Što se Srbije tièe i bombardovanje 1999, je završen èin, nedvosmislen zloèin bez saglasnosti SB UN. Za sve ostalo što mislite i izjavljujete u Americi, vaša stvar, vaša politika, vaši izbori. Ko god da je u pitanju. A procesuiranje ratnih zloèina pa i "Džordža Vašingtona " Taèija biæe sprovedeno po zakonu u Specijalnom sudu za ratne zloèine OVK u Hagu.I bolje bi bilo da poradite na uspostavljanju mira u ratnim podruèijima i pružite podršku UN- u u tom smislu. Takoðe, stotine miliona ljudi u svetu su zbog pandemije ugroženi glaðu. Nezaposlenošæu, terorizmom. Klimatske promene više nisu udaljene decenijama, one su tu. Šta æete sa ogromnim amerièkim javnim dugom, sa milionima nezaposlenih u svojoj zemlji. Amerièke biraèe ne interesuju vaše sulude ideje i lupanje u prsa i vaðenje fleka naèinjenih u prošlosti. Ljude interesuje kako æe oni živeti kao i njihova deca.U okonostima nove normalnosti. Gluplju predizbornu kampanju od ove u životu nisam videla. A verujem da to mišèjenje deli i veæina Amerikanaca.I intelektualaca.\n(slaða, 19. oktobar 2020 01:47)\nUstvari ovo sto Bajden govori nama nije uopste stetno. Zalaze se za vize i za SSP. Nama to ne smeta ni iè. Albanici vec uveliko se sele sa Kosova ako dobiju viznu liberalizaciju imaju da krene pravi mali egzodus.\nSto se tice SSP-a mi se o tome ne pitamo, niti nam mnogo smeta. EU da je htela stvarno da resava problem ponudila bi opciju Srbija i Kosovo u EU zajedno u nekoj varijanti hibridne unije. To bi onda resilo i problem Kosova da bude u UN na primer. Ali EU nece to, EU tj Nemacka i Francuska bi da se mi eto medjusobno priznamo a oni nas potapsuju po ramenima i kazu da smo eto evropske drzave ali nista od clanstva u uniji jer mora jelte unija da se reformise sto ce trajati po svemu sudeci decenijama.\n(pa i nije tako lose, 18. oktobar 2020 16:59)\nСрпска дијаспора гласа за Трампа.\n(pero bandera, 18. oktobar 2020 16:55)\n(Lale gator, 18. oktobar 2020 16:37)\nSvi politièari u SAD imaju svoju raèunicu i prilikom izbora èesto im fali taj jezièak izmeðu pobede i poraza. Budimo mi taj jezièak koji æe prelomiti i izabrati predsednika SAD-a. Sve oni pomno analiziraju i vodiæe mnogo više raèuna šta govore i èine Srbiji tokom mandata. Suština je da svi srbi glasaju u jednom istom pravcu. Neka im se bude prva misao kada se sete nas, da možemo da utièemo na istoriju jer æe imati uvek u malom mozgu tu misao, da srbski glas može da prevagne da biraju izmeðu slave i poraza. Koristimo tu jedinstvenu priliku da budemo složni, pokažemo jedinstvo i kaznimo kandidate koji su imali neprijateljski odnos prema Srbiji jer ruku na srce njih najviše izbore i pobeda najviše interesuje. Kaznimo bar loše da nas dobro zapamte, neka im je nauk za buduænost da æe dobiti ono što zaslužuju. Suvišno je reèi za koga ne glasati i za koga glasati. Pratite koliko su tokom izbora bile ponekad simboliène i minimalne razlike gde je SAD bukvalno bio podeljen prilikom ranijih izbora. Iskoristimo tu priliku da u buduænosti tražimo šta nam pripada i da nas najzad shvate kao moguæi odluèujuæi faktor u buduænosti gde æe morati da raèunaju na nas u buduèim izborima SAD- a. Nemamo šta da izgubimo, kaznimo kandidata koji je naš oštetio; ko je u moguænosti da glasa neka glasa za Trumpa. Nikada se ne zna šta sve može da uèini u znaku zahvalnosti, zna da bude nepredvidiv...\n(Bane..., 18. oktobar 2020 16:26)\n(Belmont, 18. oktobar 2020 14:45)\nBoze pomozi da pobedi Tramp!\n(ja, 18. oktobar 2020 14:43)\nMa daleko im lepa kuca...\n(Petra, 18. oktobar 2020 14:25)\nBajden neæe pobediti, tako da nemamo o èemu da mislimo.\nPolitika prema Kosovu je manje više ista, ko god da je na vlasti u Americi.\nTramp je, želeæi da dobije endorsment od što više lobija i grupa u Americi organizovao potpisivanje onog dogovora, pokazavši time da ne mrzi nikoga i da æe da primi svakoga, ako pobedi, ali u suštini to sve ništa ne menja.\nKosovom æe se i dalje baktati pretežno Evropa jer ima goruæi problem, migrante, i mora da drži pod kontrolom Zapadni Balkan, a bez da tom istom Balkanu da pristup u EU.\n(Miki, 18. oktobar 2020 14:06)\nПрочитао дека шта су му написали.\n(Баук или ала, 18. oktobar 2020 14:05)\nA ovo je kao nesto drugacije nego sto je do sada bilo?\n(Mare, 18. oktobar 2020 14:03)\nSva sreca nece nikad postati precednik\n(Jox, 18. oktobar 2020 13:49)\nBajden pobedjuje lako ovaj put, Tramp sam sebe porazio\n(Benny Hill, 18. oktobar 2020 13:26)\nA da se neko zapita i zašto ?\n(Jugoslavija prijateljica Zapada, 18. oktobar 2020 12:51)\nA Trampova administracija se za nesto drugo zalagala? ma ajte. Nece biti nikakve razlike po nas ko god bude predsjednik. Pritisci u vezi Kosova ce i dalje postojati.\n(Ivan, 18. oktobar 2020 12:51)\nНе видим ја ту никакву промену приступа САД у погледу на решавање ситуације са КиМ. Али то све говори о Америци и њиховим политичарима и "поштовању" међународног права, одн. не поштовању истог. Они су силом отргли један део територије суверене државе Србије и ту нису поштовали њен територијални интегритет, а сада би да инсистирају на поштовању територијалног интегритета непризнате и тзв. "државе Косово". Ипак за нас ништа од тога нема значаја и увек се треба позивати на наш устав и резолуцију 1244 УН.\n(Огњен, 18. oktobar 2020 12:49)\nJel vi citate tekst, on bi da relativizuje otete, ubijene, postojece pravoslavne manastire on bi sve to relativizovao u ciju korist pitam se.\n(Dragan Ferencevic, 18. oktobar 2020 12:48)\nNedovoljno da liberalizacija bezviznog režima albancima prema EU. Kao prijatelj i veliki pobornik albanaca Bajden bi morao ukoliko naravno pobedi da omoguæi bezvizni ulaz albanaca u USA. To bi narod Srbije pozdravio.\n(е, 18. oktobar 2020 12:20)\nNije ovo neka osveta zbog toga što naši politièari navijaju za Trampa. Osim nekog tamo desetog potrèka u spoljnopolitièkoj komisiji, najverovatnije niko u Demokratskoj stranci ni ne zna za koga navija srpsko rukovodstvo. Ovo je oduvek bila politika demokrata, a na neki naèin ( iz njihovog ugla) je i razumljiva. Demokratska stranka je koalicija belih akademaca ( uglavnom sa društvenih nauka, mada su i IT-ovci sa njima) sa manjinama ( ne-beli/ne-hrišæani/ne-heteroseksualci). U tom smislu je normalno da æe prièati ( a možda i raditi) za Albanske interese, jer sa ovim ih vezuje za sebe ( a možda i veæinu Muslimana). Sa druge strane, Srbi u Americi su se asimilovali u Amerikance, tako da je propaganda prema njima ista kao i prema obiènim Amerikancima ( zdrastvo, porezi)...\n(Radoznao, 18. oktobar 2020 12:13)\nNaravno da on ovo ne govori iz svoje glave, to su stavovi takozvanih demokrata i bilo ko da je kandidat, izgovarao bi potpuno iste recenice. To je jedno stanje svesti i agenda koja se tice citavog sveta, a koja se sprovodi preko ove politicke partije, gde je doticni samo njen glasnogovornik. On nikad ne bi imao moc da bilo sta odlucuje samostalno, on je samo jedna lutka na koncu, koja prica ono sto se od nje zahteva, dok se iza zavese kriju oni koji u stvari imaju moc i novac da odlucuju i sprovode odluke.\n(Ja, 18. oktobar 2020 12:01)\nVerovatno Albanci kasne sa ratama...\n(Slavko Vica, 18. oktobar 2020 11:35)\nAjmooo svi za Trampa !!\n(kimii, 18. oktobar 2020 11:34)\nS obzirom na informaciju od pre neki dan da je sakupio 180 miliona dolara više od Trampa za kampanju, mogu samo da nagaðam ko mu je dao pare pa otud i ovakvi stavovi. Nema mesta èuðenju ali opet ne mora puno da znaèi jer opet zavisi šta je potpisano do sada i za šta su dale garancije SAD.\nKontinuitet SAD politike se teško menja pa i sa promenom administracije.\n(Eidan, 18. oktobar 2020 11:26)\nJa mislim da su srbi na Kosovu zapravo na neki nacin privilegovani u odnosu na srbe u Srbiji. Prvo ne placaju struju, znamo jer su svi majneri otisli dole. Drugo niko im ne gleda u bankovni racun i proganja ih za 100eura. Zasto oni uopste hoce da se pripoje Srbiji? Bolje bi bilo da se mi ostali pripojimo njima i da prestonica bude Pristina. Realno, ne bi mogli gore da vode zemlju u od ovih koje imamo.\n(Iks, 18. oktobar 2020 11:16)\nA što vi gospodine Bajden ne ukinete vizni režim za USA za gradjane Kosova?\n(Trig, 18. oktobar 2020 11:12)\nProsla je Srbija i Klintona sa bombardovanjem pa ce proci i tebe makar i 8 godina ali priznanje tzv.Kosovo NIKO NIKADA od zvanicnika Srbije vam nece dati.\n(Misko, 18. oktobar 2020 11:09)\nKo god da pobedi nama se lose pise. To sto je oko Trampa stvorena fama da ima drugaciji pristup prema Srbiji ne znaci da je to istina. SAD gleda svoj interes pre svega, sto se videlo i u vasingtonskom sporazumu. Tramp je los jer ima lose odnose sa Evropom a to opet utice na nas i nasu ekonomiju a Bajden ocigledno ima nekih licnih interesovanja i interesa da Kosovo donije medjunarodno priznanje.\n(Cane, 18. oktobar 2020 11:04)\nCim krenu ameri da se mesaju u necije odnose to nece biti dobro ni za jedne ni za druge. Nazalost bicemo im bojno polje za probu teskih naoruzanja kao sto je to bilo 1999 kada su nas gadjali kasetnim bombama i osiromasenim uranijumom. Podela je jedino pravo resenje bez rata i zavade. Dogovorite granice i dosta vise svadjanja i mrznje.\n(dzonika, 18. oktobar 2020 11:02)\nDo dolaska Trampa imali smo gazenja Srbije od raznih americkih i evropskih administracija. Dolaskom Trampa nije doslo ni do kakve ravnoteze u odnosima te iste administracije sa KiM I Srbijom vec do mozda samo malo ublazenog stava prema Srbiji. Naravno i ti mali ustupci Srbiji su u Pristini docekani kao da su SAD Srbiji dali atomsku bombu.\nSta nas tek ceka kada Bajden bude opet "uravnotezio" odnose mozemo samo da zamislimo.....\n(Dali, 18. oktobar 2020 11:00)\nNe znam sta ce biti sa Kosovom ali znam da mi ne treba da priznamo nezavisnost a pogotovo ne zelim da Srbija uzima kredite za autoput i prugu ka Pristini i Tirani ni da im da ulazak preko Merdara bez srpske licne karte.\nNama su prioritet drugi pravci a ne prema okupiranoj teritoriji.\nA Ameri mogu kako hoce ali nece moci dokle hoce.\n(Aleksa Pufta, 18. oktobar 2020 10:59)\nsta je ovde uravnotezeno?\n(pitam se, 18. oktobar 2020 10:51)\nBajden je poznat po tome da je antisrpski nastrojen. Ništa od ovoga nije iznenaðenje. On želi da Srbija prizna nezavisnost Kosova i da granice Kosova ostanu “sveta” krava. Približiæe se stavu Merkel i po pitanju Kosova æe se konaèno Merkel i Bajden izjednaèiti ako on postane predsjednik. Što onda predstoji Srbiji. S obzirom da ni Merkel ni Bajden neæe ništa novo ponuditi Srbiji i oni æe želiti potpis na nezavisnost. Srbija i srpsko rukovodstvo treba da primjene isti model kao i kosovski Albanci tj. èekati da se administracija Bajdena “potroši” jer on s obzirom na godine koje ima neæe biti predsjednik 2 puta zaredom. No sigurno da se nezavisnost Kosova neæe dovoditi u pitanje ali pristup kako riješiti to pitanje može biti razlièit od administracije do administracije. Bajden koji je bio lobist protiv Srba tokom ratova 90-tih nije osoba koja može doprinjeti bilo kakvom realnom i održivom riješenju koje može biti koliko toliko prihvatljivo i za Srbe. Realno je da æe on zastupati albanske interese na Balkanu i da æe biti izuzetno strog prema Srbima ali njegovo vreme trajaæe 4-5 godina a obzirom na situaciju u EU,nemoguænost pristupa zemalja Balkanu Uniji i obzirom da se ne nudi ništa u vezi srpskog pitanja na Kosovu ne mogu nikako natjerati Srbiju da prihvati bilo šta što nije u njezinom interesu. Bajden æe ostati pri svojim (antisrpskim) stavovima ali i Srbija (i Kosovo) æe ostati pri svojim tako da sporazuma neæe biti ni na vidiku.\n(Dj, 18. oktobar 2020 10:45)\nNe daj Boze da bude po toj tvojoj jednakosti kao 1999...Srbi...ne pecajte se na ovoga.\n(Surovoiskrenaosoba tzv.realista, 18. oktobar 2020 10:45)\nЗнамо већ...на старо.\n(Лука, 18. oktobar 2020 10:34)\nZato Bajden nece pobediti\n(Deyan X, 18. oktobar 2020 10:33)\nЕ баш зато не би било добро да буде председник. Из наше перспективе.\n(mlekadžija, 18. oktobar 2020 10:33)\nŠto je Biden potaklo na ovakve stavove? Da li se radi o kontinuitetu ili o isprovociranošæu agresivnim navijanjem srbijanske elite za Trumpa ? Vjerojatno i jedno i drugo je u pitanju. Èinjenica se krije u onoj narodnoj "što dobiješ na mostu izgubiš na æupriji" a to znaèi da æe Trump izgubiti daleko više glasova ovom hajkom nego dobiti. Naime, trenutno u SADu je neusporedivo veæi broj, ukupno gledajuæi, Albanaca, muslimana iz BIH pa i Hrvata koji se motiviraju takvim navijanjem nego Srba koji imaju glasaèko pravo. Èemu svrstavanje i miješanje u tuðe izbore ?\n(pogled, 18. oktobar 2020 10:32)\nDa nece ponovo da nas bombarduje?\n(Drug Josif, 18. oktobar 2020 10:26)\nza njih je pravda da Srbija pokloni svu imovinu na Kosovu, kao i celo Kosovo i da niko od terorista ne bude osudjen\n(seljadin, 18. oktobar 2020 10:25)\nOpa bato, šta bi ovo leba ti.\n(PEÆANAC, 18. oktobar 2020 10:21)\nХоће ли прекинути и паузу у почињању ратова и уништавању читавих земаља и народа коју је наметнуо тај "зли, нетолерантни" Трамп... то је о враћање "сјајне и бајне" старе Америке?...\n(my way, 18. oktobar 2020 10:08)\nTeško nama ako ovaj pibedi\n(VladimirGM, 18. oktobar 2020 10:07)\nIsta kuhinja, sta drugo!\n(Dušan-Zveèan, 18. oktobar 2020 10:00)


