Henkel zabeležio rast prodaje od 11,6 odsto :: EMG :: Ekonomske vesti iz Srbije\n05. avgust 2010. | 16:59\nKompanija Henkel saopštila je danas da je tokom drugog kvartala 2010. godine ostvarila prodaju od 3,89 milijardi evra, što je rast od 11,6 odsto u odnosu na isti kvartal prošle godine.\nKako je navedeno u saopštenju, sektori Adhezivi i tehnologije i sektor Kozmetike doprineli su tom pozitivnom rezultatu.\nSektor Adhezivi i Tehnologije ostvario je dvocifren organski rast od 13,6 odsto. Uz organski rast prodaje od pet odsto, poslovni sektor Kozmetike je još jednom nadmašio nivo rasta.\nSektor Deterdženti i kućna hemija ostvario je pozitivan rast mada je usled jake konkurencije, zabeležen organski pad prodaje od 1,5 odsto, dodaje se.\nZahvaljujući prevashodno značajnom poboljšanju u sektoru Adhezivi i tehnologije, operativni profit povećan je za 51,2 odsto, sa 279 miliona na 421 miliona evra.\nPosle korekcija jednokratnih troškova, jednokratnih dobiti i za troškove restrukturisanja, korigovani operativni profit porastao je za 54,5 odsto, sa 308 na 476 miliona evra.\nPrinos od prodaje se značajno povećao sa osam na 10,8 odsto. Korigovani prinos od prodaje porastao je sa 8,7 na 12,2 odsto.\nTromesečni neto prihod se povećao za 86,7 odsto, sa 150 miliona evra na 280 miliona evra. Nakon odbitka obaveza za dividende manjinskih akcionara, u ukupnom iznosu od sedam miliona evra, tromesečni neto prihod dostigao je 273 miliona evra.\nKorigovani tromesečni neto prihod po odbitku manjinskih interesa dostigao je 315 miliona evra u odnosu na 162 miliona ostvarenih u istom tromesečju prošle godine, navedeno je u saopštenju.\nTeme: Hemijska industrija, Poslovni rezultati\nHenkel zabeležio uspešan prvi kvartal\n16. maj 2008. 08:05 |\nHenkel u Srbiji povećao prodaju za 12,7 odsto\nHenkel: 3,5 milijardi evra prihoda od prodaje\nTigar: Izvoz u julu vredan 1,2 miliona evra\n07. avgust 2009. 16:08 |\nHenkel uložio oko 60 miliona evra u Srbiji\n28. jun 2009. 12:06 |\nTigar očekuje profit od 65 miliona evra\n03. jun 2009. 10:06 |


SERGEJ TRIFUNOVIĆ: Priča da je Juga bila tamnica naroda je idiotska floskula\nSERGEJ TRIFUNOVIĆ: Priča da je Juga bila tamnica naroda je idiotska floskula\nU nekadašnjoj Jugoslaviji svi su imali stanove, išli na more, imali video-rikordere, a naš pasoš je na crnoj berzi vredeo 50.000 maraka i zato je priča o toj zemlji kao tamnici naroda idiotska floskula, rekao je na tribini u Kraljevu glumac Sergej Trifunović.\nOn je sa Idom Prestner, pevačicom i novinarkom iz Hrvatske govorio na tribini „Jugoslavija: od tamnice naroda do Coca Cola socijalizma“, koji je u gradu na Ibru organizovalo kraljevačko udruženje „Pozitivna omladina“.\nJugoslovenska kinematografija je, rečeno je na tribini, narednih decenija imala šest filmova kandidata za Oskara, a u snimanju filma „Bitka na Neretvi“, koje je trajalo dve godine, učestvovala je cela tadašnja Jugosovenska narodna armija, čiji je svaki pripadnik u svakom trenutku morao da bude na raspolaganju autorima filma.\nNi taj film, ni osam godina kasnije, 1975. snimana „Užička republika“ nisu imali ograničen budžet, ali je, prema rečima Sergeja Trifunovića, sa, kako se procenjuje, potrošenih između 20 i 30 miliona dolara, „Užiička republika“ te godine bila najskuplji film na svetu.\nTreba samo još do Skoplja da dobacimo i to je to, rekao je glumac, koji je poslednjih dana u medijima često pominjan zbog najava da se boračka organizacija Sarajevsko- romanijskog regiona protivi da on, zbog bliskosti sa generalom Armije Bosne i Hercegovine Jovanom Divjakom, nastupi na manifestaciji „Dan za ljubav na Johorini“.\nNe idem zato što je manifestaciju otkazao organizator, iako sam bio spreman da besplatno sviram, naveo je Trifunović.\nIda Prestner, pevačica rok grupe „Frau Casio“ rekla je da Jugoslaviju pamti po pričama svoje bake i pesmama posvećenim drugu Titu.\nSve je to imalo romantični predznak, a zapravo je bilo bizarno smešno, ocenila je Prestner i odrecitovala stihove svog prvog solo-nastupa, koji je imala kao pionirka: „Na glavi mi je kapa, marama oko vrata, crvena kao sunce, crvena kao mak“.\nZaključak mladih na tribini u Kraljevu bio je da se, iako se ni u jednoj od država bivše Jugoslavije više ne obeležava, 29. novembar kao simbol osnivanja avnojevske Jugoslavije, planski zaboravlja kao dan tamnice ili kao dan iluzije, jer novi praznici lagano, ali neumitno kroje nove istine o prošlosti.


Novi uslovi za putovanje u Njemačku, Švicarsku i Austriju iz BiH – Radio Feral\nNovi uslovi za putovanje u Njemačku, Švicarsku i Austriju iz BiH\nPutnici koji su vakcinisani mogu putovati u Njemačku bez ograničenja, pri tome moraju da vode računa o tome da je osoba koja putuje primila drugu dozu vakcine (u slučaju osobe koja je prebolovala COVID 19: jedna primijenjena doza vakcine), najmanje 14 dana prije datuma putovanja, te da je vakcina priznata na web stranici Instituta Paul Ehrlich ( Pfizer, Moderna, Astra Zeneca,Johnosn&Johnoson).\nZa putnike koji nisu vakcinisani, uslove putovanja mogu provjeriti na linku:https://www.bundespolizei.de/…/01Mel…/2020/03/200317_faq.\nSvi putnici prilikom ulaska u Njemačku moraju imati popunjen digitalni PLF obrazac kojem možete pristupiti preko web stranice:www.einreiseanmeldung.de\nPutnici koji putuju sa Međunarodnog aerodroma Tuzla za Švicarcku, Basel (MLH) moraju imati negativan PCR test ne stariji od 72 sata ili antigen test 24h na COVID-19 za ulazak u Švicarsku (bez obzira gdje putuju dalje).\nIzuzeti od testa COVID-19 su potpuno vakcinisani putnici (obje doze) te putnici koji su prebolovali COVID 19 u proteklih 6 mjeseci uz potvrdu o oporavku.\nSvi putnici na letovima za Austriju, tokom leta i boravka na aerodromima u Austriji, moraju da nose FFP2 masku bez respriratornog ventila ili masku sa istovjetnim standardima FFP – 2 maske, saopćeno je sa Međunarodnog aerodroma Tuzla.\n← Nagli skok zaraze u najmnogoljudnijem kantonu, većina hospitaliziranih nije vakcinisana\nMinistarstvo vanjskih poslova BiH: Ako ste u ratu branili BiH ne putujte u Srbiju →


