Kosmetu, Raškoj oblasti, Vojvodini itd.\nAnalizirajući reagovanja međunarodne zajednice, cenimo da je u ovom trenutku, ipak, realnija varijanta daljeg traženja političkog rešenja krize na prostoru bivše Bosne i Hercegovine, sa mogućim raznim modifikacijama. Pri tome, pored izvesnih razlika u pristupu, izgleda da su se važniji spoljni činioci, ipak, saglasili u tome da ne dopuste izrazitu pobedu nijedne strane kao ni stvaranje etnički čisti državnih tvorevina - ni srpske ni muslimanske.\nZaključci: Prvo, opredeljenjem SRJ za podršku Planu Kontakt grupe stvoreni su samo početni uslovi za veći direktni uticaj na mirovni proces i poboljšanje tretmana Jugoslavije u međunarodnoj zajednici. Pošto kod glavnih faktora međunarodne zajednice ima razlika u rešavanju krize, pri čemu su SAD za oštriju, a evropske zemlje, posebno Rusija, za blažu varijantu, smatramo da bi to trebalo iskoristiti za plasiranje naših stavova i interesa.\nDrugo, definitivno odbijanje Mirovnog plana od strane Republike Srpske otvara prostor stranom faktoru za primenu vrlo različitih varijanti daljeg upravljanja odnosno razrešenja krize, prvenstveno radi realizacije svojih ciljeva. Eventualno postizanje konačnog cilja u jednoj, podrazumeva odustajanje od prelaska na naredne faze. Praksa je pokazala da su, pri tome, mogući razni obrti. Za interese SRJ najpovoljnije bi bilo da se dalje reagovanje međunarodne zajednice odvija po prvoj varijanti, tj. da se nastavi mirovni proces.\nTreće, radi toga, kao i radi neutralisanja negativnih efekata uticaja stranog faktora na međunarodni položaj i bezbednost SRJ, nužno je nastaviti sa naporima da se međunarodna zajednica ubedi da i dalje težišno deluje na pravcu mirnog raspleta krize. U tom smislu, na odgovarajući način trebalo bi ispoljiti uticaj na Republiku Srpsku, jer je uspostava mira naš primarni nacionalni i državni interes.\nRatne kabadahije: Mladić i Karadžić, kriminalci u uniformama\nČetvrto, iako je situacija u našem regionu i dalje eksplozivna, cenimo da u ovom trenutku, sa stаnovišta uticaja stranog faktora, SRJ ne preti neposredna opasnost od strane oružane agresije. Zbog toga, za sada ne bi trebalo preduzimati mere podizanja borbene gotovosti Vojske Jugoslaviје, već dosledno sprovoditi postojeće, pri čemu bi posebno bez iritiranja međunarodne javnosti trebalo demonistrirati visoki patriotizam, opredeljenost za mir, ali čvrstu rešenost da se odlučno suprotstavimo svakom eventualnom pokušaju ugrožavanja naše bezbednosti.\nPeto, težište naše aktivnosti u ovom periodu trebalo bi da bude napolitičko-diplomatskom, informativno-propagandnom i obaveštajno-bezbednosnom planu, kako bismo realno sagledali i procenjivali sve relevantne činioce uticaja spoljnog faktora, valorizovali početno poboljšanje međunarodnog položaja i na taj način učvrstili bezbednost SRJ.\nZORAN LILIĆ: Reč ima general Dimitrijević.\nALEKSANDAR DIMITRIJEVIĆ: Gospodine predsedniče, gospodo. Dozvolite mi da, uvažavajući već rečeno, iznesem zaključke iz procene bezbednosne situacije u SRJ, naravno u kontekstu razrešenja krize u bivšoj Bosni i Hercegovini. Ukupnu složenost bezbednosne situacije u SRJ, u velikoj meri, opterećuju stavovi i aktivnosti rukovodstva Republike Srpske, kako u odnosu na spoljno okruženje, tako i na unutrašnjem planu. Dosadašnje postavljanje ovog rukovodstva u odnosu na Plan Kontakt grupe u znatnoj meri ostavlja Zapadu, pre svega, SAD prostor za prilagođavanje opcija i stavova prema SRJ, koji im u datom trenutku najviše odgovaraju.\nNerealne procene i neadekvatni potezi su po svim parametrima ono što se od tog rukovodstva može najverovatnije očekivati i u narednom periodu. Takvo ponašanje otvara dilemu - ne ide li ono upravo na ruku američkim planovima? Neki elementi ukazuju da i takve procene imaju osnova, što bi značilo da SAD na taj način žele da se kriza prenese na prostor SRJ i osloncem i u sprezi sa snagama iznutra pokuša izazvati njena destbilizacija. Javno zalaganje SAD za mir nikako ne znači da im je do mira, zaista, stalo, odnosno da su se opredelile za prestanak rata na ovim prostorima. U takvim uslovima, brojni pokazatelji ukazuju da se rešenje bosansko-hercegovačke krize, pre svega, potezi koje će povući rukovodstvo Republike Srpske, najdirektnije reflektuju na stanje bezbednosti u SRJ.\nSlovenačka ratna iskustva: JNA u rasulu\nDosadašnji razvoj događaja već je u izvesnoj meri uticao na unutrašnju polarizaciju snaga. Nastalu situaciju prevashodno koriste određene političke snage, oličene u pojedinim opozicionim, a posebno ekstremno desnim strankama i njihovim liderima, videći u tome svoju šansu za osvajanjem vlasti, bilo iznuđivanjem političkim sredstvima ili silom. U svakom slučaju, zvaničnu politiku SRJ i odnos prema Republici Srpskoj ove snage koriste za polarizaciju građana čime žele da pokušaju destabilizaciju postojećeg sistema i izazovu nepoverenje srpskog i crnogorskog naroda u državno, ali i vojno rukovodstvo. Rame uz rame ovim snagama nalaze se pripadnici ratno-profiterskog i kriminogenog lobija sa obe strane Drine, deo medija, inteligencije, određene snage u dijaspori, kao i ekstremni deo Srpske pravoslavne crkve koja, opredeljujući se za stavove rukovodstva Republike Srpske, nedvosmisleno ulaze u politiku sa tezom da je nastupio odlučujući trenutak da se legitimna vlast pokuša srušiti.\nNema sumnje da svim tim snagama kao povod za izraženu konfrontaciju zvaničnoj politici služe događaji i u vezi sa Republikom Srpskom, a da je stvarni razlog u borbi za vlast. U tome nastoje i nastojaće da deluju sinhronizovano sa svojim pristalicama i istomišljenicima u Republici Srpskoj, Srpskoj Krajini i inostranstvu. Brojni pokazatelji ukazuju na visok stepen sinhronizacije ukupnih destruktivnih aktivnosti svih ovih snaga, što navodi na zaključak o rukovođenju iz jednog centra, pri čemu, ako se zna u čijem bi to interesu moglo biti, ne možemo izbeći konstataciju o visokom stepenu involviranosti stranog faktora, pre svega SAD, ne samo u smislu podrške, već i u direktnom rukovođenju i usmeravanju kriza.\nU takvim uslovima, posebnu pažnju zaslužuju militarizovani delovi pojedinih stranaka: Srpske radikalne stranke, Stranke srpskog jedinstva, Srpske narodne obnove, Srpskog pokreta obnove, SDS u Republici Srpskoj i Srpskoj Krajini i SDS srpskih zemalja koje već imaju formirane paravojne odnosno vojne jedinice na prostoru Republike Srpske i Srpske Krajine. U svemu ovome prednjači Srpska radikalna stranka, koja je svojim članovima na prostoru SRJ već izdala direktivu da se obavezno odazivaju na pozive vojnih organa, idu u jedinice Vojske Jugoslavije, spoje se sa oružjem i - čekaju. Rukovodstvu Srpskog četničkog pokreta je dat zadatak da ljudstvo drži na okupu, vrše pripreme, pa čak i izbor i pripremu pećina za boravak u njima, i provode druge aktivnosti usmerene na pripreme za moguće oružane sukobe. Ova stranka intenzivirala je i upućivanje svojih dobrovoljaca u Republiku Srpsku i Srpsku Krajinu, a poznato je da ona već u Republici Srpskoj ima nekoliko svojih jedinica ranga bataljona. I druge od pomenutih stranaka imaju svoje dobrovoljce u Republici Srpskoj i Srpskoj Krajini koji bi, u slučaju izazivanja sukoba na ovim prostorima, nastojali da sa svojim istomišljenicima oružjem otkažu poslušnost i pređu na ovu teritoriju, a svoje raspuštene paravojne formacije na ovim prostorima mogle bi relativno lako okupiti i organizovati. Na psihološko-propagandnom planu Srpska radikalna stranka već plasira teze da u ministarstvima unutrašnjih poslova republika i Vojsci Jugoslavije ima veliki broj svojih članova i simpatizera, čime pokušava da ove institucije kompromituje i izazove nepoverenje organa vlasti i ostalih građana u njih.\nHrvatski pogled na rat: Još jedna briga VSO\nSeparatističke snage na Kosovu i Metohiji i Raškoj oblasti podržavaju - bar javno - mere Savezne vlade u meri koja odgovara njihovim ciljevima. Raskoli unutar Demokratskog saveza Kosova, kao i ostali indikatori, ukazuju da je u ovom trenutku malo verovatno da će strani faktori ići na aktiviranje Šiptara na oružanu pobunu, iako ne treba isključiti mogućnost izazivanja sukoba na Kosovu ili Sandžaku baš od onih struktura iz redova ekstremista u srpskom i crnogorskom narodu, kao što ne treba isključiti mogućnost da to učine i ekstremisti iz redova Albanaca ili, Muslimana. Međutim, u varijanti da dođe do oružarlih sukoba na drugim prostorima u SRJ, verovatnoća da se aktivira Kosovo, ili Sandžak postaje daleko veća.\nStranka demokratske akcije za Sandžak je, i pored smena u vrhu, što će voditi unutrašnjoj polarizaciji snaga, dobila usmerenja da ne napada i bilo čime provocira rukovodstva republika Srbije i Crne Gore i SRJ, a ponuđeni plan Kontakt grupe smatra prihvatljivim i za Muslimane u Raškoj oblasti, jer im je obezbeđen koridor sa maticom u bivšoj Bosni i Hercegovini koji će, kako računaju, u slučaju neprihvatanja plana od strane Srba iz Bosne dobiti i silom, nastojeći da pri tome internacionalizuju pitanje Muslimana u SRJ i ne odustajući od, u krajnjem, oružane opcije. Separatističke snage u Vojvodini nastoje, takođe, da ojačaju svoje pozicije posle raskola u Demokratskoj zajednici vojvođanskih Mađara, u čemu traže podršku zvaničnih vlasti Mađarske, odakle je i potekla inicijativa za uspostavljanje dijaloga i saradnje između Demokratske zajednice vojvođanskih Mađara, Saveza vojvođanskih Mađara i Demokratskog saveza Hrvata Vojvodine. Uz sve pomenute, ne treba izgubiti iz vida i jedan broj jedinica u Republici Srpskoj, čiji su komandanti pod uticajem pojedinih stranačkih vođa sa ovih prostora.\nU takvim uslovima neprijatelji SRJ i, u osnovi, neprijatelji srpskog i crnogorskog naroda će nastojati da postojeće stanje iskoriste za dublju polarizaciju građana SRJ na pristalice zvanične politike i ostale. Istovremeno, moglo bi doći do sve većeg približavanja stavova opozicionih političkih partija sa stavovima koji su protivni stavovima zvanične politike. Paralelno s tim, približavaće se i militantne snage u viđenju metoda pokušaja nasilnog rušenja vlasti. Pri tome, povodi za eskalaciju sukoba mogu biti različiti, ali je za očekivati da će im prethoditi pokušaji da se zvanična politika SRJ pred Zapadom i svetom diskredituje i prikaže nedoslednom. Eventualno prihvatanje posmatrača na granici prema Republici Srpskoj, što u ovom trenutku nije bez realne osnove sa određenim modalitetima i uslvoima i makar samo načelno, ove snage bi nastojale iskoristiti za izazivanje nezadovoljstva građana, prikazujući to kao izdaju nacionalnih i državnih interesa, što bi za posledicu moglo imati dalje produbljivanje sukoba.\nZaključak VSO: Vuk Drašković, militantni partijski vođa\nPhoto: EPA/Janek Skarzynski\nMilitantne stranačke snage mogle bi svoje aktivnosti planirati i prema granici SRJ sa Republikom Srpskom i to sa dvostrukim ciljem: prvo, da pokušaju diskreditovati stavove i politiku SRJ na taj način što bi vlastite pokušaje upućivanja konkretne pomoći u ljudstvu i tehničkim materijalnim sredstvima u Republiku Srpsku pred svetom prikazivali kao kršenje obaveza i dogovora na planu uspostavljanja mira od strane zvaničnih organa; drugo, da sprečavanje slanja takve pomoći od strane zvaničnih organa angažovanjem ministarstava unutrašnjih poslova i Vojske Jugoslavije iskoriste za stvaranje nezadovoljstva kod dela građana i incidente. Za izazivanje nezadovoljstva građana koristili bi pozive na okupljanja, organizaciju raznih mitinga, demonstracija i drugih okupljanja, pri čemu računaju i na socijalne probleme jednog broja građana. U tom smislu, sve su očigledniji pokušaji da se opozicija okupi u jedinstveni front za zajedničko delovanje, uz istovremeno korišćenje svih prilika za diskreditaciju zvanične politike.\nS tim u vezi, prisutne su brojne špekulacije sa Vojskom Jugoslavije i snagama ministarstava unutrašnjih poslova republika. Za Vojsku Jugoslavije, u nedostatku novih, kopa se po starim gresima, u čemu imaju pomoć razvlašćenih nezadovoljnika ili se od pojedinih slučajeva nastoje stvoriti afere u opozicionim medijima i iste okvalifikovati kao pojave. Svesne značaja postizanja svojih ciljeva u odnosu na Vojsku Jugoslavije i MUP, brojne stranačke aktivnosti biće najverovatnije usmerene u tom pravcu. U tom smislu, realno je očekivati i povećan broj napada na Vojsku Jugoslavije od strane ovih snaga, pa i nasrtaje na vojne objekte i imovinu, stvaranje nepoverenja u njen sastav, obnovu zahteva za stvaranjem neke nove vojske i sl. U ovom trenutku, osim pojedinačnih negativnih izjašnjavanja, kao i najava postupaka, nemamo pojava koje prete ozbiljnijem ugrožavanju stanja u Vojsci Jugoslavije. Intenzivno se provode kontraobaveštajne i druge mere u cilju sprečavanja iznenađenja. Međutim, u slučaju eskalacije sukoba ne isključujemo mogućnost da se pojedini pripadnici Vojske Jugoslavije, posebno sa prostora Republike Srpske i Srpske Krajine, nađu u dilemi i laviraju ka stavovima pojedinih stranaka. Na tom planu preduzimamo mere da se takve pojave svedu na što je moguće manju meru.\nDa zaključim: na osnovu iznetog, može se zaključiti da je bezbednosna situacija u SRJ izuzetno složena, sa tendencijom daljeg zaoštravanja. Sve ovo nameće potrebu da se, pored dnevnog praćenja i procenjivanja stanja na svim nivoima preduzimaju energične mere za eliminaciju svih uzroka i vidova ugrožavanja bezbednosti SRJ u samom začetku, jer bi svako odlaganje moglo rezultirati negativnim posledicama. Gospodine predsedniče, ja sam završio!\nŽrtve srpskog ludila: Bosanski Muslimani, 1994.\nZORAN LILIĆ: Reč ima general Simić.\nMIODRAG SIMIĆ: Gospodine predsedniče, gospodo. Nezvanični rezultati referenduma ukazuju da će se reći "ne" Mirovnom planu Kontakt grupe, što može usložiti postojeće i izazvati nove probleme po bezbednost SRJ. U Generalštabu Vojske Jugoslavije je procenjeno da bi sledeći problemi, ukoliko se pravovremeno ne preduzmu adekvatne mere na njihovom rešavanju mogli negativno uticati na borbenu gotovost Vojske Jugoslavije.\nPrvi problem: dalje produbljivanje raskola u srpskom nacionalnom biću narušavalo bi jedinstvo Vojske Jugoslavije, posebno njenog ratnog sastava. Nejedinstvo u stavovima između državnih rukovodstava SRJ i Republike Srpske stvara mogućnost pojačanog uticaja militantnog dela opozicije koja će u borbi za vlast nastojati da sukob prenese na narod, što može ugroziti jedinstvo Vojske Jugoslavije, bitno umanjiti njenu borbenu gotovost i dovesti u pitanje mobilizaciju ratne Vojske.\nDrugi problem: održavanje ili neznatno ublažavanje sankcija može ozbiljno ugroziti odbrambenu moć SRJ. Ovo bi dovelo u pitanju i realizaciju Ekonomskog programa, što bi izazvalo nezadovoljstvo građana zbog daljeg pada standarda, socijalne nemire sa mogućnošću prerastanja u demonstracije rušilačkog karaktera i međustranačke oružane obračune, onemogućilo pružanje humanitarne pomoći stanovništvu Republike Srpske i dovelo u pitanje pomoć Republici Srpskoj Krajini.\nTreći problem: povećana verovatnoća prenošenja rata na prostor SRJ. U ovakvim uslovima znatno se povećava mogućnost dejstava naoružanih grupa i pojedinaca sa prostora SRJ i Republike Srpske na objekte od posebnog značaja za Vojsku Jugoslavije, rukovodeće ličnosti, pripadnike nacionalnih manjina u SRJ. Ne isključuje se ni mogućnost oružane pobune radi secesije na kriznim područjima.\nČetvrti problem: niska popuna Vojske Jugoslavije vojnicima i dalje je niska i sadašnja iznosi 63 odsto, a otpustom septembarske generacije opašće na oko 55 odsto. Otpušta se 14,5 hiljada, a planiran je prijem oko 10 hiljada regruta. Ovaj problem je tim više izražen, zbog izrazito niskog stepena popune vojnicima po ugovoru - 42 odsto i slabog odziva vojnih obveznika iz vanredne popune - oko 30 odsto.\nPeti problem, nedovoljno i neredovno finansiranje ima za posledicu dnevnu nelikvidnost Vojske Jugoslavije za 60 miliona dinara. Dalje trošenje ratnih materijalnih rezervi, što se posebno negativno odražava na utrošak kritičnih vrsta ratnih materijalnih rezervi koje su na slajdu pokazane (...)\nTrenuci slobode: General Momčilo Perišić\nŠesti problem - remont dela sredstava naoružanja i vojne opreme Vojske Jugoslavije koji se vrši na teritoriji Republike Srpske. Vojska Jugoslavije u radnim organizacijama "Kosmos", "Rudi Čajavec", FAMOS, "Pretis" i "Hadžići" i dalje vrši remont i proizvodnju dela sredstava NVO, koja bitno utiču na borbenu gotovost Vojske Jugoslavije, a posebno na Ratno vazduhoplovstvo i protivvazdušnu odbranu, kao što su remont avio-motora, radara, optoelektronskih sredstava i artiljerijskih oruđa i proizvodnju artiljerijske municije.\nSedmi problem - odnos prema starešinama Vojske Republike Srpske koji ne podržavaju politiku rukovodstva Republike Srpske i žele da se vrate u Vojsku Jugoslavije. Već je prisutna pojava da se deo starešina iz 30. kadrovskog centra, podržavajući mirotvornu politiku rukovodstva SRJ, želi vratiti u SRJ, jer ne prihvata ratnu opciju rukovodstva Republike Srpske.\nOsmi problem - pružanje pomoći Vojsci Republike Srpske u sprečavanju njenog razbijanja i narušavanja teritorijalnog integriteta Republike Srpske. Nastavljanjem ofanzivnih dejstava snaga muslimansko-hrvatske koalicije, intenziviranje pomoći u naoružavanju i spremnost NATO da ih iz vazduha podrži, stvara realne uslove za dovođenje Vojske Republike Srpske u inferioran položaj, značajnije gubljenje teritorije i ozbiljno narušavanje njenog jedinstva, a to će dovesti u pitanje sposobnost Vojske Republike Srpske za dalje uspešno vođenje rata. Istovremeno se može očekivati veliki broj izbeglica, među kojima i određen broj naoružanih lica koja mogu ispoljiti svoje aktivnosti i na prostorima SRJ.\nDrugo, preduzete mere borbene gotovosti. Preduzete mere Generalštaba Vojske Jugoslavije na održavanju potrebnog nivoa borbene gotovosti, adekvatne sadašnjoj situaciji, vama su poznate. Ovom prilikom podsećam vas da se Generalštab Vojske Jugoslavije intenzivno bavi praćenjem, procenjivanjem situacije i preduzimanjem adekvatnih mera borbene gotovosti, informisanjem pripadnika Vojske o stanju u zemlji i okruženju i obezbeđenju jedinstva vojnih kolektiva na doslednom sprovođenju odluka državnog rukovodstva, na pojačanom i dubinskom obezbeđenju državne granice i vitalnih objekata Vojske Jugoslavije i preduzimanju drugih pripremnih radnji koje obezbeđuju sprečavanje mogućih oblika iznenađenja i stvaraju povoljne uslove za operativni razvoj i mobilizacijski razvoj Vojske Jugoslavije.\nTreće, predlog mera. Mere iz nadležnosti Vrhovnog saveta odbrane: 1. Definisanje nacionalnih interesa srpsko-crnogorskog naroda, faza i načina realizacije na sprečavanju daljeg raskola u jedinstvenom nacionalnom biću, 2. Diplomatskim aktivnostima nastojati da se kooperativan odnos SRJ materijalizuje ukidanjem ili bitnim ublažavanjem sankcija, uz zahtev članovima Kontakt grupe da zaustave hrvatsko-muslimansku ofanzivu, čime bi se de facto postigao mir, 3. Staviti van snage odluku o nepozivanju na vojne vežbe vojnih obveznika učesnika rata 1991/92. godina i zemljoradnika, 4. Odobriti načelniku Generalštaba Vojske Jugoslavije da u slučaju potrebe izvrši popunu jedinica "A" klasifikacije do mirnodopske popune od 100 odsto u Novosadskom, Užičkom, Podgoričkom i Prištinskom korpusu, Drinskoj diviziji, Korpusu PVO i Vazduhoplovnom korpusu. Za izvršenje ovog zadataka angažovalo bi se oko 18 hiljada lica iz rezervnog sastava, 5. Doneti odluku da li, kako i na koji način pomagati Vojsku Republike Srpske ako dođe u opasnost srpski narod i Republika Srpska kao celina, a posebno kako pomagati Srpsku Vojsku Krajine.\nMrtva priroda: Tenk u Bosni, ratna razglednica\n(...) Ukoliko se odlučite za nastavak pružanja pomoći Vojsci Republike Srpske i Srpskoj Vojsci Krajine, neophodno je obezbediti još 62 miliona i 700 hiljada dinara za nabavku municije, za lečenje povređenih i za transportne usluge, je što ukupno iznosi 248 miliona i 400 hiljada dinara. Ovo su minimalne potrebe. Pomoć Vojsci Republike Srpske i Srpskoj Vojsci Krajine Generalštab će realizovati po vašoj odluci. Ukoliko odlučite da se Vojska Jugoslavije angažuje na prostoru Republike Srpske i Republike Srpske Krajine, Generalštab će to realizovati po aneksu plana upotrebe. Predložene i planirane mere stupiće na snagu po naređenju načelnika Generalštaba, a na bazi vaše odluke i u skladu sa razvojem vojno-političke situacije u zemlji i okruženju. Toliko, gospodine predsedniče!\nMOMČILO PERIŠIĆ: Znači, na osnovu zaključaka iz procena i mogućeg razvoja situacije, ovo su samo planirane mere koje ćemo mi, ako ih odobrite, u adekvatnoj situaciji moći da preuzimamo bez ponovnog sastajanja. Inače, lično smatram da u ovom momentu ne treba preduzimati ništa više nego što je preduzeto. Ovo je u skladu sa tim se pripremimo i eventualno obezbedimo sredstva koja za adekvatne povećane mere treba da se utroše. Predložio bih malu pauzu, pa da nastavimo u užem auditorijumu.\n* Nastavak feljtona u petak 9. septembra