koronavirus - Glas Šumadije\nNaslovna > Posts Tagged koronavirus\n„Vidimo neku senčicu na plućima“: Korona je nekim pacijentima spasila život\n09/03/2022 09/03/2022 612Ostavi komentar na „Vidimo neku senčicu na plućima“: Korona je nekim pacijentima spasila život\n‘‘Na rentgenu pluća, tokom pregleda u kovid ambulanti, sporadično smo otkrivali karcinome pluća u početnoj fazi i druge promene‘‘, kaže za Nova.rs dr Sanja Kojić, šef Kovid ambulante i načelnica Opšte medicine u kragujevačkom Domu zdravllja. Dodaje da su takvi pacijenti odmah upućivani na dalju dijagnostiku i ocenjuje da su, iako sa dijagnozom infekcije koronavirusom, […]\nNastavljen pad broja inficiranih koronavirusom\n26/02/2022 26/02/2022 561Ostavi komentar na Nastavljen pad broja inficiranih koronavirusom\nCOVID-19, пресек стања 25. фебруар 2022. године ➡Шумадијски округ🔬Тестирани 769🔴Позитивни 10013,00% позитивних од броја тестираних🔬Укупно тестираних од почетка пандемије 346380⚫Укупно позитивних од почетка пандемије 9931228,67% позитивних од броја тестираних ➡Крагујевац🔬Тестирани 539🔴 Позитивни 6411,87% позитивних од броја тестираних⚫Укупно позитивних од почетка пандемије69293 ➡Аранђеловац🔬Тестирани 97🔴Позитивни 1313,40% позитивних од броја тестираних⚫Укупно позитивних од почетка пандемије12947 ➡Топола🔬Тестирани 37🔴Позитивни 513,51% […]\nU Kragujevcu još 115 novoinficiranih\n21/02/2022 21/02/2022 182Ostavi komentar na U Kragujevcu još 115 novoinficiranih\nCOVID-19, presek stanja 20. februar 2022. godine ➡Šumadijski okrug🔬Testirani 614🔴Pozitivni 14924,27% pozitivnih od broja testiranih🔬Ukupno testiranih od početka pandemije 341685⚫Ukupno pozitivnih od početka pandemije 9866228,88% pozitivnih od broja testiranih ➡Кragujevac🔬Testirani 482🔴 Pozitivni 11523,86% pozitivnih od broja testiranih⚫Ukupno pozitivnih od početka pandemije68859 ➡Aranđelovac🔬Testirani 63🔴Pozitivni 1726,98% pozitivnih od broja testiranih⚫Ukupno pozitivnih od početka pandemije12866 ➡Topola🔬Testirani 21🔴Pozitivni 314,29% […]\n16/02/2022 16/02/2022 427Ostavi komentar na U Kragujevcu korona virus potvrđen kod 165 pacijenta, na respiratorima je 8 osoba\nU Kragujevcu korona virus potvrđen kod 194 pacijenta, na respiratorima je 7 osoba\n15/02/2022 15/02/2022 602Ostavi komentar na U Kragujevcu korona virus potvrđen kod 194 pacijenta, na respiratorima je 7 osoba\nU Šumadiji je juče ( 14.02. ) registrovano 282 novozaraženih virusom korona, od testiranih 1.159. Broj novozaraženih, raspoređno po opštinama: Kragujevac: 194 Aranđelovac: 30 Topola: 16 Knić: 25 Batočina: 8 Rača: 6 Lapovo: 3 Na lečenju u Univerzitetskom kliničkom centru nalazi se 193 pacijenata, na respiratorima je 7 osoba. 6 osoba je otpušteno sa respiratora 13.02.\n14/02/2022 14/02/2022 298Ostavi komentar na Još 191 slučaj zaraze koronom u Kragujevcu, u Šumadiji ukupno 259\nU Kragujevcu korona virus potvrđen kod 737 osoba\n01/02/2022 01/02/2022 454Ostavi komentar na U Kragujevcu korona virus potvrđen kod 737 osoba\nU Šumadiji je juče (31.01.) registrovano 1.041 novozaraženih virusom korona, od testiranih 2.324. Odnosno 44,79 odsto u odnosu na broj testiranih. Broj novozaraženih, raspoređno po opštinama: Kragujevac: 737 Aranđelovac: 101 Topola: 27 Rača: 37 Knić: 61 Batočina: 44 Lapovo: 34 Na lečenju u Univerzitetskom kliničkom centru nalazi se 194 pacijenata, na respiratorima je sedam osoba, dok je troje pacijenata otpušteno na dan 30.01.\nU Kragujevcu korona virus potvrđen kod 610 pacijenta, u Šumadiji 847 novozaraženih\n31/01/2022 31/01/2022 452Ostavi komentar na U Kragujevcu korona virus potvrđen kod 610 pacijenta, u Šumadiji 847 novozaraženih\nU Šumadiji je juče (30.01.) registrovano 847 novozaraženih virusom korona, od testiranih 1.753. Odnosno 48,32odsto u odnosu na broj testiranih. Broj novozaraženih, raspoređno po opštinama: Kragujevac: 610 Aranđelovac: 98 Topola: 50 Rača: 13 Knić: 27 Batočina: 39 Lapovo: 10 Na lečenju u Univerzitetskom kliničkom centru nalazi se 174 pacijenata, na respiratorima je šest osoba, dok je 13 osoba je otpušteno na dan 29.01. Foto: Lazar Novaković\nU Kragujevcu korona virus potvrđen kod 617 pacijenta\n18/01/2022 19/01/2022 434Ostavi komentar na U Kragujevcu korona virus potvrđen kod 617 pacijenta\nU Šumadiji je juče ( 17.01. ) registrovano 878 novozaraženih virusom korona, od testiranih 1.780. Odnosno 49,33 odsto u odnosu na broj testiranih. Broj novozaraženih, raspoređno po opštinama: Kragujevac: 617 Aranđelovac: 99 Topola: 26 Knić: 39 Batočina: 27 Rača: 45 Lapovo: 25 Na lečenju u Univerzitetskom kliničkom centru nalazi se 68 pacijenata, na respiratorima je 5 osoba. Troje je otpušteno sa respiratora 17.01.\n13/01/2022 14/01/2022 2863Ostavi komentar na Kako glasati na referendumu ako imate koronu?


SAD će i dalje pomagati BiH - Klix.ba\nAhmetović s Moonom SAD će i dalje pomagati BiH\nAhmetović s Moonom\nSAD će i dalje pomagati BiH\n5.11.2010. u 16:35\nZamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministar sigurnosti BiH Sadik Ahmetović primio je danas u nastupnu posjetu ambasadora SAD-a u BiH Patricka Moona.\nMinistar Ahmetović i ambasador Moon razgovarali su o sigurnosnoj situaciji u Bosni i Hercegovini. Ambasador je istakao da je zadovoljan saradnjom između Ministarstva sigurnosti BiH i Ambasade Sjedinjenih američkih država u BiH.\nSagovornici su izmijenili i mišljenja o saradnji policijskih agencija i tužilaštava. Ambasador Moon je istakao da je razmjena podataka ključni preduslov za efikasnu borbu protiv terorizma, organizovanog i svih ostalih vidova kriminala, te da BiH nije jedina zemlja koja se suočava sa ovim problemima, već da je to izazov s kojom se suočavaju mnoge zemlje u svijetu.\nMinistar Ahmetović zahvalio se ambasadoru Moonu na dosadašnjoj nesebičnoj pomoći SAD-a našoj zemlji, a ambasador je naglasio kako će SAD i dalje biti prisutne u BiH i nastaviti sa pomaganjem našoj zemlji, kako sigurnosnim i policijskim snagama, tako i na putu naše zemlje ka euroatlanskim integracijama, saopćeno je iz Ministarstva sigurnosti BiH.


Pretvori Kubanski pesos konvertibilnih (CUC) i Falklandski Otoci funta (FKP) : Kalkulator za prečunavanje valuta\nKubanski pezo Cabrio (CUC) i Falklandski Otoci funta (FKP) Kalkulator za pretvaranje valuta\nTo Kubanski pezo Cabrio i Falklandski Otoci funta pretvarača je do danas uz kamatne stope od 19 Siječanj 2020.\nUnesite iznos koji treba pretvoriti u okvir s lijeve strane Kubanski pezo Cabrio. Koristite "swap valute" da bi Falklandski Otoci funta Zadana valuta. Kliknite na Falklandski Otoci funta ili Kubanski pesos konvertibilnih da pretvarate između te valute i svih ostalih valuta.\nKubanski pezo Cabrio je valuta u Kuba (CU, CUB). Falklandski Otoci funta je valuta u Falklandski Otoci (Malvinas, FK, Flk). Simbol za FKP se može pisati kao F. Falklandski Otoci funta je podijeljen u 100 pence. Tečaj za Kubanski pezo Cabrio je zadnji put osvježen 17 Siječanj 2020 od Međunarodni monetarni fond. Tečaj za Falklandski Otoci funta je zadnji put osvježen 17 Siječanj 2020 od Međunarodni monetarni fond. CUC konverzijski faktor ima 6 značajne znamenke. FKP konverzijski faktor ima 6 značajne znamenke.


Održan draft za Junior NBA ligu 2022. godine – Srbija Sport\nOdržan draft za Junior NBA ligu 2022. godine\nby SrbijaSport 06.05.2022., 00:27\nFantastičan događaj za mališane.\nDraft za Junior NBA ligu 2022. godine na kom su izvučeni klubovi pod čijim imenom će škole nastupiti održan je u svečanoj sali Ustanove kulture opštine Palilula „Vlada Divljan“.\nOvo takmičenje po peti put će biti organizovano od strane Košarkaškog saveza Srbije u saradnji sa NBA Evropa, a u njemu će učestvovati 60 škola – 30 iz Beograda, po deset iz Novog Sada i Niša, kao i po pet iz Kragujevca i Zrenjanina. Oni će biti podeljeni u dve lige, Crvenu i Plavu.\nTakmičenje će biti održano po sistemu NBA lige za učenike (dečake i devojčice) petog i mlađih razreda.\nPrisutnima se prvi obratio generalni sekretar KSS Zlatko Bolić.\n“Želim da vas pozdravim u ime Košarkaškog saveza Srbije i moje ime, sigurno da nam je mnogo drago što vas posle dve godine pauze zbog Kovida vidim u ovolikom broju i što nastavljamo takmičenje i druženje. Nadam se da će gradovi Zrenjanin i Kragujevac koji se priključuju ovom našem sjajnom takmičenju biti dobri domaćini, da će imati dobre ekipe i pokazati kvalitet svog rada, svog mesta i ono što znaju… Želim vam da, pre svega, budete dobri đaci i imate puno uspeha u Junior NBA ligi”, rekao je Bolić.\nSledeći je na binu izašao potpredsednik KSS za takmičenja Dušan Projović.\n“Želim da se zahvalim novim gradovima koji su se priključili takmičenju. Igrom slučaja i srećom, ja sam bio tu od početka ovog projekta Košarkaškog saveza i drago mi je što on raste iz godine u godinu. Na ovom skupu treba da pošaljemo neku poruku, a pošto znam koliko volite košarku poručio bih vam da budete dobri đaci i dobri ljudi, da sanjate da jednog dana zaigrate u NBA, ali da prvenstveno sanjate da zaigrate za reprezentaciju naše zemlje. S obzirom na to da je ovde najveći među nama selektor Svetislav Pešić, pre nego što smo osvojili Svetskom porvenstvo 2002. godine on je imao jedan slogan koji može da nam posluži – ‘Deco, hoćemo li da se igramo’!”\nPotom se obratio i sam Pešić:\n“Dobar dan svima, nadam se da ste u formi… Iznenada sam pozvan na binu, ali sam uvek spreman za reprezentaciju, a nadam se da je to i vama san i cilj u vašoj košarkaškoj karijeri. Želim vam sve najbolje!”, poručio je Pešić.\nImena škola i NBA klubova žrebali su košarkaši Boriša Simanić, Nikola Đurišić i Marko Vukčević, a kapiteni izvučenih škola mogli su da biraju ekipu čiji dres žele da nose.\nDivizija Atlantik – Beograd 1\nBruklin Nets – OŠ „Sonja Marinković“\nNjujork Niks – OŠ „Majka Jugovića“\nBoston Seltiks – OŠ „Mihajlo Pupin“\nToronto Reptors – OŠ „Milan Rakić“\nFiladelfija Siksers – OŠ „Lazar Savatić“\nDivizija Central – Beograd 2\nIndijana Pejsers – OŠ „20. Oktobar“\nMilvoki Baks – OŠ „Laza Kostić“\nDetroit Pistons – OŠ „Borislav Pekić“\nKlivlend Kavalirs – OŠ „Dragan Lukić“\nČikago Buls – OŠ „Radoje Domanović“\nDivizija Jugoistok – Beograd 3\nVašington Vizards – OŠ „Karađorđe“\nŠarlot Hornets – OŠ „Đura Daničić“\nOrlando Medžik – OŠ „Zmaj Jova Jovanović“\nMajami Hit – OŠ „Bora Stanković“\nAtlanta Houks – OŠ „Danilo Kiš“\nDivizija Severozapad – Beograd 4\nMineosta Timbervulvs – OŠ „Kosta Abrašević“\nJuta Džez – OŠ „Duško Radović“\nDenver Nagits – OŠ „Dositej Obradović“\nOklahoma Siti Tander – OŠ „14. Oktobar 2“\nPortland Treilblejzers – OŠ „14. Oktobar 1“\nDivizija Pacifik – Beograd 5\nGolden Stejt Voriors – OŠ „Sveti Sava“\nFiniks Sans – OŠ „Pavle Savić“\nLos Anđeles Klipers – OŠ „Veljko Dugošević“\nSakramento Kings – OŠ „Ćirilo i Metodije“\nLos Anđeles Lejkers – OŠ „ Ivan Goran Kovačić“\nDivizija Jugozapad– Beograd 6\nHjuston Rokits – OŠ „Miloš Crnjanski“\nSan Antonio Spars – OŠ „Banović Strahinja“\nMemfis Grizlis – OŠ „Ujedinjene nacije“\nNju Orleans Pelikans – OŠ „Branko Ćopić“\nDalas Maveriks – OŠ „Braća Jerković“\nDivizija Atlantik – Novi Sad 1\nBruklin Nets – OŠ „Đura Daničić“\nNjujork Niks – OŠ „Kosta Trifković“\nBoston Seltiks – OŠ „Ivan Gundulić“\nToronto Reptors – OŠ „Sveti Sava“\nFiladelfija Siksers – OŠ „Dositej Obradović“\nDivizija Central – Novi Sad 2\nIndijana Pejsers – OŠ „Jožef Atila“\nMilvoki Baks – OŠ „Ivo Lola Ribar“\nKlivlend Kavalirs – OŠ „Jovan Popović“\nČikago Buls – OŠ „Desanka Maksimović“\nDetroit Pistons – Novi Sad\nDivizija Jugoistok – Zrenjanin\nVašington Vizards – OŠ „Žarko Zrenjanin“\nŠarlot Hornets – OŠ „2. Oktobar“\nOrlando Medžik – OŠ „Dositej Obradović“\nMajami Hit – OŠ „Dr Jovan Cvijić“\nAtlanta Houks – OŠ „Petar Petrović Njegoš“\nDivizija Severozapad – Kragujevac\nMineosta Timbervulvs – OŠ „Radoje Domanović“\nJuta Džez – OŠ „Draginja Todorović“\nDenver Nagits – OŠ „Treći kragujevački bataljon“\nOklahoma Siti Tander – OŠ „Milutin Todorović“\nPortland Treilblejzers – OŠ „Moma Stanojlović“\nDivizija Pacifik – Niš 1\nFiniks Sans – OŠ „Bubanjski heroji“\nLos Anđeles Klipers – OŠ „Učitelj Tasa“\nSakramento Kings – OŠ „Dušan Radović“\nLos Anđeles Lejkers – OŠ „ Vožd Karađorđe“\nDivizija Jugozapad– Niš 2\nHjuston Rokits – OŠ „Miroslav Antić“\nSan Antonio Spars – OŠ „Ćele kula“\nMemfis Grizlis – OŠ „Ratko Vukićević“\nNju Orleans Pelikans – OŠ „Stefan Nemanja“\nDalas Maveriks – OŠ „Ivo Andrić“