Više novca za mlade tenisere - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna / Sportske vesti / Više novca za mlade tenisere\nMinistarstvo omladine i sporta ove godine je za programe Teniskog saveza Srbije namenilo 77 miliona dinara, što je deset odsto više nego prethodne, a najveći deo novca namenjen je za mlade tenisere. Ugovor o finansiranju redovnih programa danas su potpisali ministar omladine i sporta Vanja Udovičić i generalni direktor Teniskog saveza Srbije Dušan Orlandić.\n"Potpuno je jasno šta tenis u poslednjih nekoliko godina znači za Srbiju. Naši teniseri su najbolji ambasadori Srbije u svetu, koji promovišu prave vrednosti naše zemlje i srpskog sporta. U želji da Srbija dobije još takvih sjajnih ambasadora, najveći deo novca građana Srbije koji se preko Ministarstva ulaže u tenis, usmeren je upravo na podršku i razvoj najmlađih igrača. Trudimo se da prepoznamo njihove kvalitete u najranijem periodu, i da se oni kroz ulaganje i rad, razviju do vrhunskih profesionalnih igrača. U nedavnom nastupu u Dejvis kupu protiv reprezentacije Švajcarske upravo nam je podmladak srpskog tenisa pokazao kako se bori za svoju zemlju i koliki je potencijal koji u sebi nose", rekao je Udovičić.\nNovac koji je Ministarstvo obezbedilo za finansiranje Teniskog saveza namenjen je, između ostalog, za organizaciju mečeva Dejvis i Fed kupa u kojima će Srbija biti domaćin, pripreme sportista i nastupe na juniorskim i pojedinačnim prvenstvima Evrope, kao i za pripreme perspektivnih juniora u Nacionalnom trening centru.\nSelektori srpskih Dejvis i Fed kup reprezentacija Bogdan Obradović i Dejan Vraneš i generalni direktor Teniskog saveza Dušan Orlandić zahvalili su ministru Udovičiću i Ministarstvu na podršci koju pružaju Teniskom savezu Srbije i istakli značaj podrške Vlade Republike Srbije za razvoj mladih teniskih talenata u Srbiji.\nNeolimpijskim sportovima 9,55 prоce...


Skupština grada o građevinskom zemljištu\nBEOGRAD - Predsednik Skupštine grada Beograda Aleksandar Antić zakazao je za sutra, 4. maj, nastavak 20. i, istog dana, početak nove sednice, saopšteno je iz Gradske uprave. Kompletan tekst\nPočinje "Srednjoškolijada 2010"\nBEOGRAD - Takmičenje učenika 16 beogradskih srednjih škola u sportskim disciplinama "Srednjoškolijada 2010" počinje danas i trajaće do 7. maja, saopštila je Peta ekonomska škola u Rakovici. Kompletan tekst\nU pripremi nova strategija za razvoj grada\nBEOGRAD - Predsednik Skupštine grada Beograda Aleksandar Antić izjavio je da se priprema strategiju razvoja srpske prestonice koja bi trebalo da bude usvojena u ovom mandatu gradske vlasti. Kompletan tekst\nNa ručak u "Pogođenu patku" ili "Izgubljeno jagnje"\nOd osnivanja prve mehane u Beogradu prošlo je skoro tri veka, a inspiracija za njihove nazive ne jenjava, pa se tako i danas može otići na ručak u "Pogođenu patku", "Ludu kuću" ili se "zadovoljiti" onim što nude u restoranu "Šta je tu je". Kompletan tekst\nPočinje prolećno suzbijanje pacova\nBEOGRAD - Urbana sredina kao što je Beograd predstavlja prirodno stanište za sivog pacova i druge glodare, dok su nehigijenska naselja stalna, povremena ili potencijalna žarišta i tretiraju se i do četiri puta u toku godine. Kompletan tekst\nIzmene na linijama 531 i 532\nNova škola u Borči pod krovom\nU saobraćajnim udesima dvoje povređeih


Atletska trka Sećanje na Duška Radovića 2017 - Sportske foto galerije - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportska foto galerija :: Atletska trka Sećanje na Duška Radovića 2017\nTradicionalna atletska trka Sećanje na Duška Radovića održana je u nedelju, 26. novembra 2017. godine, na kružnoj stazi oko Savskog jezera (Ada Ciganlija) u Beogradu, u organizaciji Atletskog kluba 21. Maj i Sportskog saveza Rakovice. Slike sa ove manifestacije možete pogledati u nastavku...\nAutor fotografija: Dragan Skorić Fotografije načinjene: 26.11.2017. - 26.11.2017. Fotografije objavljene: 26.11.2017.


Identificirane osobe su iz pet ratom zahvaćenih županija Hrvatske - 6 iz Zadarske, 4 iz Karlovačke, 2 iz Sisačko-moslavačke i po jedna osoba iz Brodsko-posavske i Šibensko-kninske županije.\nPukovnik Ivan Grujić, foto: Enis Zebic\nIlija Alavanja i Sretko Gagić na identifikaciji njihovog djeda i oca Vladimira Gagića, 1. travnja 2015. foto: Enis Zebić\n„Sve što se desilo - desilo se i to ne može da se promeni, samo da mi kao ljudi nikada više ne dozvolimo da i jedno jedino dete provede dan bez svog roditelja i da ga provede u neznanju“, komentira Željka Perić.\nIdentifikaciji su nazočili i predstavnici Komisije za nestala lica Vlade Republike Srbije i predstavnici međunarodnih organizacija uključenih u proces traganja za nestalima i identifikacije posmrtnih ostataka - Međunarodnog crvenog križa i Međunarodne komisije za nestale osobe (ICMP).