Najboljih hotela blizu Buljarica, Crna Gora - smeštaj blizu Buljarica\nnajboljih hotela u Buljaricama\nPosetiocima se dopada: obala mora, plaže, prijatni ljudi\nPutujete na destinaciju Buljarica zbog posla?\n1 smeštajni objekat u Buljaricama\nTražite ponude na destinaciji Buljarica?\nU blizini grada Buljarica\nPansion Nobel 3 zvezdice Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nOpis Pansion Nobel u ponudi ima tradicionalnu konobu u kojoj se služe lokalni specijaliteti. Smešten je u Buljarici, na 400 metara od plaže i na 2 km od centra Petrovca.\n"Sve je bilo ok.Osoblje odlično gospodja Sneža je predobra a Mara je najbolja.Pozdrav za sve.Uživali smo pa se vidimo opet. :)"\nApartments Viktorija 3 zvezdice Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nOpis Apartmani Viktorija se nalaze na samo 400 metara od duge peščane plaže i na 2 km od centra Petrovca na Moru.\n"everything is perfect , I love it"\nKiki. Velika Britanija\nApartmani Viktorija se nalaze na samo 400 metara od duge peščane plaže i na 2 km od centra Petrovca na Moru.\nHotel Wellness & Spa Angelo Gabriel Hotel sa 4 zvezdice Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nOpis Hotel Angelo Gabriel smešten je na 250 metara od peščane plaže u Petrovcu na Moru.\n"Sve je novo i čisto, krevet veoma udoban, terasa veoma prijatna za sjedenje."\nSmilja_Banja Luka. Bosna i Hercegovina\nHotel Angelo Gabriel smešten je na 250 metara od peščane plaže u Petrovcu na Moru.\nOpis Eko kuće Drvljanik smeštene su u Petrovcu na Moru. Budva je udaljena 14 km. Obezbeđen je i besplatan bežični internet. Parking u okviru objekta može besplatno da se koristi.\n"Close to the beach, cozy, friendly atmosphere"\nRoxana Crisan. Rumunija\nEko kuće Drvljanik smeštene su u Petrovcu na Moru. Budva je udaljena 14 km. Obezbeđen je i besplatan bežični internet. Parking u okviru objekta može besplatno da se koristi.\nOpis Vikendica House in Buljarica je smeštena na tihoj lokaciji u Buljarici, na 550 metara od plaže. U ponudi ima vrt koji okružuje objekat u kome se nalaze trpezarija na otvorenom i ležaljke.\n"We had a great stay at the house. The house itself ist quiet old and thereby has a lot of charm, especially the terrace which is roofed over with grapes is great to conclude the evening. The hosts are very welcoming and hospitable, they helped us whenever we had questions and created a familiar atmosphere. We were very pleased to meet them. A lot of restaurants ,a supermarket as well as the beach are all nearby and within walking distance."\nApartments NJ 3 zvezdice\nOpis Objekat NJ je smešten na tihoj lokaciji, na 450 metara od plaže u Buljarici i na 2,5 km od Petrovca na Moru. Okružen je vrtom i nudi klimatizovane smeštajne jedinice i besplatan bežični internet.\nObjekat NJ je smešten na tihoj lokaciji, na 450 metara od plaže u Buljarici i na 2,5 km od Petrovca na Moru. Okružen je vrtom i nudi klimatizovane smeštajne jedinice i besplatan bežični internet.\nBuljarica- grad i okolina\nBudva na 13,7 km\nKotor na 29,9 km\nHerceg-Novi na 45,1 km\nTivat na 33,7 km\nBar na 15,5 km\nUlcinj na 36 km\nPetrovac na Moru na 2 km\nSutomore na 8,8 km\nPodgorica na 36,4 km\nSveti Stefan na 8,8 km\nDobra Voda na 24,1 km\nČanj na 4,8 km\nRijeka Reževići na 5,1 km\nKatun na 4 km\nBukovik na 6,2 km\nKaluđerac na 0,4 km\nLučice na 1,1 km\nKolač na 2,1 km\nŽukovica na 2,7 km\nBiserna Obala na 5,4 km\nAerodrom Podgorica (TGD) 29,4 km\nAerodrom Tivat (TIV) 30,1 km\nAerodrom Dubrovnik (DBV) 70,6 km\nHoteli - Buljarica\nUštedite do 50% u Buljaricama