NAVALILA INFLACIJA KAO SMRT NA BABU\nPočetna - Smatranja - NAVALILA INFLACIJA KAO SMRT NA BABU\nNije zaštitila autorska prava, a ja ne bih da ih narušim, pa prvo da naglasim da je naslov teksta fraza koja je potekla od babe. Iako je malo čudno, postoji objašnjenje za sve. Za Zadušnice, baba je po običaju spremila korpu punu hrane i pića da nosimo na groblje. Na samom groblju osim onoga zbog čega smo došli – da odamo počast mrtvima, pokreću se i društvene teme kao i na svakom familijarnom okupljanju; moderira baba raspravu od svetske politike do rada lokalnog javnog preduzeća koje održava groblje, i nezadovoljna je svime pa i održavanjem groblja. No, jedino o čemu ne sme biti reči, jeste domaća politika jer je baba toliko razočarana za poslednjih 30 godina da može biti i nasilna, pa da te gađa nečim. Kaže ona da joj je dosta svega, i da ne može više da sluša te priče. Nju zanima šta će biti sa ekonomijom, kod nas i u svetu, jer cene rastu na pijaci i u prodavnici „kao lude“ i reče da je inflacija navalila na nju gore nego smrt.\nNO, JEDINO O ČEMU NE SME BITI REČI, JESTE DOMAĆA POLITIKA JER JE BABA TOLIKO RAZOČARANA ZA POSLEDNJIH 30 GODINA DA MOŽE BITI I NASILNA, PA DA TE GAĐA NEČIM.\nNakon smeha što je baba vickasta, zgrabim ja priliku da održim slovo o inflaciji; i babi razjasnim neke stvari o kretanju cena i budem koristan da razume bolje šta se dešava. Kažem joj da je u pravu i da inflacija nije zanemarljiva, da je u januaru bila 8,2%, i da ubrzava. Da bi me bolje shvatila, objasnim joj da je zapravo za toliko reprezentativna potrošačka korpa dobara i usluga u januaru 2022. godine bila skuplja nego godinu dana ranije i da je sve ono što je u januaru 2021. plaćala 31.000 dinara sada plaća 33.542 dinara. Namerno joj dajem primer sa 31.000 hiljadom, jer je to bila prosečna penzija u Srbiju u januaru 2022. godine; a uzgred je tolika i babina, pa da joj budem od koristi kada pravi kućni budžet, jer svakome je svoja baba najdraža.\nMeđutim, vidim da nije zadovoljna pojašnjenjima jer ne prolazi kod nje lako termin poput „reprezentativna potrošačka korpa“, ali postoji i sumnja da li se dobro prate cene koje Republički zavod za statistiku posmatra iz meseca u mesec. Odmah ja njoj odgovorim da mislim da se cene popisuju dobro, jer kao istraživač znam da se inflacija računa na uzorku od preko 30 hiljada dobara i prodajnih mesta. No na drugo pitanje da li je korpa reprezentativna nemam čvrst odgovor jer za svakoga je korpa dobara i usluga koju kupuje najreprezentativnija i najbolje oslikava njegove potrebe za život. Reprezentativna korpa koju koristi Republički zavod za statistiku posmatra 12 grupa dobara i usluga, koje se kasnije raščlanjavaju na podgrupe, a zatim na konkretna dobra i usluge poput mesa, struje, vina, duvana, lekova, popravke obuće, itd. Na osnovu praćenja cena konkretnih dobara i usluga i njihovog udela u potrošačkoj korpi se računa stopa inflacije. Vidim, ona i dalje odbija informaciju da su njoj cene porasle samo osam odsto.\nINFLACIJA KOJA POGAĐA BABU, KARAKTERISTIČNU PENZIONERKU SA PROSEČNOM PENZIJOM OD 31.000 DINARA, U JANUARU OVE GODINE IZNOSILA JE 10 ODSTO.\nDa bih zadobio babino poverenje, i da poveruje ekonomskoj struci, kojoj inače malo veruje, kažem joj da nije problem da baš za nju i njenu potrošačku korpu obračunam inflaciju. To ću da uradim tako što će da mi kaže na šta troši penziju od oko 31.000 dinara, i onda ću te podatke ukrstiti sa javno dostupnim podacima o indeksu cena svakog dobra ili usluge, i dobiće lični obračun inflacije – da zna na čemu je. Pristane ona, i kaže da uglavnom penziju potroši na hranu, oko 60 odsto, i na plaćanje dažbina oko 20 odsto, za lekove daje od 5 do 10 procenata mesečno. Za obrazovanje logično u tim godinama ne troši, dok se za restorane i hotele nema para. Ispitam je i za brojna druga dobra i usluge, kako bih sve uneo u tabelu kada se vratimo sa groblja, i uradim obračun.\nInflacija koja pogađa babu, karakterističnu penzionerku sa prosečnom penzijom od 31.000 dinara, u januaru ove godine iznosila je 10 odsto. Kako babu zanimaju samo apsolutni iznosi, zaključi ona kao iz topa da za ono što je u januaru 2021. godine plaćala 31.000 dinara, sada mora da plati 34.100 dinara. Tako je, viknuh od sreće jer vidim da polako dobijam njeno poverenje u ekonomsku struku. Kažem joj da je to pokazatelj njenog životnog standarda i da sada zna koliko treba da joj poraste penzija da bi joj standard ostao na nivou iz prethodne godine. Takođe, složili smo se da postoji razlika u odnosu na januarskih 8,2% koliko je inflacija u slučaju reprezentativne potrošačke korpe za koju Republički zavod za statistiku računa rast potrošačkih cena, ali da nije razlika od dva procentna poena nešto što ukazuje da je ceo koncept merenja inflacije loš; da je indeks potrošačkih cena pokazatelj za nekog imaginarnog pojedinca u društvu; i da mu ne treba verovati. Ipak je ovakav obračun indeksa potrošačkih cena međunarodna praksa.\nKada sam obračunao ukupnu stopu inflacije za specifičan babin slučaj, hteo sam da joj i detaljnije pojasnim šta joj to najviše tanji novčanih. Poreklo inflacije sa kojom se suočava penzioner sa mesečnom penzijom od 31.000 dinara jeste rast cena hrane. Gotovo sva hrana je poskupela dvocifreno u januaru 2022. godine u odnosu na godinu dana ranije. Sa poskupljenjem prednjače ulje, povrće, meso i hleb i žitarice – svi dvocifreni – cene tih proizvoda povećane su u proteklih 12 meseci od 12,3 do 26,4 odsto.\nSA POSKUPLJENJEM PREDNJAČE ULJE, POVRĆE, MESO I HLEB I ŽITARICE – SVI DVOCIFRENI.\nDa bude jasnije, naglasim babi da kada neko dobro ili usluga poskupi ne mora da znači da ono značajno doprinosi inflaciji, jer je bitno i to koliki je njegov udeo u potrošačkoj korpi. Ako je udeo mali, tj. ako ga baba malo troši, ne doprinosi mnogo inflaciji, a važi i obrnuto – ako je ta namirnica nešto što svakodnevno kupuje onda njeno poskupljenje ima značajniji uticaj na stopu inflacije. Razumela je baba ovo, pa pita šta onda to njoj najviše doprinosi inflaciji među hranom. Iz podataka se lako vidi odgovor – meso i povrće. I jedno i drugo kupuje u značajnim količinama, a meso je poskupelo oko 16, a povrće oko 26 odsto, i ova dva proizvoda objašnjavaju više od petinu babine inflacije. Pored hrane, babinoj inflaciji doprinose i rast cena električne energije i uglja, ali to je značajno manje od uticaja rasta cena hrane na inflaciju. Naglasim babi još da i druga dobra poput goriva značajno poskupljuju, ali da to ne utiče na nju jer vozačku dozvolu odavno nije produžila, a i da jeste reagovala bi tako što bi se manje vozikala kolima, jer je to za nivo njenih primanja luksuziranje.\nOvako se završila kratka analiza inflacije za babu, prosečnog penzionera sa 31.000 dinara primanja, na koju je trenutno navalila za nju specifična inflacija od 10 odsto. Ono što me brine jeste sledeće pojavljivanje pred babom i tema inflacije; jer je od trenutka Zadušnica, koje su bile pre četiri nedelje, do trenutka kada čitate ovaj tekst, svet značajno promenjen i zakomplikovan, pa je sve neizvesno i teško predvideti, sem da će inflacija još više da navali na babu u mesecima koji dolaze.\nNa babinu žalost, dok pišem poslednje redove, stigla je i potvrda da će inflacija još više navaliti na nju. Republički zavod za statistiku je objavio podatke da se inflacija u februaru ubrzala i da su potrošačke cene 8,8 odsto više nego godinu dana ranije. Da stvar bude gora po babu, bitne stvari iz njene korpe dodatno su poskupele; za godinu dana povrće otišlo nagore za gotovo trećinu, a kafa i čaj za petinu. Na kraju razmišljam ja i o svojim problemima, kada Vlada jednom ne produži odluku o zamrzavanju cena osnovih životnih namirnica – šećera, brašna, ulja, mesa i mleka, porašće dodatno babina inflacija, pa joj tada sa ekonomskim pojašnjenjima fenomena i porekla inflacije neću smeti na oči.\nAutor: Nenad Jevtović, diplomirani ekonomista (autorski tekst objavljen u NIN-u, 19.3.2022. godine)


Svijet, 29. maj/svibanj 2017.\nPonedjeljak/ponedeljak, 29. maj/svibanj 2017.\nLukas za RSE: Ruska 'trojanska konjica' unutar EU\nRusija ima mnogo “Trojanskih konja” u EU, koje može da koristi za različite prilike, kaže za RSE Edvard Lukas, nekadašnji dopisnik britanskog “Ikonomista” iz Moskve i autor knjige “Novi hladni rat”. Kada je reč o Balkanu, on ističe da je “ključni problem odsustvo pažnje EU i NATO, što Rusija koristi kao polugu da im stvara probleme”.\nIranci danas izlaze na birališta kako bi izabrali novog predsjednika. Ovi izbori mogli bi bitno odrediti budućnost zemlje i odnose sa Zapadom.