Crveni križ Grada Bihaća podijelio je danas rekordnih 900 obroka migrantima u improviziranom centru u Đačkom domu u ovom gradu, a broj migranata i dalje raste. “Tim kuhinje iz dana u dan ima sve više posla jer se broj obroka konstantno povećava. Veliki broj novih migranata pristigao je danas u Bihać. Broj podijeljenih obroka danas je dosegao brojku od 900”, istakli su iz ove organizacije. Napomenuli su i da su pune ruke posla imali volonteri na info pultu koji su zaprimali podatke i potrebe migranata. Podijeljeno je i preko 150…\nTri hiljade ruža za tri hiljade žrtava: BiH će pobijediti zločinačke politike\nRamiz Salkić, potpredsjednik bh. entiteta RS, danas je prisustvovao dženazi za dvije žrtve genocida u Višegradu, te manifestaciji obilježavanja godišnjice zločina u ovom gradu, koja je održana na Mostu Mehmed-paše Sokolovića. Potpredsjednik je najprije posjetio naselje Međeđa, gdje je upriličen vjerski program posvećen šehidima. Potom, na mezarju Stražište je položio cvijeće, odao počast šehidima, te prisustvovao dženazi koja je klanjana za dvije žrtve genocida. Tokom dana, na Mostu Mehmed-paše Sokolovića, upriličena je manifestacija kojom je obilježena godišnjica zločina na ovom mjestu. U rijeku Drinu je spušteno 3.000 ruža za 3.000…\nSrbijanska pjevačica Goca Tržan na ranijem tvitu o podršci svjetski poznate pjevačice Dua Lipe Švicarcima albanskog porijekla nakon sinoćnje utakmice Srbija – Švicarska ušla je u raspravu s jednim brojem Bosanaca i Hercegovaca koje je nazvala “Srbendama”. Dua Lipa, pjevačica kosovskih korijena, pozdravila je način na koji je Xherdan Shaqiri proslavio odlučujući pogodak (gestikulacija orla) nakon sinoćnje utakmice Srbija – Švicarska. To se nije dopalo srbijanskoj pjevačici Goci Tržan koja je upitala da li će neko zabraniti emitovanje Dua Lipe na radiostanicama. Nije dugo trebalo da na njen tvit krenu…\nUtakmica Srbija-Švicarska: Nacionalistički ispadi Goce Tržan i rasprava sa tviterašima iz BiH\nZbog Svjetskog prvenstva u fudbalu, tačnije zbog utakmice između Srbije i Švicarske, koja je odigrana sinoć, uzavrelo je i na estradi. Da budemo precizniji – na Twitteru. Srbijanska pjevačica Goca Tržan, na toj društvenoj mreži je “protestovala” sugerirajući da na srbijanskim radio satanicama treba zabraniti muziku pjevačice Dua Lipe. Lipa, čiji su roditelji porijeklom sa Kosova, inače je rođena u Londonu. “Grijeh” ove planetarno poznate i popularne pjevačice je to što je na društvenim mrežama objavila fotografiju švicarskih reprezentativaca porijeklom sa Kosova i iz Albanije koji su sinoć tokom utakmice…\nU drugom kolu grupe F na Svjetskom prvenstvu Njemačka je nakon preokreta savladala Švedsku rezultatom 2:1 na Olimpijskom stadionu Fišt u Sočiju. Selektor Njemačke Joachim Löw je odlučio na klupi ostaviti Samija Khediru i Mesuta Özila, koji prvi put u karijeri nije bio u startnoj postavi Elfa na utakmicama svjetskih i evropskih prvenstava. Njemačka je odigrala mnogo bolje bez njih dvojice, te su primorali Šveđane da se brane na svojoj polovini. U prvih desetak minuta Nijemci su nekoliko puta ozbiljno zaprijetili pred golom Olsena, ali je prvi zicer na meču…\nNogometaši Milana će u ponedjeljak dobiti zabranu nastupa u Evropskoj ligi, javlja ugledna Gazzetta dello Sport. Prema pisanju italijanskih novina, UEFA će u ponedjeljak zbog nepoštivanja finansijskog fair-playa izbaciti Milan iz Evropske lige. Milan je sezonu iza nas završio na šestom mjestu Serie A i osigurao je plasman u drugo po snazi evropsko klupsko takmičenje. No, prvog dana naredne sedmice UEFA bi mogla srušiti snove igračima i navijačima Rossonera, dok nije poznato da li bi eventualno izbacivanje Milana utjecalo na potencijalni sudar Sarajeva i Atalante u drugom pretkolu Evropske lige.…\nAko želite da rashladite sobu u kojoj spavate, a nemate klima-uređaj, ventilator uperite da duva kroz prozor. Iako djeluje nelogično da duva ka spolja, on će na ovaj način optimalno rashladiti prostoriju tokom noći. Naime, kada ventilator duva ka spolja, duva topao vazduh van sobe i zamjenjuje ga svježim vazduhom spolja. Naravno, imajte na umu da ovo važi samo za noći koje su prijatne i osjetno hladnije od temperature koja vam je u sobi.\nCrvena, sočna i rashlađena lubenica (Citrullus vulgaris) je pravi melem za tijelo u vrelim ljetnim danima. Osim što gasi žeđ, lubenica vrlo povoljno djeluje na rad organa za varenje i izlučivanje vode iz organizma. Njen prijatan i osvježavajući ukus prvi su otkrili narodi pustinje Kalahari u Africi. U 13. vijeku Maori su je donijeli u Evropu, a uz pomoć robova dalje je prenesena u Ameriku. Danas je na planeti uzgajaju svi narodi gdje može da uspijeva, ali u proizvodnji prednjači Kina. Uopšte nije slučajno što je lubenica ovako rasprostranjena. Po…\nUlagača dobio i bihaćki klub: Hadžimuratović predsjednik Jedinstva\nBihaćko Jedinstvo je dobilo novog predsjednika, tačnije ulagača Ismeta Hadžimuratovića. On će pokušati investicijama u infrastrukturu, podizanjem nogometne škole na viši nivo te sklapanjem kvalitetnog seniorskog tima vratiti bihaćki klub u Premijer ligu Bosne i Hercegovine. Na sjednici Skupštine je istaknuto da je Jedinstvo dužno približno 215.000 KM. Grad Bihać obećao je da će dug sanirati kroz rebalans budžeta.\n23 Juna, 2018 23 Juna, 2018 Moj USK\nU izgradnju lokalnog vodovoda do povratničkog sela Podvidača, koje je udaljeno dvadesetak kilometara od Sanskog Mosta, biće uloženo 70.000 maraka i radi se o projektu koji će većim dijelom biti finansiran sredstvima Ministarstva za izbjegla i raseljena lica FBiH. Ugovor o realizaciji projekta u petak su potpisali resorni federalni ministar Edin Ramić i načelnik općine Sanski Most Faris Hasanbegović, a radovi bi trebalo da započnu čim se okončaju potrebne procedure. “Na ovaj način obezbijedićemo pitku vodu našim mještanima u Podvidači i riječ je o ispunjenju obećanja koje smo im dali…


Generalni direktor WHO Tedros Adhanom Gebrejesus.\nGeneralni direktor WHO Tedros Adhanom Gebrejesus rekao je u srijedu da, iako je nauka dovela do razvoja vakcina protiv Covida 19, broj smrtnih slučajeva u svijetu od te bolesti stalno raste.\nSvjetska zdravstvena organizacija je 2020. godine prijavila 1,8 miliona smrtnih slučajeva širom svijeta, što je broj koji blijedi u poređenju sa dodatnih 3,5 miliona smrtnih slučajeva prijavljenih 2021.\nTedros je rekao da je razlog za uspon taj što je politika prečesto nadmašivala potrebu da se radi zajedno kako bi se pobijedila ova pandemija.\n"Populizam, uski nacionalizam i gomilanje zdravstvenih sredstava - uključujući maske, terapije, dijagnostiku i vakcine - od strane malog broja zemalja potkopali su jednakost i stvorili idealne uslove za pojavu novih varijanti", rekao je on.\nTedros je osudio dezinformacije i lažne vijesti koje često širi mali broj ljudi zarad podrivanja nauke i povjerenja u zdravstvena sredstva koja spašavaju živote. Rekao je da su ova dva "zla blizanaca" izazvala neodlučnost u vezi sa vakcinom i da su krivi za nesrazmjerno veliki broj nevakcinisanih ljudi koji umiru od delta i omicron sojeva koronavirusa.\nOn je upozorio da će virus koji izaziva Covid 19 nastaviti da se razvija i ugrožava zdravstveni sistem ako nacije ne poboljšaju svoj kolektivni odgovor. Rekao je da je vrijeme da se uzdigne iznad kratkoročnog nacionalizma i zaštiti stanovništvo i privrede od budućih varijanti rješavanjem globalne nejednakosti u vezi sa vakcinama.\n"Okončanje zdravstvene nejednakosti ostaje ključ za okončanje pandemije", rekao je Tedros. "Kako se ova pandemija odugovlači, moguće je da bi nove varijante mogle da izbjegnu naše protivmjere i postanu potpuno otporne na trenutne vakcine ili prošlu infekciju, što će zahtijevati prilagođavanje vakcina."\nŠef WHO je rekao da je vrijeme da se protjera politika populizma i sopstvenih interesa koji su srušili globalni odgovor na pandemiju. Zamolio je sve da donesu novogodišnju rezoluciju kako bi stali iza kampanje WHO da vakciniše 70 odsto svjetske populacije do sredine 2022.


Ponovo u Budimpešti ... po 3. put - Atletski klub Perpetuum Mobile\nSredinom travnja, točnije u vikendu 13. i 14. travnja naše crvene majice protrčat će ulicama Budimpešte. Iako smo već odradili 2 polumaratona ulicama ovog grada 2014. i 2015. godine, naši članovi su izrazili veliki interes i za treći put.\nU Budimpešti se održava nekoliko polumaratona i maratona godišnje, no ovaj proljetni punim nazivom Telekom Vivicitta Spring Half Marathon je poseban zato što je prvi nakon zimske sezone kada je već dovoljno toplo i sunčano da se postigne puni ugođaj u gradskim čarima i kao turist i kao trkač/ica.\nSamo lani, 2018. godine u dva dana prodefiliralo je oko 15 000 sudionika dvodnevne manifestacije. Subota je rezervirana za mlađe dobne skupine, dok je u nedjelju grad poprilično zatvoren zbog polumaratona i utrke na 10km. U programu događanja je i štafetni polumaraton koji je kao opcija za timski raspoložene sudionike sve učestaliji na domaćim i stranim sportskim manifestacijama ovakvog tipa.\nNe sumnjamo u to da će i ove godine izostati vrhunska organizacija, kvalitetan program i naravno – izvrsni rezultati veselih i nasmijanih lica trkačica i trkača.\nVidimo se 14. travnja na startu. 🙂