Pa ustaše sad mogu da skroz ostanu bez Blajburga! | Mondo Portal\nAustrija O skupu ustasa kod Blajburga odlucuju lokalne vlasti\n9. april, 07:21\nPa ustaše sad mogu da skroz ostanu bez Blajburga! 9 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n31.03.2019. / 12:38 12:43\nPa ustaše sad mogu da skroz ostanu bez Blajburga!\nIzvor SRNA 31.03.2019. / 12:38 12:43\nDramatična promena događa se ove godine u vezi sa komemoracijom ustašama u Blajburgu. Kako to više nije "crkveni skup" o tome da li će ga uošte biti odlučuju austrijske vlasti - i to lokalne.\nNakon što je početkom meseca marta hrvatskom biskupu zabranjeno iz nadležne biskupije u Austriji da služi misu, ceo skup više nema pokriće "crkvenog" pa sada podleže austrijskom Zakonu o javnom okupljanju, i lokalne vlasti odlučuju da li će da ga dopuste ili zabrane.\nLokalne vlasti će analizirati okolnosti u vezi sa održavanjem tog skupa i donijeti odluku da ga, u skladu sa zakonima, dopuste ili zabrane, prenose hrvatski mediji.\nNeće više fašistički skup\nKatolička crkva u Koruškoj nije prihvatila da i ove godine na Blajburgu bude služena misa za ustaše, domobrane i druge saradnike nacističke Nemačke, među kojima su i pripadnici tzv. Handžar divizije (SS divizija Princ Eugen). Austrijska biskupska konferencija, koja napominje da austrijsko javno mnjenje skup na Blajburgu doživljava kao fašistički. "U Austriji se navodi da je reč o fašističkom okupljanju, a u Hrvatskoj je to - `istorija predaka`. Ja bih preporučio Hrvatskoj biskupskoj konferenciji i Saboru da pokušamo zajedno obraditi tu kompleksnu istoriju", poručio je predsednik Austrijske biskupske konferencije Kristof Šenborn.\n"Ove godine imamo potpuno novu situaciju. Okolnosti održavanja komemoracije su se promenile, stoga vlasti sada drugačije tretiraju događaj", objašnjava Rajner Dionisio iz koruške policije.\nNakon što je Katolička crkva u Koruškoj uskratila dopuštenje Hrvatskoj biskupskoj konferenciji da misu na Lojbaškom polju kraj Blajburga predvodi biskup, promenile su se i pravne okolnosti održavanja komemoracije u Austriji.\nTzv. Počasni blajburški vod, mora da se prijaviti lokalnim vlastima, bez obzira na to što se održava na privatnom zemljištu.\nOdluka biskupije Gurk-Klagenfurt da ne dopusti hrvatskom biskupu vođenje mise jer, kako su naveli, smatraju da se deo manifestacije politički instrumentalizuje, te služi selektivnom tumačenju istorije i šteti ugledu Katoličke crkve, znači da prestaje da se smatra za verski događaj i da za njega sada važe druga pravila.\nKako objašnjava Dionisio, verski događaji, kao venčanja, sahrane i narodna slavlja, ako se održavaju na tradicionalan način, izuzeta su iz Zakona o javnom okupljanju. Sva druga događanja podležu pod taj zakon.\nOn podseća i da je austrijski Zakon o javnom okupljanju pre dve godine dobio amandman koji bi mogao igrati ulogu u konačnoj odluci vlasti.\nUz raniju formulaciju da skupovi koji su u suprotnosti sa zakonom ili koji ugrožavaju javnu bezbednost mogu biti zabranjeni, dodato je da se isti princip odnosi i na okupljanja koja služe političkoj aktivnosti građana drugih država, na skupove koji su u suprotnosti sa međunarodnim zakonima, demokratskim vrednostima i spoljnopolitičkim interesima Austrije.\nKoordinator Počasnog blajburškog voda Bože Vukušić rekao je za zagrebački "Večernji list" da ne očekuje zabranu skupa niti ikakve druge probleme sa vlastima u Austriji.\nUstašama i njihopvim poklonicima ne ide u prilog ni to što su federalne austrijske vlasti ocenile da se komemoracija na Blajburgu odavno pretvorila u neonacistički skup, pa su pooštrile kazne za ustaške simbole i poistovetile taj pokret sa teroristima.\nblajburg ustaše hrvatska austrija katolička crkva\n31.03.2019. / 16:53\nSvaka čast Austrijancima,oni ne mešaju demokratiju sa bilo kojim negativnostima dok je kod nas došlo do potpune konfuzije,pogrešnog shvatanja demokratije.\n31.03.2019. / 15:32\nУсташе нису фашисти, већ клеронацисти. Много гора категорија.\n01.04.2019. / 07:08\n@JuvePerSempre ustaše su i jedno i drugo.