Loše vrijeme za špijuniranje: Film u kome je umro Džejms Bond - BIGportal.ba\nLoše vrijeme za špijuniranje: Film u kome je umro Džejms Bond\n1 Novembra, 2021 1 Novembra, 2021 0189\nvadeset sedmi film o Džejmsu Bondu i peti u kome glamuroznog britanskog špijuna igra Danijel Krejg, nakon što je u bioskope stigao sa par godina zakašnjenja, uprkos ambicioznoj produkciji i emotivnoj priči ostao je u senci pitanja „ko će biti sledeći Bond”. Film koji rediteljski potpisuje Kari Džodži Fukunaga pod nazivom Nije vreme za umiranje (možda bi primereniji bio prevod „Loše vreme za umiranje”, ili čak „Nema vremena za umiranje”) znatno je kvalitetniji i uzbudljiviji od svog prethodnika Spektre, čije je rupe u velikoj meri pokrpio, ali i dalje nije uspeo da opravda „ceđenje suve drenovine” iz Krejgovog Bonda nakon vrlo solidne i umetnički zaokružene trilogije koja je završena sa Skajfolom 2012. godine.\nJedna od posledica ovog „zamora materijala” bilo je i to što je zapadna javnost u kudikamo većoj meri bila zainteresovana za pitanje „šta dalje sa Bondom”, nego za sam film. Naravno, u kontekstu vladajuće ideološko-političke klime u Holivudu, ovo pitanje je u prevodu značilo „kada će Bond da evoluira iz postojećeg mizoginog, toksično-maskulinog i patrijarhalnog ideala Privilegovanog Belog Muškarca” u „tajnog agenta za novo vreme”, koga bi u idealnim okolnostima igrao pripadnik neke manjinske etničke ili kulturne zajednice, žena, ili – idealno – oboje.\nIronično, sam film – koji inače u velikoj meri predstavlja galimatijas komitetski sklepanih opštih mesta za širokopojasno povlađivanje globalnoj publici – direktno odgovara na ovaj kulturološki izazov, predstavljajući publici „novog agenta 007″ – harizmatičnu, drčnu i opasnu crnkinju Em Nomi (igra je Lašana Linč), koja je „nasledila Bondovu šifru” nakon što je ostareli Džejms otišao u penziju.\nLašana Linč u “Nije vreme za umiranje”\nRezultat ovog eksperimenta je prilično očigledan – ne samo da pedantna, profesionalna, i ozbiljna Nomi ne može da „popuni Bondove čizme” ni kao operativac, ni kao špijun, a kamoli kao ikona popularne kulture, nego ne uspeva čak da zaseni ni Iv Manipeni, koju od Skajfola naovamo vrlo ubedljivo igra, takođe crnkinja, Naomi Haris, da ne pominjemo bravuru koju je za svega desetak minuta na sceni izvela latinoamerička lepotica Ana de Armas, čiji je sporedni lik u svojoj senci ostavio celi ostatak filma.\nProblem, naravno, uopšte nije u Lašani Linč, koja je vrlo kompetentno i ubedljivo odigrala treniranog profesionalnog ubicu MI6; problem je u tome što „007″, uprkos frazi koju više puta ponavljaju u filmu – nije samo broj.\nOvih dana korisnike društvenih mreža pasivno-agresivno je bombardovao članak o novom Bondu iz londonskog „Ekonomista”, koji čitaoci, naravno, uglavnom nisu mogli da pročitaju jer je za to potrebno pretplatiti se na elektronsko izdanje ovog lista, ali je zato bio naglašen isečak u kome se tvrdi da „javnost greši” kada pruža otpor „crnom i ženskom Bondu”, jer Bond „nije persona, nego skica” (outline), njegov lik se iscrpljuje u rigidnom designatoru njegovog imena i šifre i eventualno u afinitetu prema votka-martinijima, dok sve ostalo može da bude prepušteno slobodnoj mašti scenariste i reditelja.\nOvaj film, međutim, pokazao je da to jednostavno nije tako. Bond predstavlja hladnoratovsku ikonu zapadne civilizacije upravo zato što otelovljuje onaj njen fundamentalni aspekat koji danas u Holivudu nije politički korektan – on je osioni i arogantni beli muškarac iz visokog društva kome su zbog njegovog socijalnog statusa sva vrata otvorena, i koji upravo zato smatra da je njegovo prirodno i bogomdano pravo da gazi preko mrtvih da bi dobio ono što hoće.\nDanijel Krejg i Ana de Armas u filmu “Nije vreme za umiranje”\nCrnac ili žena ne mogu biti ubedljivi u toj ulozi iz prostog razloga što Džejms Bond otelovljuje jedan rasni i rodni stereotip. Holivud je prethodnih decenija u nastojanju da svoje likove učini prijemčivijim za šarolikiju publiku imao niz uspešnih „operacija zamene pola”, odnosno „bojadisanja” ikoničnih likova popularne kulture: padaju na pamet „Marvelovi” Nik Fjuri ili Majls Morales, pomenuta crna Iv Manipeni, ili sjajna Džudi Denč u ulozi M u ranijim „Bondovima”, baš kao što je Lusi Liu ubedljivije odigrala „doktorku Votson” u američkoj seriji o Šerloku Holmsu od klasičnih engleskih glumaca kao što su Martin Friman i Džad Lou u drugim ostvarenjima o slavnom detektivu. Međutim, na svaku ovakvu uspešnu zamenu dođu bar tri usiljene i besmislene, gde je usiljena promena rase ili roda glavnog junaka, umesto sredstva za oplemenjavanje priče, bila sama sebi svrha.\nDžejms Bond je svakako jedan od takvih likova – ako hoćete da temeljno izmenite ono što on jeste, morate da ga odbacite u celini. Problem je u tome što, ako savremeni Holivud možda intimno i želi da se ratosilja Bonda kao „hladnoratovskog dinosaurusa čije je vreme prošlo”, on to ne može da učini jer – nema kim da ga zameni. Priča o kulturološki prevaziđenom tajnom agentu tako postaje priča o čitavoj jednoj generaciji koja je izgradila današnji privilegovani Zapad, na čijim plećima stoji današnja rasno, klasno, rodno, i ekološki osvešćena globalna civilizacija, koji su u međuvremenu postali politički nepodobni i „neprijatni relikt prošlosti”, ali bez kojih celi sistem i dalje ne može da funkcioniše, jer nije u stanju da im proizvede zadovoljavajuću zamenu.\nNije vreme za umiranje sve vreme upravo ostaje razapet između te potrebe da se publici prikaže ono što već pola veka voli da gleda – bandoglavog i osionog britanskog aristokratu besprekornih manira sa viškom testosterona i manjkom empatije koji nestrpljivo cepa suptilne obaveštajne mreže i zavese spavaćih soba zanosnih lepotica, i potrebe da se Bond „prevaziđe”, „transformiše” i da „evoluira” u nešto politički i ideološki podobnije. Pritom je temu „prevaziđenosti Bonda” već ubedljivo – i u ovoj, Krejgovoj instanci – ubedljivo tematizovao Sem Mendez u Skajfolu i Fukunaga tu nije imao ništa naročito smisleno da doda. Odnosno, ono što je dodao pretvorilo je Bonda iz špijunskog trilera u – melodramu.https://www.youtube.com/embed/6kw1UVovByw”Skajfol” (2012), trejler\nBez sumnje, nije bila reč o nedostatku talenta ili kreativnosti – prvi deo filma predstavlja klasičnog Bonda u jednom od najboljih izdanja otkako je šifra 007 dodeljena Danijelu Krejgu. Scene u Karibima, uz nezaboravne epizode već pomenute Ane de Armas i Džefrija Rajta, mogu da stoje rame uz rame sa najvećim dometima franšize. Sučeljavanje Bonda sa Blofeldom u zatvoru bilo je toliko dobro da je čak opravdalo postojanje inače blede i dosadnjikave Spektre. Najzad, automobilska jurnjava u Norveškoj s malim detetom koje razgoračenih očiju sedi na zadnjem sedištu, dodala je faktor „spilbergovskog” uzbuđenja na koji nismo navikli u špijunskim akcijašima.\nOsnovna tema filma, međutim, jednostavno nije dorasla zadatku. Pritom, nije čak reč o tome da je ona loše odabrana kao način da se Bondov lik učini čovečnijim i emotivno zrelijim, već prosto u tome da je to sve učinjeno usiljeno i neubedljivo. Pitanje porodičnog života i lojalnosti obaveštajnih agenata je samo po sebi omiljena i dobro istražena tema, koja stoji u temelju nekih nezaboravnih filmova kao što su Morelovih 96 sati iz 2008, Zemekisovi Saveznici (2016), ili, u krajnjoj liniji – Hičkokova Ozloglašena (1946). Uostalom, srpska špijunska serija Državni službenik besprekorno je prenela ovu tematiku u realije balkanskih obaveštajnih igara, pri čemu je Milan Marić odigrao ulogu „Bonda u ulozi oca” kudikamo ubedljivije od Krejga u ovom filmu.\nOsnovni utisak koji Nije vreme za umiranje ostavlja na kraju jeste da je film plod jednog bezdušnog, ali veoma pedantno sprovedenog marketinškog istraživanja tržišta. U pitanju je u velikoj meri kameleonsko delo koje sadrži „ponešto za svakoga”, i koje je baždareno na takav način da se može smisleno „čitati” iz potpuno različitih ideoloških perspektiva. Na taj način on predstavlja dva potpuno različita filma, u zavisnosti od toga iz koje perspektive odlučimo da mu pristupimo.\nJedan od ta dva filma predstavlja priču o „penzionisanju Bonda”, ne kao konkretnog agenta, već kao ideala. Film nam na više nivoa (mada suptilnije od Mendezovog Skajfola) šalje poruku da je Bond prevaziđen i zastareo: penzionisan je, njegova šifra je dodeljena agentu koja otelovljuje nove vrednosti obaveštajne službe, izgubio je kontakt sa realijama obaveštajnih odnosa u svetu, manje pije, ne švaleriše se, i postepeno se pretvara u očinsku figuru kojoj Služba više nije na prvom mestu, već primarno razmišlja kako da zbrine svoju porodicu.\nanijel Krejg kao 007 u “Nije vreme za umiranje”\nNa kraju filma Bond više i nije Bond, i nema drugog izbora nego da umre. Pritom je misija obavljena, svet spasen, i ništa ga ne sprečava da sedne u svoja skupa kola i odveze se u luksuzni hotel sa prelepom damom ispod ruke, ali on to više neće. On hoće „ženu, kuću, i porodicu” koje ne može da ima. On je potrošen kao oružje i kao ikona, i preostaje mu samo da dostojanstveno siđe sa scene i prepusti špijuniranje u novom svetu novoj generaciji špijuna.\nGledano iz druge perspektive, imamo sasvim drugi film: penzionisani obaveštajac reaktivira se iz penzije nakon što se ispostavi da su svetske obaveštajne službe potpuno izgubile kontakt sa stvarnošću i sposobnost da iole kompetentno rade svoj posao. Aktiviranje ovog „starog kadra”, koji stvari rešava „u duhu stare škole”, jedini je način da se celi obaveštajni sistem spase od potpunog kolapsa, pri čemu Služba više nije u stanju ni da obavlja najbanalnije zadatke – da proverava biografije svojih saradnika, kontroliše kontakte zatvorenika u izolaciji sa spoljnim svetom, niti da pronađe svoju dugogodišnju saradnicu koja se krije u svojoj vlastitoj kući. U filmu se ispostavlja da čizme 007 ipak može da popuni samo Džejms Bond lično, a ako je raskalašni glamur i ohola samoživost nešto što treba da bude prevaziđeno, onda se ono prevazilazi u smeru jednog izrazito konzervativnog ideala – očuvanja porodice i (krajnje mačističke) „zaštite nejači”.\nDrugim rečima, sa jedne strane imamo Službu koja otelovljuje i promoviše „progresivne vrednosti”, koja više nije sposobna da na elementarnom nivou štiti javnu bezbednost, koja bez ikakve transparentnosti organizuje vazdušne udare na teritoriju strane države kako bi prikrila posledice vlastite bezbednosne brljotine, a sa druge strane imamo aristokratski ideal „privilegovanog belog muškarca” koji se u svom tom geopolitičkom ludilu žrtvuje – da bi spasao ženu i dete. Na metanivou Bond silazi sa scene jer za njega na sceni više nema mesta, sa druge strane iza njega ostaje praznina, jer niko drugi nije ni sposoban, ni voljan da radi to što on radi.https://www.youtube.com/embed/zi-QvZWmDic”Bond Girls”\nAko se film čita politički, dobijamo još veći galimatijas i šarenilo različitih ideja i motiva. Pritom se snažno oseti da u filmu postoje slojevi koji su nastajali u različitim političkim momentima tokom prethodnih nekoliko godina. S jedne strane imamo sliku „nekompetentnih obaveštajnih službi prošaranih korumpiranim političkim kadrovima”, što su nedvosmisleno otrovne strelice koje ciljaju na kadrovsku politiku Trampove administracije, sa druge strane imamo priču o zaveri da se globalno stanovništvo „pročisti od genetski označenih nepodobnih elemenata” putem masovnog prokužavanja laboratorijski proizvedenim virusom koji targetira samo osobe sa unapred definisanim genetskim segmentima DNK (pritom je ovo biološko oružje je nastalo u tajnim laboratorijama u Engleskoj i Rusiji), koja kao da je došla sa nekog QAnon ili antivakcinaškog foruma.\nI glavni negativac je na sličan način „komitetski sastavljen” tako da „okida” reakcije kod svih ključnih ideoloških grupa na Zapadu – on je „ruski trovač” koji različitim otrovima likvidira nepoćudne ličnosti bez obzira na kolateralnu štetu, on je takođe i „ruski haker” koji sa lakoćom dolazi do podataka iz najbolje zaštićenih informatičkih sistema stranih međunarodnih službi i međunarodnih kriminalnih organizacija, ali je istovremeno „beli muškarac” koji neodređeno sugeriše da postoje „rasne grupe” koje treba „očistiti” sa planete.\n“Nije vreme za umiranje”\nZa publiku sa jeftinijim ulaznicama, tu je karikaturalni ruski naučnik Valdo Obručev koji, doduše, radi na nelegalnom projektu biološkog oružja koji britanska obaveštajna služba razvija samoinicijativno i bez ikakvog znanja svoje vlade (niti u bilo kom trenutku planira da je o tome obavesti), ali je istovremeno kukavički prevrtljivac koji zabija nož u leđa svom velikodušnom poslodavcu i odlazi da radi isti posao za loše momke u laboratoriji koja izgleda kao set za snimanje serije Černobilj; ovaj kukavni ljigavac potpuno arbitrarno i van karaktera preti crnoputoj operativki „da može izbrisati celu njenu rasu sa lica zemlje” kako bi joj dao za pravo da ga u nastupu pravednog gneva baci u bazen kiseline (nevezano za to što je od svojih šefova prethodno eksplicitno dobila nalog da ga likvidira kao, podrazumeva se, neugodnog svedoka).\nOvaj raskorak između „trampovske” i „posttrampovske” epohe svetske politike vidi se na svakom koraku – kreatori filma nam istovremeno poručuju da „obaveštajnim službama upravljaju moroni” čije brljotine mogu sve da nas pobiju, i da je vojno-bezbednosni aparat jedina brana koja stoji između mirnog sna građana planete i nedefinisanih uniformisanih terorista sa ne baš najjasnije formulisanim mračnim ciljevima i lošim ruskim akcentom.\nSedište MI6 u Londonu\nI nije samo reč o tome da uloga Ujedinjenog Kraljevstva kao „globalne supersile”, koja samoinicijativno i bez ičijeg znanja i dozvole raketnim napadima bombarduje teritoriju ni manje ni više nego Rusije, nikada nije izgledala neubedljivije. (Jedino zajedničko što sa ovom filmskom flotom Njenog veličanstva ima onaj britanski bojni brod koji se nedavno dao u bežaniju nakon što su na njega pripucali Rusi pored Krima, jeste strategija „pravi se lud i ne priznaj ništa”.) Stvar je u tome da mi sada imamo sliku vojno-bezbednosnog sistema koji više ne pokušava ni da simulira da odgovara nekakvim konkretnim državnim ili nacionalnim interesima zemlje.\nBezbednosne službe u filmu su očigledno privatizovane i kriminalizovane, njihovi tajni projekti oružja masovnog uništenja nemaju nikakvu političku kontrolu, niti one polažu bilo kakve račune kada to nelegalno oružje prepuste u ruke međunarodnih terorista. Niti polažu bilo kakve račune kada, bez ikakve komunikacije sa vlastima svoje države niti sa saveznicima iz drugih država, bukvalno kidnapuju vlastitu flotu i narede nelegalne raketne napade na tuđu teritoriju samo da bi prikrili svoje sopstvene bezbednosne brljotine.https://www.youtube.com/embed/b7aLX5My-WoDanijel Krejg kao Džejms Bond\nFilmovi o Džejmsu Bondu uvek su predstavljali ogledalo u kome globalni Zapad prikazuje svoju političku moć, a ta slika nikada nije izgledala konfuznije, niti strašnije: Rusi su i dalje zlikovci, terorizam je i dalje globalan, „crni životi” su i dalje „bitni”, ali istovremeno bezbednosni sistem samom sebi predstavlja najvećeg neprijatelja i kreatora kriza koje taj isti bezbednosni sistem kasnije rešava, sa sve visokoparnim frazama o „zakletvi da će se služiti otadžbini”. I mada ništa ne funkcioniše, i mada je sistem bušan kao sir, svi se prave ludi, i upravo to predstavlja najverniju sliku savremene globalne obaveštajne zajednice u ovom filmu.\nBez ikakve sumnje, komandir Džejms Bond već decenijama predstavlja relikt prošlosti i (baš kao drugi instrumenti sile zapadnog bloka, poput NATO-a ili Cije) od pada Berlinskog zida uporno pokušavaju da „nađu neprijatelje koji će opravdati njihovo postojanje”. Svaka verzija Bonda odgovarala je svojoj eposi međunarodnih odnosa – Šon Koneri je bio Bond atomskog doba u vreme kada su špijunske igre još uvek bile delikatne a svet na ivici nuklearnog rata; Rodžer Mur je sa svojom glamuroznom i klovnovskom razmetljivošću najavio epohu reganizma u kojoj će arhineprijatelj – SSSR – biti konačno poražen upravo na planu kulturne politike; Brosnan je bio Bond epohe apsolutne američke hegemonije gde se svaka priča o patriotizmu i nacionalnim interesima gubila u globalnim tehnokratskim procesima. Krejgov Bond počeo je kao pokušaj da se celi koncept istrgne iz realpolitičkih okvira kojima je sve manje prilagođen i vrati u okvire filmskog žanra u kome najbolje funkcioniše, i prva tri filma su to besprekorno uradila, ukazavši jasno na jedinu budućnost koju ova franšiza može da ima.\nSvih šest filmskih Bondova u Muzeju Madam Tiso\nSudbina Džejmsa Bonda je ujedno sudbina žanra špijunskog filma, koji u svetu digitalnih tokova informacija odavno predstavlja temu epohe, a ne savremenosti. Baš kao što kostimirana drama predstavlja jedini žanr u kome se mogu snimati ubedljivi filmovi o gusarima i musketarima, o kaubojima i revolverašima, ili o avijatičarima-asovima, tako i špijunski film – ako pretenduje na ikakvu ubedljivost – mora ili da napusti svoje ustaljene žanrovske obrasce (uključujući i onaj ultimativni: uglađenog mačo-muškarca koji pijucka votka-martini dok očijuka sa lepoticom koja će mu odati tajne svoje države), ili da se potpuno zatvori u žanr i odbaci svaku pretenziju na savremenost. Najubedljiviji filmovi o Bondu koji su snimani prethodnih decenija pridržavali su se upravo ovog pravila, i – baš kao prva polovina Nije vreme za umiranje – briljirali su upravo kada su se oblikovali po nostalgičnim pravilima žanra, dok su obavezno ispadali smešni u nastojanju da „idu u korak sa vremenom”.\nOvo isto važi i za sve ozbiljne filmske alternative Bondu, bilo da je reč o parodijama ili kopijama. Urnebesne parodije o Ostinu Pauersu, genijalno nijansirane francuske komedije o tajnom agentu OSS 117 Mišela Haznavičijusa, tehnički savršena bioskopska ekranizacija špijunske serije iz šezdesetih Šifra UNCLE Gaja Ričija, ili inteligentna dekonstrukcija cele Bondove franšize koju je razvio Metju Von u svom serijalu Kingsman, svi ovi filmovi, svaki na svoj način, bili su verniji duhu Džejmsa Bonda o većine novijih filmova o samom Džejmsu Bondu, bili su „bondovskiji od Bonda”. I svi su oni po pravilu bili žanrovski „iščašeni iz stvarnosti” kako bi omogućili „suspenziju neverice”, koja predstavlja osnovni problem sa kojim se filmovi o Bondu sve češće susreću.\nDanijel Krejg na londonskoj premijeri filma\nDa li je, onda, zaista vreme da Džejms Bond ode u penziju? Da li je Džejms Bond mrtav? Zapravo, pre se može reći da je mrtav svet koji ga je iznedrio i koji je decenijama branio. Poput hrabrih kauboja koji štite nezaštićene farme od najezda krvoločnih Indijanaca, poput Indijane Džonsa koji spasava mistične relikvije iz ruku okultnih nacističkih sekti, poput kapetana Džeka Vrapca koji slobodno krstari karipskim morem, i Džejms Bond može da opstane samo kao junak jednog vremena i jedne istorijske estetike. Špijunski filmovi koji pretenduju na savremenost moraće ili da se presele u svet računarskih centara i stranih ambasada čiji junaci nisu glamurozne ubice u skupim odelima sa votka-martinijem u ruci, već analitičari, novinari i uzbunjivači poput Edvarda Snoudena ili Džulijana Asanža, ili će – kao u slučaju već pomenutog Državnog službenika – morati da se presele na neki meridijan i u neku kulturu koja nije gadljiva na glamurozni i mizogini ideal koga otelovljuje agent 007.\nAli ako klasični špijunski film čeka ista sudbina klasičnih vesterna ili akcionih filmova Reganove epohe – koji su danas politički nepodobni u kulturi koja ih je iznedrila i za koju su izborili pobedu u Hladnom ratu – ostaje i dalje ono pitanje koje zapadna javnost grozničavo postavlja samoj sebi: „šta dalje?” Bond je mrtav, ali šta posle Bonda? Da li Zapad danas uopšte ima snage da proizvede tako jarke ikone globalne popularne kulture poput onih koje ovih odbacuje kao politički nepodobne? Čini se da nema, i da je strategija Holivuda da ove stare popkulturne ikone „rebrendira i modernizuje” do neprepoznatljivosti, i da se nada da to niko neće primetiti. Problem je što se primećuje.\nI u novom Džejmsu Bondu se itekako primećuje. A u sledećem će se, kako stvari stoje, primećivati još više, sve dok se publika ne odustane od Bonda i dok se ne okrene „drugim, bondovskijim Bondovima”. Ili dok holivudski producenti ne odluče da im se od podilaženja ideološkim trendovima više isplati da franšizu vrate njenim korenima. Znamo da znaju kako, pitanje je samo da li hoće. I da li smeju.\nU Srpskoj 50 novozaraženih, 16 osoba preminulo\nOd danas nova avio-linija iz Banjaluke