AKO STE NA DIJETI! Evo kako ćeš ZNATI da si zaista SMRŠALA i da dijeta može da prestane! | Najnovije vesti - Srbija danas\n31.08.2019. • 18:17 Srbija Danas\nSigurno ste primetili da vam vaga pokazuje različitu kilažu, nekoliko dana za radom, uzavisnosti od toga u koje vreme i u čemu se merite, pa se preporučuje da se svakodnevno merite u određeno vreme, kako biste imali najpribližniju sliku o svojoj kilaži, kao i da se merite bez odeće.\nNajbolje vreme za merenje je ujutru, nakon što ispraznite creva i pročistite svoj organizam, pre jela. Sa druge strane, postoje i veoma loši trenuci za merenje, koji će vam pokazati kilogram, dva viška, što vas može frustrirati, iako ne bi trebalo, zato izbegavajte merenje u sledećim situacijama:\nNakon napornog treninga\nOrganizmu je potrebna velika količina tečnosti nakon treninga, kako bi se mišići regenerisali. U tom trenutku obično smo teži za kilogram ili dva, pa je bitno da imate na umu da je vašem telu potrebna voda i da ćete realno stanje videti tek dan, dva nakon napornog treninga.\nPosle putovanja dužeg od 4h dolazi do neravnoteže tečnosti i elektrolita u našem organizmu, što dovodi do trenutnog, malog povećanja telesne težine.\nTada dolazi do hormonskog dizbalansa, zadržavanja vode i nadutosti, tako da tokom tih dana izbegavajte merenje i na vagu stanite tek nakon trećeg dana ciklusa, jer je tek tada približno realno stanje vaše telesne težine.\nMeđutim, postavlja se pitanje u kojoj meri su kilogrami pokazatelj našeg izgleda? To što ste smršali ne znači da ste telo doveli do perfekcije i zato je važno da na umu imate važnost treninga u preoblikovanju našeg tela.\nžena zdravlje Putovanje trening mrsavljenje kilaža kilogrami Dijeta\nMISTERIOZNA RUSKA SELA SA MRAČNOM ISTORIJOM: Posle velike tragedije ostala su potpuno napuštena (VIDEO)\nSKANDAL NA TERENU: Polufinalista Rolan Garosa URLAO "Francuska ku***no" (FOTO)\nSKANDAL NA TERENU: Polufinalista Rolan Garosa URLAO "Francuska ku***no" (FOTO) Tenis\nTRAMP MU UKAZAO VELIKO POVERENJE: Evo kojim poslom se bavio Adam Boler, čovek koji je postavljen za šefa DFC Info\nMISTERIOZNA RUSKA SELA SA MRAČNOM ISTORIJOM: Posle velike tragedije ostala su potpuno napuštena (VIDEO) Svet


ČAS PRIRODE U REZERVATU SOLILA | Radio DUX\nNaslovnica /ČAS PRIRODE U REZERVATU SOLILA\nUtorak, 13. ožujka 2012. - 14:01\nJavno preduzeće za upravljanje morskim dobrom, u suradnji sa Zavodom za zaštitu prirode i Općinom Tivat danas su organizirali posjetu posebnom rezervatu prirode "Solila" u Tivtu u okviru koje su stručnjaci Zavoda za zaštitu prirode (ornitolozi i botaničari) održali Čas u prirodi namjenjen učenicima završnih razreda onovnih škola i učenicima srednjih škola iz Tivta, Kotora i Budve.\nPredstavnici Morskog dobra upoznali su prisutne sa dosadašnjim aktivnostima na uređenju Solila, koje su se odvijale u dvije faze.\nPrva faza uređenja obuhvatila je postavljanje ograde u dužini od lOOm, čime je djelimično ograđen prostor, i dvije kapije na putu kojim se prolazi kroz rezervat, radi sprečavanja daljeg deponovanja šuta i drugog otpadnog materijala u zaštićeni prostor. Postavljene su četiri informativne table da bi se posjetioci na licu mjesta mogli obavijestiti o granicama samog zaštićenog područja, razlozima stavljanja pod zaštitu, stepenu zaštite itd.\nUređenje i plato za osmatranje, sa kojeg se pruža kompletan pogled na Solila.\nU okviru druge faze uređenjaizvršeno je čišćenje puteva i kosina nasipa od korovske vegetacije i ostalog otpada, u dužini od 1300m, čišćenje korita potoka od korovske vegetacije, mulja i otpada u dužini od 300m, kao i postavljanje montažnih prelaza preko mostova.\nNakon ovih radova uslijedilo je postavljanje 30m ograde, kapije, natpisa i informativne table. Kako bi se spriječio prolazak kamiona i vozila, iza kapije postavljeni su kameni blokovi, sa razmakom dovoljnim za prolazak pješaka.\nCilj ovih aktivnosti bio je da se, do imenovanja upravljača i donošenja Menadžment plana od strane Ministarstva uređenja prostora i zaštite životne sredine, shodno Zakonu o zaštiti prirode, preduzmu neophodne i hitne intervencije u ciljuzaštite ovog područja.\nPodsjećamo daje Zavod za zaštitu prirode 2008. godine donio Rješenje o stavljanju pod zaštitu Tivatskih Solila kao posebnog (specijalnog) rezervata prirode, radi očuvanja rijetkih, prorijeđenih i ugroženih biljnih i životinjskih vrsta, prevashodno omitofaune i biljnih zajednica.\nTivatska Solila, iako neaktivna, zadržala su svojstva prirodnog staništa koje okuplja veliki broj vrsta flore i faune. Na području nekadašnje aktivne solane razvijena je ugrožena slatinska vegetacija, koja se smatra posebnom vrijednošću. Slatinsku vegetaciju i obilje hrane u bazenima najbolje su iskoristile ptice. Do danas je na Solilima registrovano 111 vrsta ptica, od 330, koje se redovno mogu vidjeti u Crnoj Gori. Činjenica da od 111 registrovanih vrsta ptica gotovo 109 uživa određeni vid zaštite govori o značaju Solila za očuvanje populacija, jer se ptice najbolje štite kroz zaštitu njihovih staništa. Tivatska Solila mogu pružiti optimum hrane i mira za zadržavanje tokom migracije i zimovanja mnogo većeg broja primjeraka u okviru registrovanih vrsta, posebno šljukarica Caradriformes. Na Solilima je registrovano 14 vrsta vodozemaca i gmizavaca koje su od IUCN-a (Međunarodna unija za zaštitu prirode) svrstane u grupu "ranjivih", od čega su tri ugrožene na globalnom nivou, i na ivici opstanka.\nTreba napomenuti i to da su Solila Emerald stanište Bemske konvencije i Područje od međunarodnog značaja za boravak ptica u Crnoj Gori - IBA.\nNa Solilma je bio i pisca, novinara iz New Yorka, Jonatan Francen koji trenutno piše članak za magazin National Geographic na temu „Migratorne ptice u Mediteranu": Jedna od tema koju istražuje je uticaj lova na ptice na Jadranskoj obali i Mediteranu.\n"Ono što je ostavilo snažan utisak na mene je da kada su lovci prisutni nema uopšte ptica. A onda, s druge strane, kad imate makar najniži nivo zaštite, samo nekoliko ljudi koji prate stanje vide se hiljade ptica.\nOvo je izuzetno važan koridor za migratorne ptice. Posebno na proljeće kada se migratorne ptice vraćaju. Moraju da se ovdje odmore. Lokacija kao ova na Solilima je izuzetno važna jer ovdje ptice mogu da se odmore i nahrane nekoliko dana. Veoma je važno da se radi na zaštiti ptica" – kazao je Francen okupljenim novinarima.\nViše možete pogledati na našim fotografijama.\nsrpnja 2020 (15)\nSOLILA U NOVOM RUHU