Naslovna » Izlasci » Muzika » Clubbing » Solomun u atrijumu Beogradskog sajma\nAh Neša 6. juni 2015. Clubbing Postavite komentar\nDomaća publika oduševljena je dolaskom DJ-a i producenta Mladena Solomuna, koji je već duže vreme na samom vrhu svoje muzičke karijere. Pošto je objavljena vest o gostovanju ovog fenomenalnog umetnika u srpskoj prestonici, internet je preplavilo more pozitivnih komentara, njegov popularni set iz Boiler Room-a dostigao je više od 1.100.000 pregleda, a na Facebook eventu prisustvo je potvrdilo više od 1.400 ljudi do sada.\nSolomun je nosilac prestižne titule „Najboljeg DJ-a u 2012. godini“ koju mu je dodelio čuveni Mixmag, a mnogi ga smatraju jednim od najboljih house i deep producenata na planeti. Zanimljivo je da je Mladen Solomun rođen 1975. godine u Bosni i Hercegovini, a odrastao u Hamburgu.\nRaveolution će, pored hedlajnera Solomuna, pojačati i Marko Nastić, Peppe i Zwein.\nPo želji Solomuna, hedlajnera prvog beogradskog Raveolutiona koji će se desiti ovog petka 3. jula, u atrijumu Beogradskoj sajma zasađena je 101 ruža u susret letu i u čast svim damama koje dolaze na party!\nAktuelna cena uaznice za prvi beogradski Raveolution iznosi 1.200 dinara, a u prodaji su i VIP ulaznice po početnoj ceni od 2.500 rsd. VIP ulaznica obezbeđuje poseban izdvojen prostor, sa pogledom kompletnu postavku događaja, zasebne šankove i toalete, kao i mogućnost rezervacije stola ili separea na događaju. Šifra za besplatne ulaznice: 101.\nKarte se mogu kupiti na svim prodajnim mestima DD Tickets-a i Eventima, kao i online na www.eventim.rs. A za one koji baš žele da uživaju na prvom beogradskom Raveolutionu, da kompletnu postavku ovog audio-vizuelnog spektakla posmatraju iz specijalnog lounge-a uz mogućnost rezervacije stola ili separea – odnedavno su u prodaji I VIP ulaznice po ceni od 2.500 dinara. Ulaznice se mogu kupiti na svim prodajnim mestima DD Ticketsa i Eventima. (danubeogradu.rs)\nTagovibeogradski sajam deep house dj peppe dj solomun house marko nastić raveolution zwein\nPrethodni Mini BG vesti: Ikea, predstave, Trka uz toranj na Avali…\nSledeći Mozzart Open 2015 od 8. juna


ŠOK IZJAVA BRITANSKOG POLITIČARA: U škole uvesti predmet - PROSTITUCIJA | Najnovije vesti - Srbija danas\n19.09.2016. • 09:32\nŠOK IZJAVA BRITANSKOG POLITIČARA: U škole uvesti predmet - PROSTITUCIJA\nParsons je rekao da je trenutno školama nije dozvoljeno da pomenu prostituciju kao mogućnost za neko buduće zaposlenje, što preme njegovom mišljenju predtavlja problem. Parsons problem vidi u tome što društvo postavlja pitanje kako da sprečimo prostituciju, a ne kako da je ponudimo kao izbor, piše Dejli mejl.\nBIVŠI MARINAC OBJASNIO: Amerika je u stalnom ratu, jer je vode "potkupljene prostitutke"! (VIDEO)\nLib Dem conference told careers advisors should suggest pupils become PROSTITUTES https://t.co/xNe2jWPB6u pic.twitter.com/mGRO0aAt6o\n— John Ñique (@ZzRonyto123Hs) 17 September 2016\nEvo zašto Amerika NIKADA neće povući vojsku iz Evrope, a NIJE zbog Rusije!\nprostitucija Škola predmet Britanija


Srbija spremna da postane punopravni član CERN-a: Potpisan Memorandum o saradnji i edukaciji nastavnika iz Srbije (FOTO) - Telegraf.rs\n11/09/18 | 15:14\n- To je ono što neće uticati na odliv mozgova, već upravo suprotno, ljudi će želeti da ostanu na našim univerzitetima i institutima - izjavila je premijerka Brnabić\nPremijerka Ana Brnabić, koja boravi u poseti Evropskoj organizaciji za nuklarna istraživanja (CERN), posetila je danas i laboratoriju projekta “Atlas”, i poručila da se nada da će Srbija do kraja ove ili početkom sledeće godine postati punopravni član CERN-a.\nVlada Srbije će stati uz naučne institute i univerzitete u ovom izazovnom zadatku, nameravamo da se pridružimo CERN-u-Foto: Vlada RS\nNavela je da krajem septembra Savet CERN-a treba da usvoji izvešaj o Srbiji, nakon čega treba da donese odluku o punopravnom članstvu.\nKrajem septembra Savet CERN-a treba da usvoji izvešaj o Srbiji, nakon čega treb da donese odluku o punopravnom članstvu-Foto: Tanjug/Vlada Republike Srbije\nMinistar prosvete Srbije Mladen Šarčević i direktorka za međunarodne odnose u CERN-u Šarlota Varakaule potpisali su Memorandum o saradnji i edukaciji nastavnika iz Srbije u najvećoj laboratoriji za fiziku elementarnih čestica na svetu.\nPotpisan je Memorandum o saradnji u edukaciji nastavnika iz Srbije u najvećoj laboratoriji za fiziku elementarnih čestica na svetu-Foto: Vlada RS\nOve godine u CERN-u boravi 11 nastavnika fizike iz Srbije - iz sedam gimnazija, dve stručne škole i dve osmoletke, a sa njima su danas razgovarali i premijerka Brnabić i ministar Šarčević, koji su u poseti toj naučnoj instituciji.


8.15-9.00 1o4aAlgebra - saradnik 2Uvod u matematičku logikuSala bim 3nDesanka RadunovićNumerička analiza 1ASala bim 1o1bAlgebra - saradnik 1Linearna algebra ASala bim 1o1bStasa VujičićProgramiranje 1Sala bim 1o1aJovana KovačevićProgramiranje 1Sala bim 9.15-10.00 1o4aAlgebra - saradnik 2Uvod u matematičku logikuSala bim 3nDesanka RadunovićNumerička analiza 1ASala bim 1o1bAlgebra - saradnik 1Linearna algebra ASala bim 1o1bStasa VujičićProgramiranje 1Sala bim 1o1aJovana KovačevićProgramiranje 1Sala bim 10.15-11.00 3lb, 3laAlgebra - saradnik 2Metodika nastave matematike 1Sala bim 3n, 3mMilan JovanovićVerovatnoća i statistika ASala bim 1o1bAlgebra - saradnik 1Linearna algebra ASala bim 3rb, 3raDuško VitasLeksička analizaSala bim 3lb, 3laGeometrija - saradnik 1Euklidska geometrijaSala bim 11.15-12.00 3lb, 3laAlgebra - saradnik 2Metodika nastave matematike 1Sala bim 3n, 3mMilan JovanovićVerovatnoća i statistika ASala bim 2lb, 2la, 2rb, 2ra, 2mnvb, 2mnvaNada PejovićOsnovi astronomije ASala bim 3rb, 3raDuško VitasLeksička analizaSala bim 3lb, 3laGeometrija - saradnik 1Euklidska geometrijaSala bim 12.15-13.00 3lb, 3laMiljan KneževićRealne i kompleksne funkcije ASala bim 3laMilan JovanovićVerovatnoća i statistika ASala bim 2lb, 2la, 2rb, 2ra, 2mnvb, 2mnvaNada PejovićOsnovi astronomije ASala bim 1o2b, 1o2a, 1o1b, 1o1aIrena PavlovićEngleski jezikSala bim 1o2bAnđelka ZečevićProgramiranje 1Sala bim 13.15-14.00 3lb, 3laMiljan KneževićRealne i kompleksne funkcije ASala bim 3laMilan JovanovićVerovatnoća i statistika ASala bim 2lb, 2la, 2rb, 2ra, 2mnvb, 2mnvaNada PejovićOsnovi astronomije ASala bim 1o2b, 1o2a, 1o1b, 1o1aIrena PavlovićEngleski jezikSala bim 1o2bAnđelka ZečevićProgramiranje 1Sala bim 14.15-15.00 2rb, 2raBiljana VujoševićAnaliza 2ASala bim 4rb, 4raGordana Pavlović-LažetićUvod u relacione baze podatakaSala bim Rezervisan termin\n15.15-16.00 2rb, 2raBiljana VujoševićAnaliza 2ASala bim 4rb, 4raGordana Pavlović-LažetićUvod u relacione baze podatakaSala bim 4iGordana Pavlović-LažetićProjektovanje baza podatakaSala bim 4iMarija MilanovićMrežno računarstvoSala bim Rezervisan termin\n16.15-17.00 4rbAljoša ObuljenArhitektura računaraSala bim 4vLj. PetrovićSlučajni procesiSala bim 4iGordana Pavlović-LažetićProjektovanje baza podatakaSala bim 4iMarija MilanovićMrežno računarstvoSala bim 4lb, 4laMomčilo SmiljanićPsihologijaSala bim 17.15-18.00 4rbAljoša ObuljenArhitektura računaraSala bim 4vLj. PetrovićSlučajni procesiSala bim 4iStasa VujičićInformacioni sistemiSala bim 4iMarija MilanovićMrežno računarstvoSala bim 4lb, 4laMomčilo SmiljanićPsihologijaSala bim 18.15-19.00 4raAljoša ObuljenArhitektura računaraSala bim Rezervisan termin\n4iStasa VujičićInformacioni sistemiSala bim 2i2bJelena Hadži-PurićAlgoritmi i strukture podatakaSala bim 2raMilan BankovićUvod u organizaciju računaraSala bim 19.15-20.00 4raAljoša ObuljenArhitektura računaraSala bim Rezervisan termin\n4iStasa VujičićInformacioni sistemiSala bim 2i2bJelena Hadži-PurićAlgoritmi i strukture podatakaSala bim 2raMilan BankovićUvod u organizaciju računaraSala bim 20.15-21.00 predavanja vežbe praktikum