Sve o dočeku Amela Tuke: Džuma namaz, Sarajevo, Kakanj, Zenica… | Kakanj-X\n“Bilo je desetak ljudi na stanici, skoro niko nije reagovao, dijete više ne smije napolje samo da izađe” – Ispovijest majke djevojčice (11) koju...\nBosanskohercegovački atletičar, svjetski viceprvak na 800 metara, Kakanjac, Amel Tuka sutra će stići u Bosnu i Hercegovinu.\nKako je najavljeno, do sada u tri grada će biti priređeni spektakularni doček.\nAvion kojim će Amel Tuka zajedno sa trenerom Giannijem Ghidinijem sletjeti u Bosnu i Hercegovinu planiran je u 11:35 sati. Nakon izlaska iz aviona i prolaska pasoške kontrole u 12:15 planirana je press konferencije i Tukino obraćanje građanima aerodromske zgrade koji su najvili spektakularan doček.\nKako je najavljeno, ispred aerodromske zgrade očekuje se nekoliko hiljada ljudi.\nNakon toga, Amel putuje u svoj rodni Kakanj gdje ga očekuje također spektakularan doček u 14:00 sati ispre zgrade Općine Kakanj, a voditelj na svečanom dočeku u Kaknju bit će neponovljivi i jedinstveni Sabahudin Baho Topalbećirović .\nIpak, prije polaska u Kakanj Amel je izrazio želju prvo klanjati džuma-namaz a zatim krenuti na put prema Kaknju.\nObavještenje o privremenoj obustavi saobraćaja u dijelu Ulice branilaca\nPovodom svečanog dočeka našeg viceprvaka Amela Tuke, Služba za privredu, urbanizam i zaštitu okoline Općine Kakanj donijela je rješenje kojim se odobrava privremena obustava saobraćaja u dijelu Ulice branilaca, od skretanja kod Spomen-parka (preko puta benzinske pumpe „Hifa“), dalje Ulicom branilaca do mosta na rijeci Zgošći (preko puta Elektro Kakanj) na dan 04.10.2019. godine u periodu od 08:00 sati do 17:00 sati.\nZa vrijeme obustave saobraćaj će se odvijati od benzinske pumpe „Hifa“, pored „Re-Al“ centra do mosta na rijeci Zgošći, a zatim lijevom stranom (sporednom ulicom) do skretanja na most na rijeci Zgošći kod Elektro Kakanj, a autobusi i teretna vozila saobraćati će od Spomen parka, ulicom V divizije NOP-a (naselja Varda) do raskrsnice kod bivšeg objekta „Maršal“.\nMijenja se smjer saobraćanja sporedne ulice, od „Re-Al“ centra, pored objekta „Agro vrt“ i dalje pored objekta „DSM“ do mosta na rijeci Zgošći kod Elektro Kakanj.\nNakon dočeka u Kaknju, Amel putuje u Zenicu gdje je planiran centralni doček koji počinje od 20:00 sati.\nU subotu Tuka će svoje vrijeme provesti sa porodicom i prijateljima, a već od nedjelje slijedi “utrka medija” za njegov intervju, nastupanje…


Kupon Diler :: popust za Uklananje kamenca traje do 18.06.2021\nPonuda obuhvata popust kupon, uz koji u ordinaciji doplaćujete za uslugu po izboru:\nMetalokeramička krunica - doplata u ordinaciji 6000 dinara\nJednopovršinski kompozitni ispun (bela plomba) - doplata u ordinaciji 600 dinara\nLečenje jednog kanala korena (obrada i punjenje kanala korena) - doplata u ordinaciji 350 dinara\nUklanjanje čvrstih zubnih naslaga (kamenca) i poliranje zuba - doplata u ordinaciji 800 dinara\nLasersko izbeljivanje zuba 3x15 minuta - doplata u ordinaciji 1100 dinara\nSvetlosna metoda izbeljivanja zuba gelom karbamid peroxida izbeljuje zube trenutno, nema nikakve posledice, ne prouzrokuje nikakva oštećenja zuba, ne iritira desni, a pruža najbolje moguće rezultate. Svetlost LED lampe deluje u kombinaciji sa specijalno patentiranim gelom karbamid peroxida iz koga se oslobađa nascentni kiseonik. Efekat izbeljivanja je dugotrajan i vidljiv odmah nakon tretmana!\nStomatološka ordinacija Dr Tatjana Bokarev je savremeni stomatološki centar sa dugogodišnjim iskustvom, koji Vam pruža usluge iz domena konzervativne stomatologije (bolesti zuba i endodoncija), stomatološke protetike, oralne hirurgije, parodontologije, dečije i preventivne stomatologije, estetske stomatologije i nege lica.\nOrdinacija se nalazi u užem centru grada, a opremljena je savremenom stomatološkom opremom. Zdravlje zuba pacijenata je na prvom mestu, te su stomatološki pregledi i konsultacije besplatni!\nJedan kupon važi za jednu osobu i jednu uslugu.\nObavezno zakazivanje na broj: 063/300-207.\nPrilikom korišćenja usluge obavezno prikazati kupon, odštampan ili na telefonu/tabletu.\n- ponedeljak - petak 10:00 - 20:00\n- subotom 15:00 - 20:00\n- nedeljom 10:00 - 20:00\nNaziv: Stomatološka ordinacjia Bokarev\nAdresa: Bulevar despota Stefana 106, prizemlje - stan 1\nAutobusi: 16, 23, 27E, 32E, 33, 35, 43, 48, 95, 96, E6