source.ba | Ovakve stvari smo do sada uglavnom gledali na malim ekranima\nOvakve stvari smo do sada uglavnom gledali na malim ekranima\nNemamo priliku tako često gledati vrhunske sportske manifestacije u Sarajevu. Jedna takva se sprema za sve ljubitelje borilačkih sportova. Sedmog decembra u KSC Ilidža imamo priliku dva sata uživati u borilačkom spektaklu, turniru No Limit. Šest borbi ćemo gledati do vrhunca večeri, borbe našeg Dževada Poturka i Mamadoua Kete. Već su ranije protivnici padali nakon njegovih udaraca, a slična sudbina očekuje i belgijskog borca.\n„Sjedio sam u autu, a mladić mi je dobacio: 'Dabogda se ponovila Srebrenica!'“\nPored sedam vrhunskih borbi, Poturak najavljuje još jedno iznenađenje, a to je dolazak jednog od najvećih imena K-1 sporta, Gokhana Sakhija.\nNije Poturak jedini bh. borac koji će se predstaviti publici. Još šest boraca koji nose zastavu naše domovine će imati svoje borbe 7. decembra, a to su Dževadov brat Dženan, Elmir Mehić, Haris Ćutuk, Dario Kadić, Sanid Imamović i Adis Dadović.\nOno što ćemo gledati 7. decembra smo do sada uglavnom gledali preko malih ekrana. Da spektakl bude potpun trebaju i pune tribine, a naši borci vjeruju u to.\nTagovi: dario kadićbh machineharis ćutukdženan poturakelmir mehićmamadou keteno limitDzevad Poturakk-1


14 mart, 2013 14 mart, 2013 28 januar, 2021\nTo je korak dalje ka sveprisutnom računarstvu, ideji da Internet i računari budu dostupni bilo gde i u bilo koje vreme, bez potrebe da koristite ruke. Google Glass prikazuje informacije u smarphone formatu putem prirodnih jezičkih govornih komandi I koristi google-ov Android operativni sistem. Google razmišlja o partnerstvu sa proizvodjačima naočara za sunce Ray-Ban ili Warby Parker, i može se desiti da otvore maloprodajne objekte da bi omogućili kupcima da isprobaju ovu spravu.\nGoogle Glass razvija ogranak google-a “Google X Lab”, koji su radili i na drugim futurističkim projektima kao što su automobili bez vozača. Projekat je bio najavljen na socijalnoj mrezi Google+ od strane Google-vog inžinjera i vodje Glass projekta Babaka Parviza, inženjera koji je radio na ugradnji displeja u kontaktna sočiva.\nPrema navodima nekih Google-ovih zaposlenih Glass je originalno bio predvidjen da bude pusten u javnu prodaju po ceni standardnog smart telefona. Narudžbina Explorer edicije ovih naočara dostupna je testerima i developerima u SAD po ceni od 1,500$ i biće dostavljena početkom 2013, dok će potrošačka verzija biti dostupna kupcima do kraja 2013. godine po značajno povoljnijoj ceni.\nIdeja Glass projekta je zaista zanimljiva, samo je pitanje gde će naći svoju primenu i koliko će steći popularanost među širim narodnim masama.\nPogledajte zanimljiv snimak urađen pomoću Google naočara, koji pokazuje neke od njihovih funkiconalnosti.\ngoogle glassgoogle naocare


USS Arizona je bio američki brod izgrađen za američku mornaricu i pokrenut je 1915. godine. Brod je služio za razne svrhe, od prevoza predsednika Vudroa Vilsona u Parisku mirovnu konferenciju, šalju ga u Tursku tokom grčko-turskog rata i u Havaje 1940. godine kao i odgovor na pretnju japanskog imperijalizma. USS Arizonu su bombardovli Japanci 7. decembra 1941. godine i tako je brod eksplodirao i potonuo, a ubijeno je 1 177 članova posade i oficira. Brod je proglašen kao nacionalna istorijska znamenitost i danas se memorijalno obeležava dan brodoloma, a USS Arizona Memorial poseti godišnje dva miliona ljudi. Foto: Profimedia


Rukometašica Srbije Slađana Pop-Lazić otkrila je šta je bilo ključno da ubedljivo savladaju reprezentaciju Kine (43:23) na startu Svetskog prvenstva u Nemačkoj.\nSlađana Pop-Lazić na treningu\n- Utakmicu smo otvorili pod malim stresom, ipak je početak prvenstva i protivnik koga ne poznajemo, ali smo svih 60 minuta držali isti nivo. Nije bilo kao po običaju "lako ćemo", nego smo do kraja ostale koncentrisane - rekla je Pop-Lazićeva za sajt RSS.\nDevojka koja igra na poziciji pivotmena je četiri puta zatresla mrežu Kine i već je arhivirala taj duel, jer ih u nedelju od 14 sati čeka Kamerun u drugom kolu D grupe.\n- Biće slično utakmici sa Kinom sa više duela. Više napadaju "jedan na jedan", tako da će biti fizički zahtevniji meč - dodala je Pop-Lazić.\nLebron Džejms: Možda se i vratim u Klivlend


27 maj, 2013 27 maj, 2013 22 april, 2021\nNažalost Bootstrap ima relativno nepotpunu podršku za poslednje tehnologije, HTML5 i CSS3, ali dobra stvar je kompaktibilnost sa svim glavnim browser-ima. Druga verzija Bootstrap-a podržava responsive dizajn, što znači da se automatski prilagođava različitim veličinama ekrana na različitim operativnim sistemima.\nTwitter Bootstrap je najpopularniji projekat na GitHub-u i pri tome open source, što znači da su svi dobrodošli da se priključe i pomognu unapređenju ovog frameworka.\nNedavno je Twitter izdao obaveštenje da je u pripremi nova verzija Bootstrap 3.0. Da bi omogućili dizajnerima da ostanu u toku, objavili su kako sve to treba da izgleda i koja su glavna očekivanja od nove verzije.\nGlavna poboljšanja koja se očekuju se odnose na sledeće:\npromena Bootstrap URL-a\nKompajliranje celokupnog LESS koda, responsive stilova, sve u jedan CSS fajl\nUkidanje podrške za IE7\nPrebacivanje na MIT licencu umesto Apache\nUbrzati kreiranje verzija\nPoboljšati responsive CSS\nCentralizovanje doprinosa zajednici\nOvo je samo deo funkcija koji je najavljen za izdanje 3.0. Framework je dobio novu oznaku „Mobile first“. Izdanje je kompletno prepravljeno da bi bilo prilagođeno mobilnim uređajima od početka umesto ranijeg prisupa kada su bili opciono dodati mobilni stilovi. U novom Bootstrap-u ova opcija će biti dostupna u izvornom kodu. Mobilni stilovi neće više biti u odvojenim fajlovima kao ranije nego u biblioteci, što čini upotrebu Bootstrap-a još lakšom nego ranije.\nBootrstrap 3.0 dolazi sa mnoštvom novih mogućnosti i trebalo bi nam dugo vremena da iz sve opišemo, pa smo naveli samo one najvažnije. Ova poboljšanja će znatno olakšati ne samo web dizajn nego i mobilni dizajn. Još uvek nije poznato kada će nova verzija biti objavljena, ali uvek možete biti u toku tako što ćete posetiti zvaničnu stranicu projekta na GitHub-u.\nNaše mišljenje je da se ovakav framework ne nalazi često na Internetu i da bi trebalo maksimalno iskoristiti njegove mogućnosti.


Rabljeni Peerless poluprikolice oglasi na prodaju - Hrvatska - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Transportna vozila > Poluprikolice > Peerless\nRabljeni Peerless poluprikolice na prodaju\nOvdje su rezultati pretrage rabljenih Peerless poluprikolice strojeva koji su za prodaju. Peerless poluprikolice oglase možete sortirati po cijeni, godini proizvodnje, države. Također možete koristiti kriterije pretraživanja na lijevoj strani kako biste suzili pretraživanje ili pročitajte više o Peerless poluprikolice na Znamka dijelu.\nOvde je kompletna lista polovnih Peerless poluprikolice za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Peerless poluprikolice koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Peerless poluprikolice koje Vas interesuju.