Kulturni Centar Šabac > Arhiva\nFiona Sampson u Šapcu\nFilm i scenske umetnosti, Književno tribinski program\nU okviru interesantne i nesvakidašnje književne večeri, koja je održana 10. jula u našem Kulturnom centru, ugostili smo Fionu Sampson, spisateljicu iz Velike Britanije. Naša publika je imala priliku da sluša Fioninu poeziju, ali i da sa njom razgovara o njenoj knjizi „Meri Šeli: Devojka koja je napisala Frankenštajna“. Književnoj\nPoetsko veče Željke Avrić\nU četvrtak, 21. Juna, u bašti Kulturnog centra održano je književno veče pesnikinje Željke Avrić iz Sremske Mitrovice. Sjajan izbor poezije iz pet pesničkih knjiga dao je uvid našoj publici da se radi o veoma talentovanoj pesnikinji duboke misaone lirike pisan raskošnim i bogatim jezikom kroz forme kao što su\nXXV IZLOŽBA CRTEŽA\nU petak, 15. juna 2018. godine, u Galeriji Kulturnog centra otvorena je XXV izložba crteža. Savremena kritika tumači crtež kao tok misli izražen linijom, a neretko i kao najneposredniji izraz umetnika. Upravo ovim odrednicama pripadaju radovi izloženi u okviru ove galerijske postavke. Ipak, koliko umetnika toliko i različitih umetničkih pristupa.\nRezultati žiriranja za XXV izložbu crteža\nKonkurs za učešće na tradicionalnoj izložbi crteža, koja je jedna od četiri tematske izložbe koja se već 25. godinu održava u našem Kulturnom centru, i ovaj put izazvao je veliko interesovanje među domaćim umetnicima, na šta smo izuzetno ponosni. Ukupno je prispelo 113 radova od 87 autora, a naš žiri\nAleksandra Đuričić dobitnica Lazine nagrade za 2018. godinu\nŽiri u sastavu Ljiljana Šop, književni kritičar (predsednica), Branko Stevanović, književnik i mr filolog, Katarina Janković Popović, članovi, na sednici održanoj 8.maja jednoglasno je odlučio da nagrada „Laza Lazarević“ za najbolju pripovetku, koju dodeljuje Kulturni centar iz Šapca, pripadne Aleksandri Đuričić iz Beograda za priču „Sasvim običan dan“ pod šifrom\nOkružna smotra recitatora 2018. godine\nDečiji program i zabava, Književno tribinski program\nNa takmičenju recitatora Mačvanskog okruga koje je održano 27. aprila 2018. u biblioteci „Politika“ u Krupnju, Šapčani su imali odličan plasman. Od 73 takmičara iz sva tri uzrasta u finale su se plasirali iz najmlađeg uzrasta Lazić Lana, Milica Nenadović i Andrej Ristivojević, iz srednjeg uzrasta Viktoria Đorđević,\nRezultati žiriranja za 23. izložbu ikona\nDana 25.aprila u Galeriji Kulturnog centra u Šapcu održan je žiri za 23. tradicionalnu izložbu ikona koja će biti otvorena 11. maja 2018. godine. Žiri, koji je radio u sastavu : Olivera Gavrić Pavić, ak.slikarka iz Beograda, mr Dušan Nešković, magistar slikarstva iz Šapca i istoričarka umetnosti Sonja Petrović Jagić,\n„Druga obala“ u Kulturnom centru\nU ponedeljak, 16. aprila, u Galeriji našeg Centra otvorena je izložba „Druga obala“ autora Branka Rakovića. Šapčani će biti u prilici da pogledaju izložbu do 28. aprila.\nMarčelo u Kulturnom centru\nKnjiževno tribinski program, Muzički program, URM\nKnjigu Higijena nesećanja, Marka Šelića Marčela predstavili smo sinoć u Kulturnom centru. Priča o vremenu u kojem živimo, mladima i besu, fragmentima sećanja i kulturi nesećanja kako na planu ličnog tako i kolektivnog, neke su od tema o kojima smo razgovarali. Neposredan i spontan uvek razpoložen za priču, naš dragi\nPromocija knjige „Lampeduza“\nCZSU, Književno tribinski program\nU utorak, 27. marta, u 19 časova, u Knjižari Kulturnog centra predstavljena je knjiga „Lampeduza“ autora Dragana Radovančevića. Promocija je realizovana u okviru programa CzSU, koji uređuje istoričar umetnosti Filip Kovačević. O knjizi je govorio autor. Tema ove knjige nije pitanje ostanka ili odlaska već, pre svega, kako se čovek\nKulturni centar Šabac, kao polivalentna ustanova, predstavlja temelj savremenog kulturnog života grada.\nSvrha centra ogleda se u zadovoljavanju kulturnih potreba najšire publike, ali i kreiranju novih kriterijuma i vrednosti.\nYour ticket for the: Promocija knjige „Lampeduza“


Skot: Neprihvatljiv diplomatski status Rusko-srpskog humanitarnog centra - Dijalog.net\nNaslovna Politika Skot: Neprihvatljiv diplomatski status Rusko-srpskog humanitarnog centra\nSkot: Neprihvatljiv diplomatski status Rusko-srpskog humanitarnog centra\nFoto: MRCN/ M.S\nNiš, 2. februar 2018. – Američki ambasador u Srbiji Kajl Skot rekao je u Nišu da nije prihvatljivo da zaposleni u Rusko-srpskom humanitarnom centru dobiju diplomatski status.\n"Teško je objasniti šta će vatrogascima diplomatski status oni su ovde da bi gasili požar i bavili se humanitarnim radom", rekao je Skot na predavanju o pogrešnom tumačenju politike SAD u Srbiji koje je održao na niškom Univerzitetu.\nSkot je izjavio da bi zaposleni u Rusko-srpskom humanitarnom centru sa diplomatskim statusom dobili imunitet, i da ne bi bila kontrolisana oprema koju dobijaju.\nAmbasador je rekao da neće posetiti Rusko-srpsko humanitarni centar, ali da će to uraditi "jedan čovek" iz Ambasade SAD.\n"On će mi preneti šta je tamo video. Kada bih ja posetio taj centar, neki ljudi bi to iskoristili za neke svrhe", kazao je Skot.\nSkot je istakao da su Evropska unija i SAD posvećene strateškom cilju Srbije da postane članica Evropske unije.\n"Politika Srbije je stabilnost i mir u ovom regionu, a to je i naša politika. Zato treba da razvijemo bolje odnose između Srbije i susednih zemalja sa Hrvatskom, Bosnom i, naravno, s Kosovom", izjavio je Skot.\nPredavanje ambasadora SAD u Srbiji Kajla Skota na niškom Univerzitetu obeležio je manji incident.\nPredsednik Centra za ljudska prava "Clamp" Dragan Krstić je s balkona bacao letke i uzvikivao "Ne treba nam američka demokratija!", "Gađali ste nas bombama!", "Kosovo je Srbija, Krim je Rusija!".\nNa pamfletima koje je Krstić bacao je fotografija predsednika Rusije Vladimira Putina i natpis "Hoćemo ruske baze", "Ne diktaturi, cenzuri, jednoumlju, manipulaciji i beogradizaciji".\nKrstića je obezbeđenje odmah udaljilo iz sale, a policajci su ga priveli nakon kraćeg zadržavanja ispred zgrade Univerziteta.\nAmbasador Skot je u predavanju ocenio da su neistiniti mitovi o Americi koje kako je naveo, plasiraju pojedini tabloidi u Srbiji, postali toliko brojni da je srpski narod "počeo da veruje u njih".\n"Ukoliko bi čitali tabloide svakog dana, vi biste pomislili da Amerika hoće samo zlo Srbiji, da je Amerika neprijatelj Srbiji, da hoće haos u Srbiji i rat na Balkanu. Sve su to samo gluposti", izjavio je Skot nakon obilaska Elektronskog fakulteta u Nišu.\nPredavanje je organizovao Klub srpsko-američkog prijateljstva i saradnje.\nPrethodno Jasna i jednaka evropska perspektiva potrebna za stabilnost, mir i razvoj na Zapadnom Balkanu\nSledeće Demokratska stranka obeležila 28 godina od osnivanja\nTramp imenovao Ričarda Grenela za specijalnog izaslanika za dijalog Beograda i Prištine\nVašington, 01. oktobar 2019. – Predsednik SAD Donald Tramp objavio je da je imenovao…\nČetvrtina građana Srbije odnose Srbije i SAD ocenjuje najnižom ocenom\nBeograd, 19. septembar 2019. – Polovina građana smatra da su SAD neprijatelj Srbije,…\nTop Tags mediji Politika lokalna samouprava Društvo Evropska komisija Vlada Republike Srbije OCD Pravosuđe Evropska unija vladavina prava Civilno društvo Srbija i Evropska unija mladi konkurs evropske integracije