Kandidati za Tužilački savjet "Vijestima" kazali da nijesu partijski angažovani i da njihovo javljanje na oglas nije prethodno dogovoreno sa strankama\n27648 pregleda\t190 reakcija\t22 komentar(a)\nZa članove Tužilačkog savjeta (TS) iz reda uglednih pravnika treba imenovati nezavisne, politički neutralne i kompetentne kandidate - poručili su iz Evropske komisije (EK).\nPortparolka EK, Ana Pisonero Hernandez, kazala je da oni prate proceduru izbora novih članova TS-a.\n”Ohrabrujemo sve političke aktere da se uključe u konstruktivan dijalog i osiguraju široku podršku imenovanju nezavisnih, politički neutralnih i kompetentnih članova TS-a iz redova pravnika”, naglasila je ona.\nPisonero Hernandez je navela da EK vjeruje da će se Crna Gora “prioritetno pozabaviti svim preostalim pitanjima”, kako je i istaknuto u naknadnom mišljenju Venecijanske komisije (VK) o izmjenama i dopunama Zakona o državnom tužilaštvu.\nAna Pisonero Hernandezfoto: EK\nVK je u maju dostavila mišljenje na revidirani Predlog izmjena zakona o državnom tužilaštvu, u kojem je pohvalila napredak u odnosu na rješenje iz marta, ali je ponovo upozorila na moguću politizaciju TS-a.\nIzmjenama tog zakona, koje su usvojene u maju, predviđeno je da članovima aktuelnog TS-a mandat prestaje proglašenjem novog sastava tog tijela, koji bi odmah odredio i novog vršioca dužnosti vrhovnog državnog tužioca (VDT). Mandat članovima TS-a iz reda uglednih pravnika traje do 22. januara naredne godine.\nKako su “Vijesti” ranije pisale, za tri kandidata iz reda uglednih pravnika koji su dobili najviše povjerenja članova skupštinskog Odbora za politički sistem, pravosuđe i upravu - advokate Sinišu Gazivodu, Miloša Vuksanovića i Filipa Jovovića - postoji saglasnost vladajućih partija, dok je četvrti kandidat Nikola Bulatović sporan Demokratama. Iz te partije zvanično su saopštili da im je sporno što je Bulatović u slučaju “Državni udar” bio branilac jednog od lidera Demokratskog fronta (DF), Andrije Mandića.\nAdvokat Bulatović “Vijestima” je kazao da mu nije jasno zašto je postao predmet sporenja partija.\n”Jedini sam doktor nauka među kandidatima. Od nekoliko prijavljenih sudija, jedini sam koji je bio sudija u višestepenom sudstvu. Takođe, jedini sam pravnik u Crnoj Gori koji se u posljednjih 30 godina uporedo, i u teoriji i u praksi, bavio krivičnim i građanskim pravom. Ako je sporno što sam branio Mandića u predmetu ‘Državni udar’ - na to sam ponosan, jer se radi o predmetu o kojem će se pričati narednih stotinu godina”, navodi on.\nNije mu jasno zašto je sporan: Bulatovićfoto: Savo Prelević\nBulatović tvrdi da nikad nije bio član neke partije, da se nije nalazio na bilo kojoj partijskoj izbornoj listi, te da DF ne stoji iza njegove kandidature. Kaže da je kao advokat samo zastupao opozicione partije i njihove predstavnike.\n”Zastupao sam i branio Momira Bulatovića, Mandića, Slavena Radunovića, Miodraga Živkovića, Slavka Perovića, Vesnu Perović... Ako smo legalisti, ajde da poštujemo zakon. U njemu piše ko ne može da se kandiduje za TS. Ja ne spadam u tu kategoriju. Ne znam kako nije bio sporan izbor direktora Agencije za nacionalnu bezbjednost (ANB), koji je bio nosilac izborne liste u Kotoru, i koji je bio predsjednik Skupštine opštine Kotor. A funkcija direktora ANB-a je mnogo važnija od funkcije jednog od 11 članova TS-a”, naglasio je on, poručujući da neće povući kandidaturu.\nAdvokat Filip Jovović ocijenio je da je procedura izbora članova TS-a iz reda pravnika, “možda prvi demokratski proces” izbora nekih stručnih tijela. On kaže da se kandidovao bez prethodnog dogovora s bilo kim.\n”Prijavio sam se na ličnu inicijativu, nastojeći da dam svoj skromni doprinos ovom procesu. Ali, očigledno da ne možemo politiku isključiti totalno... Vidjećemo šta će biti. Nadam se da će na kraju struka presuditi, jer je krajnje vrijeme da se struci da prednost”, rekao je on “Vijestima”.\nAdvokati Siniša Gazivoda i Miloš Vuksanović saopštili su “Vijestima” kratko da smatraju da nije primjereno da, kao kandidati, komentarišu procedura koja je u toku.\nNa konkurs za četiri mjesta iz reda uglednih pravnika u TS-u, koji je trajao do 1. jula, javilo se 16 kandidata. Osim Gazivode, Vuksanovića, Jovovića i Bulatovića, pred Odborom su saslušani i Marica Babović, Danijela Bulatović, Nevenka Božović Jovović, Balša Dragović, Borivoje Đukanović, Maja Zeković, Dalibor Kavarić, Elvis Duraković, Nikola Medojević, Zdenka Perović, Jovan Poleksić i Savo Šofranac. Kandidature su povukli Dragović, Medojević i Perović.\nAdvokat Savo Šofranac smatra da su nesuglasice o izboru novog TS-a posljedica uplitanja političkih faktora, i to, kaže, prije svega onih van Crne Gore.\n”Koji imaju za cilj da se ne dođe do potpunog obračuna s kriminalnim strukturama bivšeg režima. TS je organ koji bira Skupština kao najviše političko predstavničko tijelo i koji treba da obezbijedi reforme i odgovornost Državnog tužilaštva za svoj rad. Skupština bi, prilikom izbora članova TS-a, trebalo da cijeni dosadašnji rad, kvalitet i doprinos kandidata zajednici”, kazao je on “Vijestima”.\nUpitan da li se prije kandidature konsultovao s nekim političkim akterima, Šofranac odgovara odrično, dodajući da je do izbora održanih 30. avgusta prošle godine bio član jedne tada opozicione partije, nakon čega je, kaže, zaključio da je prestala potreba za njegovim političkim angažmanom.\n”Ova činjenica nije smetnja za izbor u TS, jer se ograničinje iz čl. 26 Zakona o državnom tužilaštvu odnosi samo na lica koja su članovi ili funkcioneri političkih partija u trenutku podnošenja kandidature”, objašnjava on.\nKandidati Maja Zeković, Dalibor Kavarić i Elvis Duraković kazali su “Vijestima” da ne isključuju politički uticaj prilikom izbora novih članova TS-a.\n”Međutim, kako je taj postupak u toku, krajnje je preuranjeno - a bilo bi i neprofesionalno - komentarisati da li je politička podobnost i dalje presudna za izbor u TS. Što se mene tiče, kao što sam rekla i u svom uvodnom izlaganju pred Odborom, želim da vjerujem da je u ovom trenutku od prioritetnog značaja depolitizacija TS-a, što je bio ujedno i moj motiv za podnošenje prijave”, istakla je Zeković.\nKavarić objašnjava da se faktor uticaja partija i njihovih funkcionera na donošenje odluke o izboru članova TS-a ne može isključiti, jer je Odbor skupštinsko tijelo u koji građani preko partija delegiraju svoje predstavnike. Ali to, prema njegovim riječima, ne znaci a priori da je uticaj partija negativan, već da postoji mogućnost za to.\nKavarićfoto: Luka Zeković\n”Vjerujem da će članovi Odbora cijeniti stručne i sve druge karakteristike svih kandidata i odabrati one koji koji će odblokirati rad Državnog tužilaštva i pokrenuti blokirani pravosudni mehanizam. Vjerujem da u Odboru sjedi dovoljan broj ozbiljnih ljudi koji će svestrano sagledati sve osobine kandidata i izabrati one koji će doprinijeti da se uspostavi TS koji će izabrati kvalitetne rukovodioce državnih tužilaštava i nove državne tužioce”, napominje on.\nDuraković navodi da nema poseban stav o političkim previranjima prilikom izbora TS-a, jer je, kaže, politika takva.\n”Ako uzmete u obzir da su članovi Odbora politički aktivisti, onda je to normalno. Međutim, mislim da bi morali da se izdignu na jedan veći nivo, ako smatraju da bi trebalo da bude izabran stručan sastav TS-a”, dodaje on.\nZeković, Kavarić i Duraković tvrde da njihove kandidature nemaju veze s partijama.\n”Iz moje biografije je jasno da sam se prijavila kao profesionalac, dok sam takođe u svom izlaganju nedvosmisleno iznijela stav koji me rukovodio da se prijavim za članstvo u TS-u, a to je svakako uvjerenje da je postojeća promjena, koja je u toku i čiji smo svjedoci, promjena s ciljem depolitizacije pravosuđa, osamostaljivanja i profesionalizacije na svim nivoima”, kazala je Zeković.\nKavarić i Duraković kažu da nijesu partijski angažovani i da se prije podnošenja kandidature nijesu dogovarali sa strankama.\n”U pravosuđu sam 15 godina. Kao bivši sudija Osnovnog suda u Kotoru ostao sam dosljedan pozivu koji zahtijeva nepristrasnost i apolitičnost”, podvlači Duraković.\nAdvokatica Nevenka Božović Jovović kazala je “Vijestima” da se nada da će poslanici, kad budu odlučivali o TS-u, voditi računa da se izaberu kompetentni kandidati.\n”Ajde da im damo prostora da donesu odluku, pa nakon toga možemo komentarisati da li ima političkog uticaja. Najbitnije je da se donese kvalitetna odluka”, smatra ona.\nBožović Jovović takođe tvrdi da kandidaturu nije dogovarala s partijama.\n”Niko me nije kontaktirao, niti koga poznajem ko bi me mogao kontaktirati. Konkurisala sam s dobrim uvjerenjem da su se stvari promijenile nabolje s promjenom vlasti”, ističe ona.\nAdvokatica Danijela Bulatović ocijenila je za “Vijesti” da su TS-u potrebni kandidati koji su potpuno van politike.\nBulatovićfoto: Luka Zeković\n”Kandidate apsolutno ne treba da interesuje ko je na vlasti. Kao što član TS-a ne može biti politička ličnost, tako ni odluke ne smiju biti političke”, kaže ona, dodajući da prije javljanja na oglas nije konsultovala nikoga, pa ni stranke.\nAdvokat Jovan Poleksić kratko je rekao “Vijestima” da nije partijski angažovan i da nije imao nikakviu zvaničnu ili nezvaničnu komunikaciju s političkim akterima.\n”Suzdržao bih se od komentara na ovu temu do konačnog izbora TS-a”, poručio je on.\nMarica Babović i Borivoje Đukanović juče nijesu željeli da komentarišu sporenje oko izbora u TS i eventualni politički uticaj.\nIzmjenama Zakona o državnom tužilaštvu predviđeno je da TS ima 11 članova - po pet iz redova tužilaca i uglednih pravnika i NVO, te jednog predstavnika Ministarstva pravde. TS proglašava predsjednik Skupštine.\nGorjanc Prelević: Mjesta u TS-u kao roba na političkoj pijaci\nIzvršna direktorica Akcije za ljudska prava (HRA) Tea Gorjanc Prelević, kazala je za “Vijesti” da su mjesta za pravnike u Tužilačkom i Sudskom savjetu oduvijek tretirana kao roba na političkoj pijaci.\nGorjanc Prelevićfoto: Savo Prelević\n”To je i dovelo do toga da oba savjeta nijesu odgovorila svojoj svrsi. HRA se odavno zalagala da se takvo stanje promijeni uvođenjem posebnih uslova protiv političkog uticaja, i ti naši predlozi su samo djelimično usvojeni. Mislim da dalje insistiranje partija za izbor njima bliskih ljudi uz političke ucjene ozbiljno ugrožava povjerenje u proces izbora članova TS-a, koji se inače predstavlja kao jedan neophodan i odličan reformski proces, zasnovan samo na kvalitetu. Takav politički pritisak ne može da dovede do objektivnosti koja je neophodna za vladavinu prava”, istakla je Gorjanc Prelević.\nIvanović, Jovićević, Begović i Samardžić u TS-u\nTužiteljka Vrhovnog državnog tužilaštva Đurđina Nina Ivanović, specijalna tužiteljka Sanja Jovićević, tužiteljka Višeg državnog tužilaštva u Podgorici Tatjana Begović i tužilac iz Osnovnog državnog tužilaštva u Herceg Novom Nikola Samardžić, izabrani su za predstavnike tužilačke organizacije u novom TS-u.\nČetiri člana iz reda tužilaca izabrana su juče tajnim glasanjem na Konferenciji državnih tužilaca, koju je u zakonskom roku sazvao v.d. vrhovnog državnog tužioca Dražen Burić.\nSa Konferencije državnih tužilacafoto: Tuzilastvo.me\nPrema saznanjima “Vijesti”, Komisija za izbor morala je u ponovljenom glasanju da odluči ko će biti predstavnici tužilačke organizacije u novom TS-u, jer je u prvom krugu više kandidata s konačne liste imalo jednak broj glasova kolega.\nNa konačnoj listi za izbor bili su tužioci Andrijana Nastić, Nikola Samardžić, Vojislav Grujić, Amra Suljković, Tatjana Begović, Tanja Čolan Deretić, Vladan Đaletić, Saša Čađenović, Sanja Jovićević, Lidija Vukčević, Đurđina Nina Ivanović i Radmila Ćuković.\nLista kandidata iz reda državnih tužilaca za izbor članova TS-a sačinjena je u skladu s članom 24 st. 2 i 5, odnosno stav 6 izmjena Zakona o državnom tužilaštvu, koji je stupio na snagu 12. juna ove godine.\nTužilački savjetEvropska komisijaAna Pisonero HernandezVenecijanska komisijaZakon o državnom tužilaštvuSiniša GazivodaMiloš VuksanovićFilip JovovićNikola BulatovićAkcija za ljudska pravaTea Gorjanc PrelevićBorivoje ĐukanovićMarica BabovićOdbor za politički sistem, pravosuđe i upravu