Putin odobrio početak projektno-istraživačkih radova za projekat „Snaga Sibira 2“ - Sputnjik Srbija\n13:10 27.03.2020 (osveženo 13:28 27.03.2020) Preuzmite kraći link\n„Sprovedena je preliminarna tehničko-ekonomska analiza, koja je dala potvrdan odgovor da je to svrsishodno, ekonomski isplativo. U skladu s tim je i molba da date nalog da se pređe na predinvesticioni stadijum – razradu tehničko-ekonomske osnove i početak projektno-istraživačkih radova za gasovod Snaga Sibira 2“, rekao je Miler Putinu.\nPutin je na molbu odgovorio potvrdno. „Dobro, naravno. Dogovoreno“, rekao je predsednik.\nIsporuke gasa biće, prema rečima Milera, orijentisane na tržište zapadne Kine.\nKapacitet tog gasovoda kojim bi se gas preko Mongolije prebacivao do Kine bio bi, procenjuje Miler, 50 milijardi kubnih metara godišnje.\ngasovod, Snaga Sibira, Putin


Sumnja se da je on u više navrata dolazio u jednu poslastičarnicu u Staroj Pazovi i od vlasnika, uz pretnje, zahtevao isplatu 2.000 evra. Prilikom hapšenja kod osumnjičenog Ramića je pronađena obeležena novčanica od 500 evra. Kako saznajemo, on je vlasniku lokala rekao da mora da mu da novac inače će imati "ozbiljnih problema".\n- Ako mi ne daš pare, imaćeš problem sa kriminalcima, i to sa zemunskim klanom - rekao je Ramić vlasniku, saznaje "Blic" iz izvora bliskih istrazi.\nSeka Aleksić i Nedžad Ramić\nOn je, kako saznajemo, više puta od vlasnika poslastičarnice pokušavao da izvuče novac, pa ga je ovaj prijavio policiji.\nRamić je potom upao u zamku i vlasnik mu je dao pretnjama iznuđeni novac.\n- Sekin brat uzeo je novac koji je bio obeležen i ubrzo je uhapšen. Bio je iznenađen kada je video inspektore koji mu prilaze i stavljaju mu lisice. Nije se opirao hapšenju - dodaje naš izvor.\nPo nalogu nadležnog tužioca, njemu je određeno zadržavanje do 48 časova, nakon čega će, uz krivičnu prijavu biti doveden na saslušanje u Osnovno javno tužilaštvo u Staroj Pazovi. Seka Aleksić se oglasila za "Blic" ovim povodom.\n- Odrastao čovek 42 godine sam bira svoje društvo i odgovara za svoje postupke, ja sa tim apsolutno nemam ništa i sve što uradi, isključivo radi sebi - kaže Seka Aleksić.\nNedžad je pevačici Seki Aleksić brat po majci, a sa folk zvezdom je u odličnim odnosima. Koliko su bliski, potvrđuju i društvene mreže pevačice, na kojima postavlja fotografije i sa Nedžadovom ćerkom, sa kojom voli da provodi vreme. U centru medijske pažnje Nedžad je bio i 2014. godine, kada je navodno pretio Sekinom drugom bratu Zulfu Ramiću. O navodima Zulfa u medijima da je uplašen za svoj život jer mu Nedžad preti pevačica se nije oglašavala, međutim nakon što su i njen brat Zulfo i ujak izjavili da pevačica nije novčano želela da im pomogne, ona se oglasila porukom na Fejsbuku, koju su preneli mediji.\n"Što se tiče familije, ja nikog ne mrzim. Pomogli su neki mojoj porodici i meni kad nam je bilo teško, baš kao što su nas se mnogi setili godinama kasnije zbog novca. Zaključili su da lagodno živimo i da bi i oni tako. Ništa mi nije palo s neba, iza mene su godine rada i truda, nisam sedela i čekala da se dogodi neko čudo. Neću pominjati kome sam sve pomogla i kome sve pomažem jer i to je samo moja stvar. Smatram da sam prosto dužna da se nađem svojim roditeljima jer oni su mi dali život, a ja ću uvek biti njihovo dete. Kao što ću im pomoći finansijski, pomoći ću im u svakom drugom smislu, baš kao što neću dozvoliti da ih neko uznemirava na bilo koji način. Novac može da pomogne u životu, ali neće kupiti mir u duši, neće ugasiti nečiju zlobu i gnev", napisala je tada Seka.\nMeštani: Ponaša se bahato, pretio je i drugima\nMeštani Stare Pazove ispričali su da je Nedžad Ramić poznat kao osoba koja voli da se bahato ponaša i kod drugih izaziva strah.\nZa iznudu od jedne do osam godina\nPrema Krivičnom zakoniku za krivično delo iznuda preti zatvorska kazna od jedne do osam godina.\n"Ko u nameri da sebi ili drugom pribavi protivpravnu imovinsku korist, silom ili pretnjom prinudi drugog da nešto učini ili ne učini na štetu svoje ili tuđe imovine, kazniće se zatvorom od jedne do osam godina", piše u KZ.