Kakav je bio biznis sa pečurkom ove godine?\nNa Zlataru, kao i u područjima naše zemlje gde je imala dobre klimatske uslove, pečurka je u glavnoj sezoni odvela mnoge u berbu, a jedna od najstarijih firmi u Čačku koja se bavi otkupom i preradom šumskih i poljoprivrednih proizvoda ne pamti ovakav rod pečurke ni u poslednjih 10 godina.\n"Ova godina je za razliku od prethodnih sigurno bila najbolja, što znači da je bio dosta veći rod pečurke, a razlog tome je što su klimatski uslovi bili pogodni za rod pečurke u našim šumama", rekao tehnolog i rukovodilac proizvodnje u firmi "Interfood 60", Bojan Vujašević.\nRazlog dobrog roda jesu nesumnjivo vremenski uslovi, a pečurke koje se najviše otkupljuju sa poručja Zlatara jesu lisičarka i vrganj, pa je ova firma u sezoni otkupila do 25 tona lisičarke i vrganja sa područja Nove Varoši, Prijepolja, Brodareva i Priboja.\nMeđutim, neke vrste gljiva kao što su: smrčak, jajčara, tartuf, spadaju u ugrožene vrste, pa ova firma ne vrši njihov otkup.\n"Pored lisičarke i vrganja otkupljuju se i crna truba i laktarijus. Smrčak je u Srbiji zabranjena vrsta i ne otkupljuje se, kao i Amanita caesarea u narodu poznata kao jajčara. Za svaku pečurku kada firma vrši otkup, mora da aplicira za dozvolu u Ministarstvu poljoprivrede i ekologije, kako bi dobili dozvolu za otkup i izvoz pečuraka. Mi svake godine vršimo uplatu tih dozvola i na osnovu tih količina koje uplatimo mi možemo da izvršimo otkup", objašnjava on.\nFirma "Interfood 60" osnovana je 1989. godine i njena osnovna delatnost odnosi se na otkup i preradu šumskih i poljoprivrednih proizvoda. Pored dugog niza godina uspešnog poslovanja u Čačku i Kruševcu, ova firma je osnovana i u Rožaju u Crnoj Gori, Rusiji, Belorusiji, a jedna od najboljih dosadašnjih saradnja uspostavljena je sa firmama u Ukrajini.\n"To nam je zadnjih deset godina glavna baza za sirovinu što se tiče pečuraka, pošto je u Srbiji nije bilo, a mi svakako radimo sa firmama u Belorusiji i Rusiji, zato što su tamo znatno veće količine u otkupu, veći je rod", objašnjava on.\nZanimala nas je cena vrganja koji je rastao u velikog količini na Zlataru, a kako saznajemo, cena gljiva formira se u zavisnosti od generalnog roda i potrebe za izvozom u zemljama regiona, pa se na tržištu ona određuje u skladu sa potražnjom.\n"Rod u okruženju diktira trenutnu cenu sveže pečurke. Cena je od kretanja vrganja bila nekih 500, 600 dinara, pa se cena spustila kako se povećavao rod i količina na nekih 200 dinara. Kada se pečurka primi kod nas u magacinu otkupnog mesta, onda se doprema obavezno hladnjačama do Čačka gde se posle vrši plasiranje pečurke i u zavisnosti od načina na koji će izaći na tržište, da li kao sveža, zamrznuta, možda sušena ili salamurena, od toga zavisi dalji proces prerade", rekao je on.\nZbog velikog prinosa i odgovarajućeg podneblja Guče, Ivanjice i Zlatara, ova firma ima otkupna mesta u Kotraži, Draževićima i Prilikama, što je kako saznajemo za ovaj deo jugozapadne Srbije i više nego pohvalno i dovoljan pokazatelj da jestive i hranljive gljive koriste ono najbolje iz našeg podneblja, pa se ova firma može i pohvaliti dobrom količinom i kvalitetom pečurke u izvozu.


19.6.2012. u 16:08\n- Drugi, najvažniji amandman, jest da se ostavi mogućnost Vijeću ministara da u sezoni reaguje na način da se zaštiti domaća poljoprivredna proizvodnja od prekomjernog uvoza, to jest da imamo istu klauzulu kakve imaju članice Evropske unije koje mogu da zabrane, recimo, uvoz šljive iz BiH u EU u vrijeme sazrijevanja, kazao je Mehmedović.\n- Ovo je prilika da ostavimo mogućnost Vijeću ministara BiH da reaguje na način da se zaštiti taj bosanskohercegovački poljoprivredni proizvođač, kazao je Mehmedović.\nGužve na graničnom prijelazu Doljani\n19.06.2012. u 16:11


Auto sedište Kinderkraft ISOFIX FIX2GO black 9-36kg - Mamino.rs shop\n– predviđeno za decu od 9 do 36 kg\n– ISOFIX sistem se veoma brzo montira\n– dimenzije: 49 x 45 x 65,5 (+15) cm\n– težina sedišta: 7 kg\nAuto sedište Kinderkraft ISOFIX FIX2GO black 9-36kg količina\nEAN: 5902533909360 Broj artikla: KKFFIX2BLK0000 Kategorije: Auto sedišta, Deca od 9 do 18 kg ( grupa 1), Bosteri od 15-36 kg (grupa 2 i 3) Oznake: auto sedište, isofix, Kinderkraft\nDečije auto sedište Kinderkraft ISOFIX FIX2GO predviđeno je za decu težine od 9 do 36 kg.\nFIX2GO Kinderkraft dečije auto sedište garantuje bezbedno putovanje za svako dete. Ovo auto sedište je napravljeno po sertifikatu Evropske unije ECE R44/04. Sedište ima sistem ISOFIX+TOP TETHER, dodatni uložak na sedištu, kao i mogućnost podešavanja visine naslona. Dečije auto sedište obezbeđeno je sigurnosnim pojasevima u tri tačke vezivanja.\nSedište se veoma jednostavno fiksira u automobil uz pomoć isofix šina. Top tether – poznatije kao pomoćno sidro pruža dodatnu bezbednost. Brzo i lako sedište možete i izvaditi iz automobila kako biste obezbedili dodatni prostor ukoliko vaše dete ne putuje sa vama.\nSa 6-stepenim podešavanjem visine naslona, dečije auto sedište može uvek biti dobro prilagođeno visini malog putnika veoma brzo jednim pokretom ruke.\nTehničke karakteristike za ISOFIX auto sedište:\nPredviđeno za decu od 9 do 36 kg\nDimenzije: 49 x 45 x 65,5 (+15) cm\nISOFIX ZA BEZBEDNU VOŽNJU\nISOFIX sistem, kao i TOP TETHER garantuju bezbednu vožnju vašim mališanima.\nSedište ima specijalni uložak za manju decu, koji omogućava vožnju dece od 9 do 36 kg.\nKvalitetno i dugotrajno sedište. Podešavanje je vrlo lako jednom rukom.\nČvrst i duboki nasloni za glavu i bočni štitnici štite područje detetove glave, ramena i kukova.\nZA UDOBAN PUT\nAnatomski oblik pojasa i prozračni materijali garantuju udobnost čak i tokom dugih putovanja.\nNavlake auto sedište se vrlo lako skidaju i peru u veš mašini.\nNapišite prvu recenziju za proizvod “Auto sedište Kinderkraft ISOFIX FIX2GO black 9-36kg”


Početna > Promo > Mediji na estonski: integrirana redakcija, rast lokalnih medija i pokretanje dnevnih novina za mlade\nNjegovo predavanje pružit će uvid u izazove s kojima se mediji u Estoniji susreću te će pokazati kako je razvijen sustav integrirane redakcije najvećih nacionalnih i lokalnih dnevnih novina i news portala u zemlji u kojoj lokalni mediji rastu, a pokreću se i dnevne novine za mlade. Soom će govoriti o viziji budućih čitatelja tiskanih medija, oglašavanju u medijima i njegovoj ulozi te projektima s kojima se Postimees Grupa izdvaja od konkurencije. "Medije vidim kao pse čuvare demokracije, a moj je posao da tog psa nahranim kako bi još godinama mogao obavljati svoj posao", istaknuo je Soom.\nPredavanje "Media done the #EstonianWay" mali je dio bogatog programa 12. Weekend Media Festivala u kojemu sudjeluje više od 150 predavača i panelista. U Rovinju se od 19. do 22. rujna očekuje i dolazak više od 5.000 sudionika festivala iz svih zemalja regije.


Selidbe Prevoz Beograd Srbija - Selidbe\nSelidbe su privredna grana koja se znatno razvila naročito u proteklih nekoliko decenija. Doprinos tome da selidbe postanu toliko česte su posledice ratova koji su vođeni na prostoru Balkana pa tako i Srbije.\nIzbegla lica sa ratnih područja su svoje utočište potražila po gradovima i mestima u Srbiji a dosta njih je završilo i u Beogradu.\nZatim, druga vrsta ljudi kojima su potrebne selidbe su ljudi koji se sele iz Srbije u inostranstvo u potrazi za boljim ćivotom, kod svojih rođaka, na privremeni rad ili za stalno. Iz Srbije selidbe se rade u svim smerovima na mapi sveta i u svim pravcima i ka svim kontinentima.\nTu su i ljudi koji menjaju svoje mesto prebivališta u Beogradu sa jedne na drugu adresu, sele se iz jednog u drugi stan, iz jedne kuće u drugu ili iz stana u kuću ili obratno.Bilo koji slučaj da je u pitanju, ovi ljudi se sele samo menjajući kraj Beograda, dakle ostaju u istom gradu.\nMeđugradske selidbe podrazumevaju i promenu mesta prebivališta lica koja se sele, što znači da se na primer sele iz Beograda u Novi Sad ili bilo koji drugi grad, mesto ili selo u Srbiji.\nSelidbe rade i firme koje enjaju svoj trenutni poslovni prostor za drugi - bolji, ekonomičniji, jeftiniji, itd.\nIz svega navedenog se može zaključiti da se seidbe dešavaju svakodnevno i iz različitih pobuda ali u svakom slučaju selidba može proći lepo brzo i bez stresa dok sa druge strane selidbe mogu predstavljati stres i napraviti dosta problema ljudima koji se sele bilo da se rade selidbe u Beogradu ili negde drugde.


IZABEL | Clio\nIzabel je lepa žena, ali više ne dovoljno lepa i mlada da bi i dalje radila kao model i nedovoljno priznata da bi, kao glumica, dobijala velike uloge. Zbog toga glumi kada joj se pruži prilika, raskrstila je s ljubavlju, ostavila dečka i odlučila da promeni način života.\nFeridun Zaimoglu literarno je zaokupljen marginalnim delova društva i njihovim stanovnicima. Posvećuje se životu nekolicine kreatura iz velegrada koje, daleko od berlinske vreve i reka turista, slede svoj put. Izabel je lepa žena, ali više ne dovoljno lepa i mlada da bi i dalje radila kao model i nedovoljno priznata da bi, kao glumica, dobijala velike uloge. Zbog toga glumi kada joj se pruži prilika, raskrstila je s ljubavlju, ostavila dečka i odlučila da promeni način života. To je vreme posle uzbuđenja, ona se oprašta od seksualnog zadovoljstva i bira put čednosti. Nakon što ni njeni roditelji – mada se zdušno trude - ne uspevaju da joj nađu dobru priliku, upoznaje Markusa i počinje priča o Izabel i vojniku. Markus je povratnik iz sukoba na Kosovu, gde je bio u vojnoj misiji, traumatizovan je i jedino što želi je egzistencija svedena na najneophodnije. Njihov susret menja život oboje i odvodi ih na fascinantno i opasno putovanje u Markusovu prošlost. Snagom jezičkog izraza na koju smo navikli, a pri tom veoma precizan u posmatranju i svesno škrt na rečima, Zaimoglu odvodi čitaoce u svet smanjenih životnih očekivanja koji se ruši pod dejstvom ljubavi, bola, kajanja i osvete.\nFeridun Zaimoglu rođen je 1964. u Bolu u Turskoj, a od 1965. živi u Nemačkoj. Neko vreme proveo je u Berlinu i Minhenu, a potom studirao medicinu i umetnost u Kilu, gde i dalje živi i radi kao pisac i novinar, često i kao tumač turskonemačkih odnosa. Njegovi eseji i književne kritike objavljivani su u vodećim nemačkim novinama kao što su Die Zeit, Die Welt, Tagesspiegel...\nTežina knjige: 314.00