Trance muzika - pojam, nastanak i njegove podvrste - Grotto - The Way Of Life.\nPočetna Vesti Blog Trance muzika – pojam, nastanak i njegove podvrste\nTrance muzika – pojam, nastanak i njegove podvrste\nU želji da ljude na našim prostorima malo više upoznamo sa samim pojmom trance muzike, napisali smo kratak tekst. Većina ljudi nije sigurna šta sam pojam predstavlja, kad je nastao, koje su podvrste,… U sledećem tekstu, imaćete prilike da saznate nešto o tome.\nTrance muzika predstavlja kombinaciju techno i house zvuka. Ponekad sadrži i vokale, ali tesktovi su u većini slučajeva jednostavni ili se sastoje od ponavljajućih faza. Trance muzika je deo elektronske dance muzike. Na značaju dobija početkom devedesetih godina ali to ne znači da svoje korene ne vuče i malo pre toga. Ovaj pravac nije bez razloga dobio ovakvo ime. Pre svega, trance ili trans predstavlja posebno duhovno stanje, stanje svesti (state of mind) koje izlazi iz okvira svakodnevne realnosti. Korene trance muzike treba tražiti u ritualnoj muzici koju imamo u Africi, Centralnoj i Južnoj Africi, zatim uticaj iz budističke religije sa Istoka, preko hrišćanske religije sa prostora Bliskog Istoka itd.\nIstorija trance muzike\nPrvi oblici trance muzike su se pojavili u Nemačkoj tokom rane 1990. godine. U to vreme, mnogi delovi Evrope su bili “ovisnici” o house i techno zvuku , pa je sama priroda dovela do daljeg eksperimentisanja i eto, pojavio se trance. Mnogi ljudi se slažu da je Frankfurt (Nemačka) rodno mesto trance muzike. Pesme koje su vezane za sam razvoj trance-a jesu svakako – Jam&Spoon-ov remix od “The Age of Love”, zatim traka “We came in peace” od Dance2Trance i Paul van Dyk-ov remix za pesmu “Love Stimulation” od Humate.\nTrance je evulirao tokom devedesetih godina i ubrzo je prešao iz eksperimenta u legitiman žanr koji je dobio masovnu popularnost. Trance je bio oštriji od housea, melodičniji od techna i više umirujuć od drum’n’bassa. Stoga ne čudi što je u trenu postao vrlo popularan. Neki od DJ-eva koji su učestvovali u stvaranju ovog žanra napuštaju ga sredinom i krajem 90ih godina te prelaze na progresivniji zvuk (Sasha, John Digweed).\nTrance muzika ima svoje dublje značenje koje nije samo slušnog karaktera, i to najbolje opisuje Ralf Hutter iz kultnog benda Kraftwerk: “The soul of the machines has always been a part of our music. Trance always belongs to repetition, and everybody is looking for trance in life… in sex, in the emotional, in pleasure, in anything… so, the machines produce an absolutely perfect trance.”\nDok još uvek ne postoji baš tačna definicija trance-a, sam žanra obično se karakteriše kao vrlo prihvatljiv za slušanje široj publici i poprima čak anthem-ske razmere. Sadržaj trance traka sastoji se u kombinovanju određene melodije i/ili vokal sa ne mnogo komplikovanom bas-linijom (znači minimalna), prost drum patern (koji obično sadrži snare i/ili kick drum roling sekvencu da najavi glavne momente u traci), i možda jedan ili dva ostala polu-kvantifikovana čujna elementa koji obezbeđuju teksturu i poboljšavaju ukupan ritam. Ipak, neke trake se ne poklapaju baš sa ovakvim profajlom, i često puta klasifikacija trance traka se određuje na osnovu onoga ko je zapravo odsvirao i kako sve to zvuči.\nPodvrste trance muzike\nClassic trance – originalni trance koji je nastao početkom 90ih. Poznati autori: Binary Finary, Westbam, Sven Väth.\nAcid trance – stil popularan ranih 90ih. Karakteriše ga upotreba Roland BT-303 kao glavnog sintisajzera. Poznati autori: Art of Trance, Kai Tracid, Hardfloor.\nDream trance – vrsta je nastala iz epic trance-a, a veliku popularnost stekla je sredinom 90ih zahvaljujući Robertu Milesu (posebno trakom Children). Ova vrsta je jedna od najmelodičnijih, a uglavnom sadrži kratke, ponavljajuće melodične zvuke odsvirane najčešće na klaviru, violini ili saksofonu. Poznati autori: DJ Dado, Robert Miles, Imperio, Nylon Moon, Zhi-Vago.\nEuro-trance – nastao u Nemačkoj sredinom 90ih. Karakterišu ga povišeni tonovi, glasovi i jednostavan tekst. Poznati autori: Pulsdriver, Rocco, Special D.\nGoa trance – muzika nastala početkom 90ih u Goi kao mešavine trancea i klasične indijske muzike. Melodija je kompleksna, često se koriste razni “svemirski” efekti, a dužina pesama varira od 5 do 15 minuta. Krajem 90ih izgubila je na popularnosti i polagano je evoluirala u psytrance. Poznati autori: Astral Projection, Man With No Name, Juno Reactor, Alien Project, Etnica, Prana, Doof.\nHard trance – agresivniji i brži od klasičnog trancea, ovaj se stil pojavio u Frankfurtu 1993., ali je do kraja 90ih izgubio na popularnosti. Poznati autori: Cosmic Gate, Nostrum, Flutlicht.\nIbiza trance – stil je nastao pod mnogim uticajima, a povezan je sa španskim ostrvom Ibizom (gde je i nastao). Ova je vrsta vrlo melodična i blaga, ponekad s elementima narodne muzike, a često sadrži morske zvukove poput glasanja galebova ili šuma mora. Poznati autori: DJ Shah, Chicane, Blank & Jones, York, Salt Tank, Energy 52.\nProgressive trance – stil trance-a koji se pojavio sredinom 90ih, a karakteriše ga ponavljajući ritam što uzrokuje osećaj progresije. Poznati autori: ATB, Cosmic Gate, Art of Trance, Sasha, Ticon, Nic Chagall, Frogacult, BT, Vibrasphere, Miika Kuisma.\nUplifting trance – (takođe i anthem trance, epic trance, emotional trance ili euphoric trance) nastao je u drugoj polovini 90ih kao evolucija progressive i acid trancea, ponekad se naziva i “drugim valom” trancea. Karakteriše ga produžena nota u svim elementima (vokali, vodeći synth, bas) i duži prekidi. Poznati autori: Tiësto, Ferry Corsten, Gouryella, ATB, Armin van Buuren, Paul van Dyk.\nVocal trance – širok pojam koji se odnosi na trance s potpunim tekstovima. Vokali su najčešće ženski, a muzički stil spada u neki od već navedenih. Poznati autori: Chicane, 4 Strings, Fragma, Tiesto, Armin van Buuren.\nElectro trance – ovaj stil je relativno nov, nastao 2004., a karakteriše ga veliki uticaj electro muzike i anthem trancea. Poznati autori: Ferry Corsten, Gabriel & Dresden, Tiësto.\nPsytrance – ovaj pravac je evoluirao iz Goa trance-a, ali je znatno manje melodičan i više futuristički. Poznati autori: Infected Mushroom, Total Eclipse, Atmos, Tristan, Eskimo.\nZa kraj možemo reći da se trance kao poseban žanr elektronske dance muzike vrlo dobro snašao u underground-u, nije više komercijalan i slabog kvaliteta, čak šta više neki drugi stilovi uzimaju neke njegove segmente i time dobijamo nove fuzije i nove žanrove. Sa pravom se može tvrditi da je trance evoluirao u najboljem mogućem pravcu!\nPrethodni tekstChris Liebing pokreće novu Apgrade sezonu 27. maja u Beogradu!\nSledeći tekstTimid Boy i Pleasurekraft ovog vikenda u Tjubu!


08.02.2008, 21:41 #1\nDa li ste gledali TV samo u terminu - 19h15' ?\nŠta ste sve to radili od jutra do večeri...\n08.02.2008, 22:21 #3\nAko sam npr. išao prepodne u školu, procedura je bila sledeća:\n- Učenje (domaći), a zatim\n- vežbam ili čas iz Bilo mi na fin način nametnuto od strane mojih roditelja, pa se još brže završilo Međutim, kada sam postao malo stariji zadovljio sam svoju potrebu za muzikom kroz horsko pevanje i dranje pod tušem ili po sobi na muziku pojačanu do kraja (volume 10, obavezno)\nP.S TV sam relativno malo gledao (obično u nekim pauzama). Čudno, ali tako je\n10.02.2008, 00:06 #4\nmeni zbilja nikad nije bilo dosadno kad sam bila klinka.. aktivnosti su mi se malo razlikovale s obzirom da sam dio vremena provodila u gradu, a onda obavezno svake praznike, produzhene vikende i vikende kod bake i deke u planinama na selu.. sve ono shto je nattyca napisala vezhe mi uspomene za odrastanje u gradu.. druzhenje sa decom iz ulice i razreda.. slushanje plocha, gledanje dechijih emisija na televiziji.. proslave rodjendana.. domaci.. odbojka na shkolskom igralishtu.. klikeri.. a za vreme boravka kod bake i deke, televiziju nismo gledali nikako.. kad bolje razmislim, opcenito smo jako malo vremena provodili u kuci.. od jutra do mraka, doslovce, smo bili napolju.. ujutro posle doruchka trkom napolje.. zavisno od godishnjeg doba, ili cijeli dan sanjkanje, skijanje i ostale zimske radosti.. ili trchanje po livadama, veranje na drveca.. igrali smo i tenis (taraba nam beshe mrezha ).. imali smo i kosh za basket.. fudbal.. roshule nismo neshto previshe praktikovali s obzirom da je na cesti uvek bilo mnogo kamenchica i ostalog granja i trunja pa nam je to smetalo.. ali zato smo svi imali bicikle pa smo redovito imali biciklistichka natjecanja igrali se skrivacha, lovice i ostalih "ulovi me - nadji me" igara.. kisha je bila jedina koja bi nas naterala da budemo u kuci.. onda se zavuci kod nekoga i tako se druzhili opet cijeli dan opet nismo ni tad gledali TV.. znam da smo imali samo 3 programa, i da je 3. program uvek "snjezhio" [ono kad su one crtice na ekranu ] i sem crtaca nishta drugo nas nije ni interesovalo najcheshce smo igrali ili karte ili shah.. a zatim "drzhava-grad", "vjeshala" i potapanje brodova.. pokushali smo jednom kod nas u kuci da se igramo skrivacha uspelo nam je u neku ruku, ali smo brzo odustali.. nije bash bilo zabavno sedeti u mrachnoj i hladnoj shpajzi iza bureta sa masti karaoke su bile isto jedan propali pokushaj.. deka je imao dve tamburice, a s obzirom da aposlutno niko nije znao svirati niti je bio nadareni pjevach ni to nas nije dugo drzhalo.. secam se kad je burazer od ujaka dobio dva voki-tokija, pa smo se podelili u dve grupe i igrali skrivacha po selu to trazhenje je trajalo satima ljetne vrucine smo gasili kupanjem u oblizhnjem jezeru jedino shto nas je smaralo je cijelodnevna koshnja i sadjenje krompira.. a u jesen skupljanje jabuka, shljiva i chega li vec ma uvek je bilo zanimacija, uvek je bilo neshto shto mi je okupiralo pazhnju i vreme.. u svakom sluchaju ni dan danas ne mogu da kazhem da mi je ikad dosadno\n23.04.2008, 00:23 #5\nZimi sam bio više na snegu nego u kući.\n23.04.2008, 00:41 #6\n01.06.2008, 00:08 #7\nA tv program je bio stvarno dobar, tu je bio školski program koji sam volela, ali gledala sam ga samo ako popodne idem u školu ili je vreme raspusta. Jelenka, Smogovce, Opstanak... to sam obožavala... Naravno,crtać u 7.15 pa večera i spremanje u krevet...\nU slobodno vreme sam slušala muziku (Čola i Đole) imala sam gramofon koji se danas nalazi negde kući na tavanu... Iz tatine biblioteke sam uzimala knjige i sistematski ih čitala - tako da mi je njegov izbor postavio standarde...\nMa, kad vidim današnju decu kako provode vreme, meni je bilo diiivnooo...\n01.06.2008, 00:50 #8\nŽiveli smo u velikoj kući sa ogromnim dvorištem i uvek je celo društvo iz ulice dolazilo kod mene da se igramo.I najviše vremena smo provodili napolju.Dok komšija nije dobio Commodore 64.\n03.06.2008, 04:25 #9\nlepila slichice u albume bash kao malopre\nxmmm, nije se bash mnogo toga promenilo\n03.06.2008, 06:54 #10\nTo da li su nečiji roditelji radili u školi ili ne, nije igralo neku posebnu ulogu, jer nije bilo potrebe za sakrivanjem ocena ili prikrivanjem nestašluka.\nOtac me je, čim sam naučila da čitam\n( moje prvo iščitano delo je bio ''Mikijev Zabavnik'' ),\nodveo u biblioteku, učlanio me pod rednim brojem 285.\nJoš uvek pamtim - valjda mi je bilo jako bitno tada. Utonula sam u svet svih mogućih priča, bajki i pričica.\nNisam mnogo gledala TV ( što sam kasnije nadoknadila ) .\nNapolju smo izmišljali igre, mašta nam je bila bujna i za čas smo postajali junaci ''Blejkove sedmorke'', zatim je svako imao svoju bazu, bez borbe partizana i nemaca, nije bilo šanse da prođemo.\nBili smo složni i veoma ''vezani'', a sada, kao što to ide u živoTIMA - ima nas svuda.\nZaboravih da napomenem da smo pravili najlepše kolače od blata . ( pitam se gde sam zaradila gliste )\n04.06.2008, 00:57 #11\nkad sam bila bas klinka, ono negde do 5. osnovne, glavna preokupacija bila mi je da se sa drugarima zabijem na cosak gde smo se stalno igrali i tamo budem ceo dan, izuzev rucka koji se neretko pretvarao u uzinu koju sam dobijala kroz prozor od dede\nnisam bial neki knjiski moljac kad sam bila dete ali sam gutala Mikijev Zabavnik kao luda, svake srede sam slala dedu na trafiku da bih bila prva u selu koja bi imala broj ali doduse, za mene se jedan broj rezervisao svakako\ni znam da nikad nisam bila bez muzike.. secam se, Boze moj, da je to prvo bio Billy Idol i Madona, kad sam bila jos zabaviste, majka moja lepa me je ucila od malena a posle, pocela sa Dr. Igijem i Funki Dzijem.. i ostalo tako svasta sto je obelezilo devedesete..\ni secam se, negde oko 6. razreda, ja dolazim do kasete grupe "Generacija 5" i od tada pocinjem da przim po rocku tu negde sam i gitaru pocela da sviram\ni bila sam freak za tehniku, jos kao dete od 3 godine, znala sam da rukujem videom i teveom, sto preko dugmica sto preko daljinskog i onda bih se uspentrala na sto koji je speshl za mene bio priblizen ormaru gde je bio TV sa videom, pustial kasetu gde je Billi pevao "Money, money" i ja bih onda gola skakala po stolu i pevala "Mone mone" i nije bio Brus Vilis, vec Bu Vilik\ngovorili su mi da sam izuzetno nadareno i inteligentno dete (e da dozivim da ih razuverim sa 20 ) i naucila sam da citam i pisem, cirilicu samo doduse, sa 5 godina..\nnikad me aktivno bavljenje sporta nije zanimalo, osim jurcanja po ulici.. i naravno folklora, koji sam igrala od svoje sedme pa do petnaeste godine.. dok se KUD nije raspao..\nu principu, bila sam aktivno dete koje je bilo svuda i na sve strane..\n18.06.2008, 10:52 #12\n29.03.2009, 14:40 #13\nigrali smo sve moguce igre....nikad nije bilo dosadno. a najlepse je bilo tokom leta, kad smo od jutra do mraka uzivali igrama, voznji bicklom, kradja cveca i voca iz komsijkih basti, jurenje i prskanje vodom iz flase\ne onda je za mene doslo jedno drugo vreme, kad sam morala mogla samo da gledam drugu decu kako uzivaju u te letnje igrarije i ludorije.\ntada su moji najbolji prijatelji postali knjige, mikijev zabavnik, blok za skiciranje i boje, moja mala sveska sa pesmicama....a ponekad, ali retko i TV.\nnajsrecna sam bila u petom razredu kad sam postala clan skolskog mandolinskog orkestra i jedva cekala dane kad smo popodne imali vezbe.\nPoruku je izmenio Bombica, 29.03.2009 u 14:51\n13.10.2016, 16:59 #14\nPoslednja poruka: 16.05.2008, 22:19\nkako, provodili, ste, vreme


Vulin se izvinio Dudiću zbog neprimerenog ponašanja policijskog službenika - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Vulin se izvinio Dudiću zbog neprimerenog ponašanja policijskog službenika\n2Piše: FoNet 25. februara 2021. 19.44\nDodaje se da je Dudić naglasio važnost međusobnog poverenja i zajedničkog delovanja države i verskih zajednica i da je istakao značaj ravnomerne zastupljenosti Bošnjaka u organima unutrašnjih poslova.\nAleksandar Vulin, Mevlud Dudić, muftija, predsednik Mešihata Islamske zajedniceNovi Pazar\n25. februara 2021. u 22.36\nPa dobro. Izvinio se i rekao da je takvo ponasanje „kaznjivo“. I ? Hoce li ta bitanga biti kaznjena?\n27. februara 2021. u 16.46