Blog – Strana 3 – maminocose.rs\nObjavljeno od stranemendadecijaradnja 2 marta, 2022 2 marta, 2022 Objavljeno uMama zna najboljeOstavite komentar na Zašto je važno da deca bajke dočaravaju\nPromene su najizvesniji deo života. Trudnoća, porođaj i roditeljstvo su vekovima bile intimni deo porodičnog miljea. O deci se brinulo u proširenim porodicama i o tome nije bilo razgovora i razmene šire od toga.\nU međuvremenu su se izgubile proširene porodice i danas mahom mame i tate brinu o svojoj deci sami u izolovanim stambenim jedinicama, daleko od ostatka porodice. U tim okolnostima mame su u prvim danima i godinama same, dok tate rade, a u mnogim zemljama sveta i mame često brzo nakon porođaja kreću na posao.\nI kako se sve ubrzalo od pojave interneta i razvile su se društvene mreže, tako su nekako i mame spontano zaposele iste. Danas ne retko svaka mlada žena čim sazna da je trudna otvara svoj instagram nalog i kreće da deli svoja iskustva od prvog dana. Mnoge mame krenu u ovu avanturu da bi razmenile svoje male i velike brige, većina se uključila u taj šarenolik svet da bi se družile sa drugim mamama, a nekako spontano su došle i do spoznaje da to može biti posao od kuće koji će im doneti i materijalnu vrednost, a samim tim olakšati uvek aktuelna egzistencijalna pitanja.\nKako god danas kod nas i u svetu imamo „more“ instagram mama, a pojavljuju se i tate tu i tamo i često su očevi uspešni u tom poduhvatu, između ostalog jer nemaju veliku konkurenciju.\nMnogim mamama se posrećilo da su na društvenim mrežama postigle veliku praćenost i popularnost, što im je omogućilo da izreklamiraju različite proizvode za mame, bebe i decu, čime su upotpunile porodični budžet i podigle kvalitet života svoje porodice. Najčešće se to ogleda u organizovanju putovanja, letovanja i zimovanja na egzotičnim destinacijama, odakle nas sa osmehom pozdravljaju preko storija i objava na zidovima svojih profila.\nTako je roditeljstvo samo po sebi postalo mnogo više javno nego pre, a mame se utrkuju da nam kroz neodoljive fotografije svojih mališana predstave enterijer svog doma ili eksterijer nekog obližnjeg parka. Istovremeno ćemo videti i koju garderobu deca nose, u kakvim kolicima se voze, šta grickaju ili kakve zdrave užine i obroke im mame spremaju.\nKompletan porodičan život postao je javan, ali često ne i istinit. Instagram kao društvena mreža je otpočetka postavio i estetska merila, pa su životi svih predstavljeni u najlepšem izdanju. Sve je na fotografijama kao nekada u časopisima koji su diktirali životni stil. Sve je dizajnirano i provučeno kroz filtere. Često efekat ovakvog predstavljanja bude frustracija onih čiji život ne izgleda kao životi influensera.\nRealno, šta o životu možemo zaključiti na osnovu otiska na društvenim mrežama? Da su sve mame uvek lepe i doterane, da deci spremaju čarobna jela koja izgledaju bolje nego u mnogim ugostiteljskim objektima (ukus se podrazumeva), da su sva deca uvek slatka i nasmejana, prelepo obučena, da svi letuju na neverovatno atraktivnim destinacijama, zimuju u popularnim ski centrima….\nNaravno ima tu i stvarno korisnih sadržaja, mama koje dele sjajne recenzcije knjiga za roditelje i decu, preporučuju kulturne događaje i školice za decu, ali i ti sadržaji su upakovani u neverovatno lepe i estetski neodoljive forme.\nGledajući sve te slike, čovek bi pomislio da je raj na planeti Zemlji i da sve što treba to je da uživamo u lepoti koja nas okružuje. Na žalost, kada izađemo na ulicu bilo kog grada u svetu, suočićemo se sa tim da svet izgleda drugačije. Da li su društvene mreže postale virtuelna tvorevina onog za čim ustvari čovek teži? Da li sve te mame ustvari žele da svet bude lep, skladan i harmoničan kao na njihovim fotografijama, pa prosto kreiraju isti zarad svojih unutrašnjih potreba za lepim. Ili su svi ušli u uloge glumaca gde se predstavljaju na način koji im najviše odgovara. Tako imamo „modne mame“, „eko mame“, „vege mame“, „biznis mame“, „fit mame“….Mame koje svoje profile kreiraju na određenu temu i sebe predstavljaju kroz ulogu vezanu za tu temu.\nDa li je ovakav način ispoljavanja koristan, dobar ili loš neka proceni svako sam. Vreme će kao i uvek doneti svoj sud ovih neverovatnih pojava u socijalnom aspektu društva. Da ne postoji tržište, ne bi postojala ni roba ili usluga, tako da ne postoje milioni koji ovakve i slične sadrđaje lajkuju i prate, ne bi postojali ni toliki nalozi na fejsbuku, instagramu, tik-toku i ostalim platformama.\nMame su svakako danas zauzele značajno mesto na popularnim društvenim mrežama. Objavljuju fotografije svoje dece često bez dozvole jer su deca suviše mala, da bi im takvo odobrenje dala. Sve što je nekada bilo čuvano i paženo od pogleda drugih, danas je javno i dostupno. Kako se to očitava na život dece, takođe ćemo saznati kroz vreme, jer će ova pojava svakako biti oblast različitih naučnih istraživanja.\nDo novih spoznaja i osvešćivanja posledica ovakve ekspanzije predstavljanja porodičnog života, nema nam druge nego da budemo svedoci i učesnici istog. Blog Mamino ćoše je takođe prisutno u tom već pomenutom svetu, kao jedna mala oaza za mame koje će nadamo se ovde pronaći nešto od sadržaja za kojima tragaju. Kao što i mi, članovi redakcije pronalazimo zanimljive teme upravo na profilima mama na društvenim mrežama.\nSve je povezano i jedno na drugo utiče. Ukoliko deca koja danas rastu, budu sutra bolji ljudi od nas, onda je ovaj talas promena dobar, čak i ako tako ne izgleda na prvi pogled.\nFoto – arhiva redakcije\nObjavljeno od stranemendadecijaradnja 28 februara, 2022 28 februara, 2022 Objavljeno uSa drugaricom na kafiOstavite komentar na Svet mama na društvenim mrežama\nVoćni leptiri – likovna užina na tanjiru\nČesto se mame žale kako deca neće da jedu voće. Verovatno je ta briga iznedrila kreativnost mnogih mama širom sveta koje su počele da slikaju hranom na tanjiru. Tako su nastali i ovi voćni leptirovi.\nUpotrebite svoju maštu od namirnica koje su se zatekle u kući. Nije potrebno da imate svo voće sa fotografija. Ovo je samo kao inicijalna ideja u slikanju leptira. Jednako se možete poigrati i sa pravljenjem cvetova, sunca i ostalih lepih odlika proleća koje je pred nama.\nNeka leptirovi na tanjiru prizovu proleće i lepo vreme, kako biste sa vašom decom što više vremena provodili napolju.\nKroz igru i maštu, decu možete podučiti mnogim stvarima. Ispričajte im kako leptirovi žive tek jedan tren, ali nam donose toliko lepote i radosti kada ih vidimo. Kako su šarenoliki i ulepšavaju baštu i cveće svojim prisustvom. Kako u svom kratkom životu prolaze kroz metamorfozu od gusenice preko čaure do leptira i upitajte ih da li to na neki način podseća na naš život. Prvo smo deca, pa pubertetlije i tek onda odrasli ljudi.\nNa ovaj način hrana je povod ne samo da njome slikate, već i uvek da mnogo toga novog naučite i razmenite.\nObjavljeno od stranemendadecijaradnja 23 februara, 2022 23 februara, 2022 Objavljeno uČarolije a la mamaOstavite komentar na Voćni leptiri – likovna užina na tanjiru\nZašto deca vole da se ljuljaju\nSrpska narodna pesma za decu „Ljulja, ljulja, ljuška“ pevala se prilikom uspavljivanja dece ili ljuljuškajući dete na kolenu. Tekst iste govori da su deca odvajkada volela da se ljuljaju. Taj ritam ljuljanja bebe pamte još iz maminog stomaka, dok se ona kreće, šeta ili čisti kuću, oni se lagano ljuljuškaju u plodovoj vodi.\nTo je svakako ritam koji decu umiruje i zato kada želimo da se dete umiri pred spavanje, dobro je staviti ga u neku ljuljaškicu – njihalicu, a još je bolje ako ga nosite i ljuljuškate.\nUskoro će proleće, pa ukoliko imate dvorište, napravite za vaše dete i njegove drugare ljuljaške. Budite kreativni, nije potrebno previše materijala i ne moraju biti skupe gotove ljuljaške za decu. Koristite nešto od materijala što već imate u garaži ili dvorištu, na primer staru gumu od automobila, neke daske koje su vam ostale i slično.\nZajedničko ljuljanje dece, uči ih kroz igru da se sinhronizuju jedno sa drugim što je lepa i korisna životna lekcija. Uspostavljaju veze na nekom nivou koje samo igra može da pruži.