Nežno nežno nežnije – Bitef teatar, Tiket Klub\nNežno nežno nežnije\nizvođači: Aleksandra Damnjanović, Jugoslav Hadžić, Nebojpa Ignjatović, Sanja Krsmanovć Tasić, Julijana Marković, Ivana Milenović Popović, Gorana Ćurgus, Zoran Vasiljević\nVideo i scenografija: Neša Paripović, Anastasija Tasić\nPR i organizacija: Stefan Mladenović\nKoncert – predstava DAH Teatra bavi se temom nostalgije i njenim uticajem na kulturnu scenu na prostoru nekadašnje Jugoslavije. Koristeći formu koncerta kao i muzičko nasleđe prostora koji je jednom bio jedinstveni kulturni prostor, istražuje se mogućnost postojanja jednog kulturnog prostora koji nije ograničen geografskim i istorijskim odrednicama već ga čine nemerljiva iskustva deljenja jednog zajedničkog fantazma o najboljoj zemlji na svetu.\nSanja Krsmanovć Tasić\nvana Milenović Popović


source.ba | Cijeli tim Fenerbahčea upućen u bolnicu na detaljne testove\nZabrinjavajuće vijesti danas stižu iz Istanbula.\nNaime, Košerkaški klub Fenerbahče na zvaničnoj stranici se oglasio saopćenjem u kojem se ističe da je poslije rutinskih provjera ustanovljena pojava simptoma koronavirusa kod nekolicine igrača, ali i administrativnog osoblja, prenosi Avaz.\n- Po otkrivanju simptoma odmah je intervenirala naša zdravstvena komisija i cijeli naš tim je upućen u bolnicu na detaljne testove. Poslije pregleda, bit će objavljene nove detaljne informacije - saopćeno je iz KK Fenerbahče, koji je posljednju utakmicu odigrao 15. marta protiv Tofaša (84:75) u Istanbulu, u 23. kolu turske Superlige, prenosi Avaz.


Dejan Mitov | Departman za arhitekturu i urbanizam\nArhitektonske reprezentacije 2\nRezultati ispita održanog 24. 09. 2020.\nBroj indeksa Prezime Ime ukupno bodova konačna ocena\nAU 2/2017 Stamenić Đorđe 68 7\nAU 9/2017 Milovanović Milica 75 8\nAU 20/2017 Grujičić Strahinja 91 10\nAU 66/2017 Milisavac Emilija 94 10\nAU 76/2017 Milovanović Nataša 91 10\nAU 77/2017 Bogunović Dušan 71 8\nAU 80/2017 Bunjac Sofija 69 7\nAU 103/2017 Milojević Aleksa 71 8\nAU 117/2017 Kovačević Stefan 67 7\nAU 57/2011 Bojić Nikola 74 8\nUkoliko neko od studenata nije zadovoljan predloženom ocenom, molimo da se javi na mail predmeta do 25. 9. 2020 u 12h kako bi popravio ili poništio ocenu.\nINTENZIVNI PROGRAM ZA STUDENTE: Sensing and mapping the city\nPoziv za prijavu na radionicu u okviru međunarodnog projekta\nCreative Danube: Innovative Teaching for Inclusive Development in Small and Medium-Sized Danubian\nPozivaju se studenti da se prijave na učešće u radionici u okviru Erasmus+ međunarodnog projekta, koja će se održati na Tehničkom univerzitetu u Beču od 12-16. oktobra 2020. godine. Više detalja i način prijave studenti mogu pročitati u pratećem dokumentu ovog poziva.\nUNS DANUBIAN SMCs VIENNA CALL STUDENTS-1\nIzložba radova studenata u prostorijama kompanije VELUX\nU prostorijama kompanije VELUX u Beogradu u ponedeljak 9. marta 2020. će se održati izložba radova studenata sa predmeta maketarstvo generacije 2019/2020 i ovom prilikom biće organizovan prevoz studenata čiji se radovi izlažu. Molimo Vas da ukoliko želite da idete popunite obrazac do ponedeljka 2. marta do 10h, kako bismo znali ukupan broj studenata radi bolje organizacije.\nPREZENTACIJE PROJEKTNIH IDEJA; NOVI SAD – Moderan evropski grad\nNOVI SAD – Moderan evropski grad je projekat realizovan u okviru Jean Monnet Module Jačanje evropskog kulturnog identiteta kroz interdisciplinarne studije nasleđa _ CULTher, čiji je nosilac Univerzitet u Novom Sadu.\nProfesori angažovani u okviru modula, dr Dragana Konstantinović, dr Mirjana Sladić, dr Dušan Ristić, dr Miroslav Vujičić, dr Maria Silađi, na čelu sa dr Anicom Draganić, rukovodiocem projekta, će tokom dvodnevne radionice u Kulturnoj stanici Svilara (27-28.02.2020) biti mentori studentskih projektnih predloga za nominovanje odabranih javnih objekata iz međuratnog perioda za Oznaku evropskog nasleđa (The European Heritage Label).\nDa li međuratna moderna u Novom Sadu ima evropski karakter? Pitanje je na koje ćemo pokušati da odgovorimo u okviru radionice, nudeći projektne ideje bazirane na sledećim elementima:\n1.Podizanje svesti o evropskom značenju lokaliteta, posebno kroz odgovarajuće informativne aktivnosti, postavljanje znakova i edukaciju osoblja;\n2.Organiziranje kulturnih, umetničkih i obrazovnih aktivnosti kojima se jača osećaj pripadnosti zajedničkom prostoru;\n3.Promovisanje višejezičnosti i olakšavanje pristupa lokalitetu korišćenjem nekoliko evropskih jezika;\n4.Učestvovanje u aktivnostima drugih evropskih lokaliteta kojima je već dodeljena Oznaka, a sve radi razmene iskustava i pokretanja zajedničkih inicijativa;\n5.Povećanje prepoznatljivosti i privlačnosti lokaliteta u evropskim razmerima, između ostalog kroz upotrebu mogućnosti koje nude nove tehnologije, digitalna i interaktivna sredstva\nPredavanje profesora Manuel de Miguel Sancheza\nPozivamo vas na predavanje profesora Manuel de Miguel Sancheza, sa Univerziteta Alcala, Madrid, Španija, o geometrijskim paternima na tavanicama objekata španske renesanse. Predavanje će biti održano u utorak 25 februara 11.15 u amfiteatru AH1B, Departama za arhitekturu.\nMaketarstvo u scenskom dizajnu – Rezultati ocenjenih maketa\nRezultati posle ocenjenih maketa predatih do januarskog ispitnog roka.\nBroj indeksa Prezime Ime bodovi 1. zadatak (0-25) bodovi 2. zadatak (0-75) Bodovi ukupno Predložena ocena\nSA 3/2018 Majkić Luka 15 66 81 9\nSA 5/2018 Popović Aleksandra 25 70 95 10\nSA 8/2018 Džmura Nenad 24 70 94 10\nSA 9/2018 Tešić Jovana 24 70 94 10\nSA 12/2018 Stojanović Igor 22 70 92 10\nSA 16/2018 Avramović Vladimir 22 70 92 10\nSA 24/2019 Bunjevac Sanja 25 72 97 10\nProfesor će deliti potpise u terminu ispita u utorak 4.2.2020. u 12:30 u kabinetu 519.\nUkoliko niste zadovoljni predloženom ocenom, u istom terminu možete je poništiti.\nTermin u kom će profesor deliti potpise za predmet Maketarstvo je utorak 28.01.2020. u 12h.\nPodsećamo Vas da prijavite ispit u narednom roku kako bismo prosledili ocenu.\nUkupni spisak Maketarstvo 2019-2020\nInternational Conference City Street 4 (CS4)\nFor more than a decade now, the City of Ljubljana has been making big steps to improve the living quality of its residents. In 2007 first big steps were taken in the field of city’s transport policy – few streets and squares of the city centre were closed for cars and redesigned. Since then many new streets and squares followed a similar kind of transformation. Today most of the area within the inner ring road is either car free, shared space or area with calmed traffic. More…\nThe Conference is organized by University of Ljubljana, Faculty of Architecture (UL FA) , Urban Planning Institute of the Republic of Slovenia (UI RS) and Notre Dame University – Louaize, Ramez Chagoury Faculty of Architecture, Art and Design (NDU FAAD).\nA short reminder for authors to submit abstracts no later than 17 December 2019. You can start the process by registering in the webpage of Registration and Submission https://cs4.uirs.si/\nBlok nastava 7.12.2019.\nBlok nastava iz maketarstva će se održati u subotu 7.12.2019. sa početkom u 10:00 u učionicama AH6 i AH7. Studenti koji imaju spremne fajlove za sečenje mogu doneti u petak da se iseče u periodu od 10:00-15:00 ili u subotu od 9:00. Posebno studenti koji imaju fajlove za 3D štampu neka pošalju što pre kako bi bilo spremno za subotu.


Ursula fon der Lejen: Put na koji se odlučila Srpska vodi ka izolaciji | Banjaluka.net\nPredsjednica Evropske komisije Ursula fon der Lejen je odgovorila na pismo organizatora nedavnih protesta u Briselu i još nekoliko gradova svijeta zbog političke krize u Bosni i Hercegovini.\nU njenom odgovoru, upućenom organizatorima protesta Emiru Ramiću i Hamdiji Draganoviću, je napomenuto da je s predstavnicima država članica Evropske unije već razgovarala o stanju u Bosni i Hercegovini, piše Klix.\nPonovila je da Bosna i Hercegovina ima budućnost u Evropskoj uniji samo kao jedinstvena, ujedinjena i suverena država. Podsjetila je da je to poručila i tokom posjete Bosni i Hercegovini u septembru prošle godine, kada je takođe istakla da je ključno deblokirati državnu vlast i početi provoditi prijeko potrebne reforme.\nFon der Lejen je upozorila da Republika Srpska rizikuje izolaciju.\n“EU duboko žali zbog političke krize zbog koje je zaustavljen reformski progres te osuđuje blokadu državnih institucija. Put na koji se odlučila Republika Srpska može voditi samo ka izolaciji. Inicijative za povlačenje iz državnih institucija su neprihvatljive i u opasnost dovode integraciju u EU”, ukazala je.\nOsudila je i retoriku i aktivnosti, kako je navela, čelnika Republike Srpske tokom neustavnog obilježavanja 9. januara za koji je podsjetila da je doprinio nastavku tenzija.\n“U EU ne postoji mjesto za minimiziranje i negiranje genocida i drugih ratnih zločina, ne postoji mjesto za glorifikaciju ratnih zločinaca”, dodaje.\nPredsjednica Evropske komisije je potcrtala da Unija očekuje da se predstavnici Republike Srpske u potpunosti vrate u državne institucije. Podsjetila je da je to ključno kako bi Bosna i Hercegovina imala koristi od programa i fondova EU za socioekonomski oporavak tokom pandemije.\n“Bosna i Hercegovina bez potpuno funkcionalnih institucija je u riziku da izgubi značajnu finansijsku podršku, na šta je komesar za proširenje Oliver Varhelji upozorio tokom njegove posjete u novembru prošle godine”, dodaje.\nUvjerava da je EU zajedno sa Sjedinjenim Američkim Državama, Venecijanskom komisijom Vijeća Evrope i OSCE-om posvećena ustavnim promjenama i izmjenama Izbornog zakona kojima će se omogućiti da se svi građani imaju pravo kandidovati za člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine i Dom naroda. Također je napomenula da su spomenute i druge reforme uslov za ispunjavanje 14 prioriteta iz mišljenja Evropske komisije.\nFon der Lejen je ponovila da Bosna i Hercegovina pripada Evropskoj uniji te da očekuje da političari budu fokusirani na evropsku agendu.\nOznake: Ursula fon der Lajen