Rácz Krisztina: Vojvođanski identitet – šta nećemo znati (ni) nakon predstojećeg popisa?\nIzvor: Politički pregled\nPolitičari, radnici u medijima i istraživači društvenih nauka podjednako očekuju popis stanovništva odložen zbog pandemije i najavljen za 2022. godinu. U celoj zemlji su se dogodile mnoge društvene i demografske promene od poslednjeg popisa pre jedanaest godina koje se će se moći očitati iz predstojećeg i time će se dobiti dragoceni podaci upotrebljivi za, između ostalog, naučne svrhe. Za Vojvodinu kao za region sa najvećim brojem etničkih grupa na jednom području u Srbiji je posebno važan predstojeći popis, ne samo zbog uvida u promene u brojnosti zajednica, nego i za sticanje podataka o procesima koji se dešavaju unutar njih. Takođe, predstojeći popis stanovništva u Vojvodini će dobiti dodatnu dimenziju pitanjem vojvođanskog identiteta kao (ne)moguće opcije identifikacije koja je dospela u žižu javnosti proteklih nekoliko meseci. Navedenim pitanjima ću se baviti mahom iz perspektive mađarske nacionalne zajednice, kao najbrojnije manjinske zajednice u Vojvodini i nacionalne grupe u kojoj su se dogodile velike promene od poslednjeg popisa stanovništva 2011. godine.\nMa koliko iščekivali popis, međutim, o određenim stvarima nećemo imati tačne podatke ni nakon njega. Jedna od njih se tiče tačnog broja pripadnika određenih nacionalnih grupa, jedne od najbitnijih stavki popisa stanovništva. Ne mislim ovde na falsifikovanja podataka – do takvih grubih kršenja procedura moramo verovati da neće doći, već na način popisa koji neminovno maskira stvarno brojčano stanje, i gledano iz perspektive mađarske zajednice, „ulepšava“ rezultate popisa.\nPopis stanovništva, naime, operiše binarno, po principu „ili-ili“, tako da se osobe mogu registrovati da žive u Srbiji, ili da ne žive. Ovim je popis „slep“ na određene tranzitorne oblike boravišta u Srbiji, a naučnici i zainteresovani gube dragocene podatke. Tako će se verovatno, kao i na prethodnim popisima, evidentirati i osobe koje formalno imaju, ali praktično ne koriste stalno boravište u Srbiji, odnosno imaju transnacionalne živote između Srbije i neke druge zemlje. Vertovec (2010) uvodi pojam transnacionalizam da označi globalne i prekogranične veze koje se ne mogu opisati i objasniti posmatrajući ih isključivo iz perspektive nacionalnih država; za mađarsku zajednicu to je najčešće Mađarska ili neka od zapadno-evropskih zemalja poput Nemačke, Austrije, Velike Britanije, itd.\nUpravo nakon prošlog popisa, zahvaljujući izmeni zakona o državljanstvu, Mađarska je omogućila osobama koje su rođene na nekoj od teritorija koja je pre Trijanonskog sporazuma pripadala Mađarskoj, tako i u Vojvodini, i vladaju mađarskim jezikom, da pored državljanstva zemlje u kojoj su rođeni, ostvare pravo i na mađarsko. Time je pre jedanaest godina počeo drugi veliki talas emigracije pripadnika mađarske nacionalne manjine, sada već istog, ako ne i većeg obima nego prethodni veliki talas iseljenja 1990-ih godina zbog ratova na prostorima bivše Jugoslavije. Tako da teško da ima mađarske porodice u Vojvodini koja nema člana ili članicu ko/ja: studira ili pohađa srednju školu u Mađarskoj i dolazi kući vikendima, zaposlen/a u fabrici u okolini Segedina i putuje na posao na dnevnom nivou iz okoline Subotice, radi kao negovateljica u intervalima od po tri meseca, radi sezonski na građevini, je u stalnom radnom odnosu u nekoj firmi ili ustanovi, je prekarno uposlen/a na primer na dostavi hrane u ili pak na stipendiji u nekoj zapadno-evropskoj zemlji. Popis će njih ili registrovati kao žitelje Srbije ili ne, a kompleksne dinamike njihovih transnacionalnih života će svakako proći ispod radara popisa. To će odgovarati predstavnicima zajednice.\nNaime, veličina ovog talasa emigracije je tabu tema za vojvođanski mađarski politički establišment iz više razloga, počevši od jednostavnog ne-suočavanja sa realnošću do kompleksnijih razloga. Neki od njih imaju veze sa finansijama.\nNaime, velika količina novca, uglavnom donacija Mađarske kao zemlje matice je usmerena za razne programe koji imaju za cilj da pospešuju ostanak Mađara u Vojvodini, a ako bi se dobili podaci koji ukazuju na to da broj članova zajednice drastično opada nasuprot ovim programima, to bi potkopalo njihov legitimitet.\nJoš jedan razlog, takođe finansijske prirode, je da podrške predviđene za mađarsku manjinu u Srbiji, i od stane srpskih institucija, i od Mađarske, često zavise od njene brojnosti. Budući da je Vojvodina region sa raznolikom i kompleksnom etničkom mapom i stoga raznim mogućnostima identifikacije i dokumentacije iste (u vidu ličnih karata, pasoša, boravišnih dozvola i drugih dokumenata), gore pomenuti procesi nisu karakteristični samo za vojvođanske Mađare, nego su prisutni u određenoj meri i u drugim manjinskim, pa i u većinskoj etnonacionalnoj grupi.\nJoš jedna dimenzija društvenog života koja neće biti vidljiva iz predstojećeg popisa je ukrštanje njegovih kategorija. Izjasnićemo se kao žene ili muškarci, Srbi, Romi, Mađari ili Slovaci, stanovnici grada ili sela, sa određenim obrazovanjem, zaposleni ili nezaposleni, sa određenim primanjima, ali nećemo imati uvid u to šta se nalazi u preseku svih tih kategorija.\nDa bi znali odnose između raznih identitetskih kategorija, npr. razlike između iskustva osoba istog pola, iste nacionalnosti, a različite klasne pripadnosti, ili sličnosti između iskustva pripadnika istog pola, iste klase, ali druge nacionalnosti bio bi potreban intersekcionalni pristup (Cho, Williams Crenshaw & McCall 2013) koji popis stanovništva po svojoj prirodi ne primenjuje i ne može se direktno izvesti iz njega. Stoga će biti potrebno dublje analizirati dobijene podatke i dopuniti ih rezultatima stečenim drugim naučnim metodama, da bi kao naučnici stekli saznanja o iskustvima poput: kako je biti žena mađarskog porekla sa visokim obrazovanjem ili poljoprivrednik iz većinske etnonacionalne grupe.\nI sam popis stanovništva i istraživači kao i svi drugi koji koriste njegove podatke operišu sa unapred datim kategorijama, odnosno mogućnostima. Tako će u kategoriji nacionalnost postojati unapred definisani odgovori, poput Srbin/Srpkinja, Mađar(ica), Slovak(inja), Rumun(ka), Rom(kinja), Hrvat(ica), itd. Sve drugo će se svesti pod „ostalo“ i time u velikoj meri izgubiti svoj analitički, pa i politički potencijal. Koji odgovori su mogući i imenovani u popisu, nije naivan ili slučajan izbor.\nNaprotiv, određivanje opcija je moćno sredstvo upravljanja populacijom. Iz tog razloga je razumljivo zašto je pitanje vojvođanskog identiteta, to jest mogućnosti da se građani i građanke izjasne kao Vojvođani/Vojvođanke dobilo toliko pažnje. Međutim, važno je definisati šta podrazumeva vojvođanski identitet koji je privukao takvu pažnju, da li je reč o subnacionalnom ili nadnacionalnom konceptu. Takođe bitno pitanje odnosa moći je da li vojvođanski identitet razumemo kao većinski ili manjinski.\nManjinski i subnacionalni vojvođanski identitet je prisutan kod pojedinih manjinskih grupa u Vojvodini, pa tako i u mađarskoj zajednici. Veći deo mlađe generacije pripadnika mađarske zajednice u Vojvodini, tačnije deo koji živi u etnički homogenim sredinama na severu Bačke i Banata nema jake veze sa Srbijom, jer su povezani skoro isključivo sa mađarskom kulturom, mahom iz matice. Oni pohađaju visoko, a neretko već i srednje obrazovanje u Mađarskoj, u krugu porodice i prijatelja koriste isključivo mađarski jezik, imaju slabo znanje srpskog jezika i svoju budućnost vide u Mađarskoj ili u nekoj zapadnoj zemlji.\nIpak, kako istraživanja rađena prethodne dve decenije ukazuju (Gábrityné Molnár 2003; Szabó 2013; Szerbhorváth 2017), najizraženiji identitet koji oni poseduju je upravo vojvođanski mađarski, i on je jači i od mađarskog kao ponuđene opcije. To „vojvođanski“ pored, tačnije ispred „mađarskog“ je za njih veza između „mađarskog“ i „srpskog“, mesta društvenih kontakata i mesta rođenja i označava multietnički, multikulturalni karakter njihovog identiteta, čak i ako ne poznaju ali poseduju svest o bliskosti druge, uglavnom srpske kulture i jezika. Vojvođanski identitet je za njih važan kao kategorija koja ih razlikuje ne samo od većinske populacije u Srbiji, nego i od većinske populacije u Mađarskoj.\nS druge strane, većinski i nadnacionalni vojvođanski identitet je onaj o kome se debatovalo na raznim forumima proteklih meseci. Način na koji se debatovao, ukazuje da je taj identitet zapravo najbliži regionalnom. Međutim, za razliku od, na primer šumadijskog ili mačvanskog identiteta, vojvođanski identitet ima i element koji ne podrazumeva nužno pripadanje većinskoj nacionalnoj grupi, ili bar ne sasvim. U tome je bliži jugoslovenskom identitetu koji je postojao kao mogućnost u popisima od 1961. do 1991. i koji su mahom birali ljudi iz nacionalno mešovitih brakova, oni koji su prvenstvo dali ne-etničkom ili multietničkom društvu, oni koji se nisu pronašli, odnosno ne pronalaze se ni u jednoj etničkoj kategoriji.\nTaj element vojvođanskog identiteta koji, za razliku od lako svarljivog i površno shvaćenog folklornog multikulturalizma, koji najbolje ilustruju festivali na kojima svaka etnička grupa predstavlja „svoj“ ples i koji bi se, na tragu Radtkeovog (1997) tzv. kulinarno-ciničnog modela multikulturalizma mogao nazvati „paprikaš multikulturalizmom“, ima politički potencijal da postane nadnacionalni i zbog toga je opasan po paradigmu jedna država – jedna nacija.\nKrisztina Rácz je istraživačica sa interdisciplinarnim obrazovanjem i iskustvom i istraživačkim interesovanjem koje obuhvata teme jezika, višejezičnosti, multikulturalizma, etničkih manjina i obrazovanja, sa posebnim fokusom na Centralnu i Jugoistočnu Evropu. Takođe se bavi pitanjima društvenog pamćenja, roda i migracija. Vršila je terenska istraživanja u Srbiji, Sloveniji i Rumuniji, i stekla je bogato iskustvo radeći u različitim međunarodnim akademskim okruženjima u Srbiji, Mađarskoj, Sloveniji, Austriji i Norveškoj.\nAutorski tekst je objavljen na portalu Politički pregled i prenosimo ga uz dozvolu izdavača.


Evo kako lako možete saznati tko vas sve prati na Facebooku | 24sata\nDa biste saznali tko vas može pratiti na Facebooku, prvo provjerite postavke privatnosti. Ako ste omogućili značajku prema kojoj vas mogu pratiti korisnici koji nisu vaši prijatelji, to znači da bilo tko na svijetu može vidjeti vaše javne postove. Pored toga, svatko može vaše objave objaviti i na svom zidu. Ova značajka praćenja korisna je za vlasnike tvrtki i javne osobe, ali možda ne želite da značajka bude omogućena na vašem osobnom računu koji radije dijelite samo s prijateljima i obitelji, piše Readers Digest.


Lean transformacija Srbije – Vojislav Stoiljković — Knjige.Pravac\nKnjiga Lean transformacija Srbije\nLean transformacija Srbije\nVojislav Stoiljković u ovoj knjizi predlaže jedno rešenje za problem sa nezaposlenošću i budžetom u Srbiji. On smatra da je potrebno da se pokrene Lean transformacija i stvaranje Lean kulture, koja kaže da je moguće uraditi više sa manje.\nLean koncept izvodi se iz Toyota Production System i njegov ključni cilj je da se poveća rad koji dodaje vrednost eleminisanjem rasipanja i smanjenjem rada koji ne dodaje vrednost. Lean koncept smanjuje vreme između naloga kupca i isporuke usluge i dovodi do poboljšanja efektivnosti i efikasnosti, što povećava zadovoljstvo korisnika i poboljšava moral zaposlenih.\nPrema Lean konceptu dovoljno je pola potrebnog prostora, pola ulaganja u resurse i pola potrebnih sati zaposlenih da se pruži usluga za pola vremena. To je moguće kroz Lean transformaciju, kroz koju Državna uprava i lokalna samouprava dobijaju prostije procese i postaju efektivnije.\nKnjiga je namenjena liderima i menadžerima u državnim i lokalnim vlastima koji treba da budu više informisani pri donošenju odluke o Lean implementaciji, tako da ta praksa može da bude razvijena i kod nas.\nKomentari čitalaca o knjizi "Lean transformacija Srbije"\nDruge knjige autora(ke) Vojislav Stoiljković\nISO 9001:2015 i LEAN\nPoložaj Narodne banke Srbije u evropskim integracijama Republike Srbije\nMenadžment inovacija u uslugama


Dream baby višenamenski zatvarač, 2 kom A030793 | AKSA\nDream baby višenamenski zatvarač, 2 kom\nŠifra artikla: A030793\nOsnovana je 1983 u Australiji, sa predstavništima u SAD, Velikoj Britaniji, Hong Kongu i Novom Zelandu. Proizvodi koje ima u svom asortimanu su namenjeni zaštiti dece, njihovoj sigurnosti i bezbednom odrastanju.Dreambabi nudi paletu lepljivih predmeta za bezbednost dece koji se jednostavno drže na površinama, sprečavajući potrebu za bilo kakvim vijcima ili bušenjem rupa u nameštaju ili aparatima. Jednostavan za instalaciju.