Kon: Nije bilo rasprave oko mera za praznike\n- Još uvek imamo veliki broj pacijenata koji leže na intenzivnim negama, ali polako dolazi do pražnjenja bolnica - kazao je on.\nNa pitanje kada ćemo moći da se vratimo normalnom životu, kao što je slučaj u Izraelu, on kaže da je za to kod nas još uvek rano i da zavisi od broja imunizovanih, odnosno od broja ljudi kojima je posle revakcinacije prošlo tri nedelje.\nMoramo da dođemo do toga da imamo imunizovanih 3,5 miliona ljudi. Mi imamo više od milion, tri miliona datih vakcina, ljudi sa dve doze 1,2 miliona, a ljudi sa jednom 1,8 milion. Nismo još došli u tu situaciju i treba nam da imamo minimum dva puta više imunizovanih da bismo došli u tu situaciju, kazao je Kon.\nNa sednici Kriznog štaba danas su donete sledeće mere:\n- Đaci od ponedeljka u školskim klupama\n- Kafići i restorani i nadalje zatvoreni, rade samo bašte\n- Izjednačava se cena PCR testova za strance i naše građane\n- počinju pripreme za takmičarski deo Beogradskog maratona


10 opština u Srbiji koristiće biomasu za grejanje | Energetski portal Srbije\n17.04. 2018 Srbija | Biomasa\nZvanično je završena grejna sezona, ali toplane imaju obavezu da po potrebi greju do 3. maja. Od jeseni će 10 toplana potpuno preći na grejanje biomasom. U Nemačkoj organizaciji za međunarodnu saradnju GIZ, koja je Vladi partner u tom poslu, potvdili su da se sa nemačkom KfW bankom razmatraju mogućnosti za finasiranje prelazaka na taj obnovljivi energent, za još 30 naših toplana, a koristi su višestruke.\nPribojska toplana će prva preći na grejanje na biomasu i računaju da će se godišnji trošak od milion evra, koliko daju za mazut, time prepoloviti. Zamenu uglja i mazuta, biomasom, počeli su u individualnim kotlarnicama još 2014. godine, pa na pelet već greju školu, vrtić, zgradu opštine i Dom kuture, a uskoro će još pet javnih objekta.\nEkološka prednost je ogromna jer naša deca koja idu u vrtić, u školu, ne udišu više prljav vazduh od uglja već imamo čist vazduh, to je ona glavna korist. Druga korist je socijalni efekat zato što se prave nova radna mesta. Na svakih 50 stanova koji se greju mi imamo jedno radno mesto, kaže zamenik predsednika Opštine Priboj i predsednik Radne grupe za biomasu Zlatiborske oblasti Saša Vasilić.\nRajner Šelhas iz GIZ Srbija kaže da toplane trenutno ne zarađuju od svog rada. Većina opština ih dotira iz budžeta, a to je novac svih građana. Prelaskom toplana na biomasu koristi će imati upravo građani. Šednja nije jedini efekat ovog projekta jer, biomasa koja se nabavlja za toplane, potiče iz Srbije pa novac koji se za nju daje, takođe ostaje u vašoj zemlji, objašnjava Šelhas.\nKapacitetima na biomasu Srbija će u narednih nekoliko godina znatno povećati udeo energije iz obnovljivih izvora.\nKada pričamo o biomasi, ona ima najveći udeo u potecijalu obnovljive energije u Srbiji, sa čak 61 odsto. Sa druge strane, imamo samo izgrađenih postrojenja na biomasu od ukupnih kapaciteta 11 megavata, napominje Stevan Đurić iz Nemačko-srpske privredna komore.


Četvrtak, 19 Septembar 2019\nNalazite se:Vijesti|Četvrtak, 19 Septembar 2019\nČetvrtak, 19 Septembar 2019 21:59\nOdluka o prihvatanju ponude i dodjeli ugovora za "Pružanje usluga tehničkog pregleda vozila u vlasništvu ZDK"\nČetvrtak, 19 Septembar 2019 21:55\nPredsjedavajući Skupštine Zeničko-dobojskog kantona Ćazim Huskić upriličio je radni sastanak sa Nacionalnim Demokratskim Institutom (NDI) na temu programskih aktivnosti vezanih za antikorupciju. Predstavnik NDI na sastanku je bio program asistent Vekas Gušo, a sastanku su prisustvovali i zamjenik predsjedavajuće Komisije za borbu protiv korupcije Skupštine Zeničko-dobojskog kantona Sedmedin Amidžić, sekretar Skupštine Ibrahim Avdagić i predsjednica Tima Vlade Zeničko-dobojskog kantona za borbu protiv korupcije Meliha Omerspahić.\nOvom prilikom predstavnik NDI je upoznao prisutne za programskim aktivnostima NDI koje želi zajedno da sprovodi sa kantonalnim antikoruptivnim timovima. Projekat podrazumjeva materijalnu i tehničku podršku formiranju antikoruptivnih klubova u kantonalnim skupštinama, a zajednički cilj je aktivan rad na izgradnji političkog koncenzusa u borbi protiv korupcije, promovisanju vrijednosti vezanih za polje rada, te značajniji doprinos u izradi zakonskog okvira i procedura u praksi koji trebaju ojačati borbu protiv korupcije, istovremeno insistirajući na provođenju postojećih zakona i strategija.\nPredstavnici Zeničko-dobojskog kantona na sastanku su upoznali gosta sa onim što je Zeničko-dobojski kanton uradio na ovom polju te ga informisali o radu Tima vlade Zeničko-dobojskog kantona u borbi protiv korupcije i radu skupštinske Komisije za borbu protiv korupcije. Tom prilikom su naglasili da naš kanton ima Strategiju i Akcioni plan za borbu protiv korupcije za period 2017-2019. godina, te usvojen Izvještaj o provođenju Akcionog plana za borbu protiv korupcije za period 2017-2019. godina.\nDogovoreno je da predstavnik NDI prisustvuje narednom sastanku Komisije za borbu protiv korupcije Skupštine Zeničko-dobojskog kantona, gdje bi utvrdili zajedničke programske aktivnosti u narednom periodu.\nČetvrtak, 19 Septembar 2019 14:58\nKUZIP IZVRŠILA INSPEKCIJSKI NADZOR U JU DOM ZA STARA LICA ZENICA\nKantonalni veterinarski inspektor Zeničko-dobojskog kantona je dana 18.09.2019. godine izvršio inspekcijski nadzor u JU "Dom za stara lica Zenica" i shodno izvršenom inspekcijskom nadzoru će poduzeti dalje aktivnosti iz svoje nadležnosti. Vezano za informaciju objavljenu u medijima da su dvije tone kurbanskog mesa zakopane u zemlju na lokalitetu Mošćanica kod Zenice, Kantonalni veterinarski inspektor će obavijestiti nadležnu komunalnu inspekciju Grada Zenice.\nČetvrtak, 19 Septembar 2019 13:22\n14. sjednica Skupštine Zeničko-dobojskog kantona\nNa osnovu člana 51. stav 1. Poslovnika Skupštine Zeničko-dobojskog kantona sazivam 14. sjednicu Skupštine Zeničko-dobojskog kantona za dan 30.09.2019. godine /ponedjeljak/ u sali 301/III sprat Aneksa zgrade RMK Promet-a, (sjedište Kantona), u Zenici, sa početkom u 10:00 sati.\nPrijedlog Odluke o legalizaciji bespravno izgrađenih građevina i bespravnih zahvata\nInformacija o nevladinom sektoru u Zeničko-dobojskom kantonu za 2018. godinu\nInformacija o dostignutom stanju u oblastima socijalne zaštite, zaštite civilnih žrtava rata i zaštite porodice sa djecom u 2018. godini\nInformacija o stanju u oblasti zapošljavanja na području Zeničko-dobojskog kantona (za 2018. godinu)\nIzvještaj o radu Kantonalnog zavoda za pravnu pomoć u Zenici za period od 01.01.2018. do 31.12.2018. godine\nIzvještaj o radu Kantonalnog pravobranilaštva Zenica za 2018. godinu\nIzvještaj o radu Kantonalnog suda u Zenici za 2018. godinu\nIzvještaj o radu Kantonalnog tužilaštva Zeničko-dobojskog kantona za 2018. godinu.\n01-Prijedlog Odluke o legalizaciji bespravno izgrađenih građevina i bespravnih zahvata POPULARNO\nSrijeda, 18 Septembar 2019 21:35 1.05 MB 1.027 Preuzimanje\n02-Informacija o nevladinom sektoru u Zeničko-dobojskom kantonu za 2018. godinu POPULARNO\nSrijeda, 18 Septembar 2019 21:34 4.68 MB 340 Preuzimanje\n03-Informacija o dostignutom stanju u oblastima socijalne zaštite, zaštite civilnih žrtava rata i zaštite porodice sa djecom u 2018. godini POPULARNO\nSrijeda, 18 Septembar 2019 21:34 6.94 MB 214 Preuzimanje\n04-Informacija o stanju u oblasti zapošljavanja na području Zeničko-dobojskog kantona (za 2018. godinu) POPULARNO\nSrijeda, 18 Septembar 2019 21:33 2.3 MB 282 Preuzimanje\n05-Izvještaj o radu Kantonalnog zavoda za pravnu pomoć u Zenici za period od 01.01.2018. do 31.12.2018. godine POPULARNO\nSrijeda, 18 Septembar 2019 21:32 664.05 KB 184 Preuzimanje\n06-Izvještaj o radu Kantonalnog pravobranilaštva Zenica za 2018. godinu POPULARNO\nSrijeda, 18 Septembar 2019 21:31 870.76 KB 202 Preuzimanje\n07-Izvještaj o radu Kantonalnog suda u Zenici za 2018. godinu POPULARNO\nSrijeda, 18 Septembar 2019 21:31 1.21 MB 208 Preuzimanje\n08-Izvještaj o radu Kantonalnog tužilaštva Zeničko-dobojskog kantona za 2018. godinu POPULARNO\nSrijeda, 18 Septembar 2019 21:29 1.59 MB 248 Preuzimanje\nObjavljeno u Najave sjednica