\nLjuljanje je takođe jedna vrsta „letenja“ koja nam prirodno omogućava da osetimo lakoću i ostvarimo na neki način davnašnju želju čoveka da pored kretanja po zemlji, ovlada i kretanjem kroz vazduh.\nZato i mnogi odrasli vole da se zaljuljaju, kada ih niko ne gleda. Možda nije loša ideja da jednu veću ljuljašku napravite za sebe. Ljuljanje je dobra zabava za decu i odrasle, uživajte.\nObjavljeno od stranemendadecijaradnja 21 februara, 2022 Objavljeno uČarolije a la mamaOstavite komentar na Zašto deca vole da se ljuljaju\nRoditelji pred kojima je porođaj i susret sa bebom, poslednjih meseci trudnoće „svijaju svoje gnezdo“. Donose konačnu odluku o mestu gde žele da žive i dočekaju svoje dete, što podrazumeva uređivanje prostora i naravno pribavljanje svega potrebnog. Spisak potrebnih stvari nije mali, koliko god se trudili da budu skromni i da ne preteruju.\nSvakako je potrebno sedište za bebu u kolima, kako za izlazak iz porodilišta, tako i za prvu posetu pedijatru. I već prvog dana kod kuće biće potrebna kadica za kupanje, pult za prepovijanje, pelene, benkice, zekice, kapice…\nSpisak stvari potrebnih za bebu pronaći ćete u svim bolje opremljenim radnjama, ali i na internetu. Menda dečija radnja ima i specijalne uslove za prvu kupovinu, kojom ćete ostvariti korisne popuste na tekstil i na bebi opremu.\nDozvolite da se u nabavku svih tih stvari uključe bližnji. Svaka pomoć je dobrodošla, a izdaci za doček bebe nisu mali. Čini se da je sva ta euforija oko pribavljanja stvarčica za bebu otklon od razmišljanja o samom porođaju, a nekad i nedovoljna priprema za isti.\nBudite svesni da je vaša unutrašnja priprema za dolazak bebe mnogo značajnija od svega ostalog i zato je važno da u svim tim pripremama ne izgubite kontakt sa vašom bebom. Pokušajte svakodnevno da „razgovarate“ sa vašim čedom, kako mislima, tako i glasom. Obaveštavajte je kako se radujete njenom dolasku i kako jedva čekate da je vidite. Pokazujte joj i govorite šta ste sve za nju pripremili i kako se nadate da se i njoj sve to dopada.\nVerujte da vas vaša beba razume, možda ne baš u potpunosti, ali svakako će razumeti vaša osećanja, vašu radost i vaše iščekivanje. I ona ukoliko ste u poslednjem trimestru zna da je očekuje velika promena i skuplja snagu za taj veliki događaj, za rađanje.\nIznenadiće vas znaci koji najavljuju bebino rođenje. Kod nekog će biti suptilni, kod nekog burni. Ne brinite, prepoznaćete ih po tome što ne liče na ništa što je bilo prisutno u prethodnih devet meseci.\nOtprilike jedanaest dana pred rođenje beba će se maksimalno ispuniti plodovom vodom, kako bi joj prolazak kroz porođajne kanale bio što ugodniji. Mama će to osetiti kao da se ona ispunila sa još više vode u svom telu. Neke mame to opisuju kao osećaj da su nalik kitu koji je progutao pola mora.\nTo je znak da je porođaj blizu, a kako će isti izgledati i kako ćete zajedno sa bebom kroz isti proći zavisi od toga kakvi ste inače u životu i kakva vam je priroda prilikom susreta sa novim i nepoznatim situacijama u životu. Da li umete da se prepustite ili volite sve da imate pod kontrolom? Bezbolnije za sve situacije u životu je ukoliko umete da se prepustite. Imajte poverenja u život. Zahvaljujući tome i vi ste danas ovde na ovom mestu i nastavljate životnu liniju vaših mnogobrojnih predaka. Na nekom suptilnom nivou imate podršku i svih tih generacija iza vas i jednu veliku snagu koja je život sam.\nEnergija rađanja je velika i silna, prepustite joj se i uronite u istu puštajući vaše telo da čini sve što je potrebno. Ono će vas naučiti i dovesti do cilja, jer je mudrije od svih napisanih knjiga o porođaju. I na kraju dobro je znati da je porođaj početak, a ne kraj, da je porođaj jedan veliki udah za narednih dvadestak godina pred vama. Udahnite duboko i rasporedite energiju roditeljstva na jedan značajan i dug period u kome ćete mnogo toga novog naučiti, što će vas oplemeniti i obogatiti više od svakog materijalnog blaga. Zato je roditeljstvo blagoslov, a vaša svest o tome zahvalnost.\nObjavljeno od stranemendadecijaradnja 17 februara, 2022 Objavljeno uU maminom stomakuOstavite komentar na Priprema za dolazak bebe\nDanas će neko obeležiti praznik Svetog Trifuna koji najavljuje buđenje prirode i proleća, a neko će obeležiti dan Svetog Valentina, poznatog kao Dan zaljubljenih. I jedan i drugi praznik imaju veze sa ljubavlju na određen način, pa je možda sve to dobar povod da se zamislimo na temu ljubavi. Mnogo se o ljubavi priča, a slika sveta u kome živimo i nije baš najljubavnija.\nU kakvoj je vezi ljubav i roditeljstvo ne treba mnogo pojašnjavati, a možda i treba. O ljubavi nismo učili direktno ni u jednoj školi, o ljubavi smo spoznavili kroz lično iskustvo, prvo kao dete, a danas kao roditelji. Šta je ljubav pokušali su najčešće da opišu pesnici, dok mame nemaju vremena da to opisuju. Mame ljubav žive.\nOd prvog momenta kada osetite te čudne pokrete u svom stomaku, od momenta kada ugledate te okice i to savršeno biće u porodilištu, znate da se vaš život potpuno promenio i upotpunio. Osećate kao da ste oduvek znali da neki smisao vašeg postojanja postoji, a sada postoji i fizički dokaz smisla vašeg života.\nI svaka žena rodivši se kao mama konačno razume zašto je njeno srce tako veliko i toliko ispunjeno nežnošću i bezuslovnom ljubavlju. U različitim odnosima, ponekad nažalost i u roditeljstvu čućemo rečenice „ako uradiš to i to, dobićeš to i to…“ To svakako bezuslovna ljubav nije. Bezuslovna ljubav nije kada mislimo i živimo u „ako, onda“. Bezuslovna ljubav je kada volimo bez „ako“ i bez „onda“. Koliko nas ima to iskustvo pre roditeljstva? Koliko nas je uspelo da izgradi odnos sa partnerom bez ličnih očekivanja utkanih u taj odnos?\nDeca nas iznova vraćaju u to stanje svojim dolaskom na ovaj svet. I zato mamama nije teško da ustaju noću, da doje i brinu, da učine sve što je potrebno da njihovo dete bude dobro zbrinuto. Ta vrsta požrtvovanosti je upravo i ta vrsta ljubavi koja nam je data kako bismo istu proširili i na druge ljude. Biti u stanju takve ljubavi, znači voleti šire i više od onoga kako nas ova civilizacija podučava od malih nogu. Strah se uvukao u ljude, a gde je mnogo straha, ljubavi je manje. Nema mesta i za strah i za ljubav podejdnako. Mi pravimo izbor kome ćemo više ustupiti mesto.\nMamino srce začarano je tim neodoljivim osmesima i ona će zato uvek imati u srcu ljubavi dovoljno i za sav ostali svet. Mame o ljubavi pišu svojim kolačima, svojim bržiljivo spremljenim užinama, složenim fiokama i čistim podovima. Mame o ljubavi pevaju svojim nežnim glasom kada uspavljuju, svojim strpljivim objašnjenjima i toplim pogledima. Mame o ljubavi sanjaju dvadeset četiri sata na dan, svakog dana u godini, dok opremaju svoju decu svim alatima i veštinama da se vinu u sopstvene visine, kada za to dođe vreme. Mame ljubavlju grle promrzle obraze i duvaju u toplu supu. Mame su ljubav same po sebi i rađaju ljubav iz dana u dan. Sve ovo važi i za tate. Bez tata ni mama ne bi mogla da postane to što jeste. No, danas smo više pričali o mamama, jer ovo je Mamino ćoše i većma ga čitaju mame. Zahvalite sebi na iskustvu koje živite i nastavite da volite punim srcem. Ljubav je i osećanje i stanje. Hrana od koje deca najbolje rastu.\nObjavljeno od stranemendadecijaradnja 14 februara, 2022 Objavljeno uMama zna najboljeOstavite komentar na Mame ljubav žive\nKaži mi kaži, kakvo ime da ti dam\nOduvek su ljudi verovali da je ime čoveka važno, pa postoji i latinska poslovica Nomen est omen „Ime je znak“. Zato i danas kada mama i tata razmišljaju o imenu deteta ozbiljno tome pristupaju, pokušavajući da pronađu najprikladnije.\nNeretko danas mame brinu da ime bude originalno, nesvakidašnje, a posebno se vodi računa o tome kakvi sve nadimci mogu da se izvedu iz imena, pa se pažljivo bira. Nekada davno u našem narodu imena su davana po biljkama i životinjama: Lav, Vuk, Višnja, Dunja…Dolaskom hrišćanstva sa slovenskim imenima izmešala su se jevrejska, a ljudi na ovim prostorima počinju da daju imena po apostolima: Petar, Mihailo, Gavrilo….Tako da hteli ne hteli imena ljudi imaju veze sa društvenim okruženjem i događajima te epohe.\nČesto su u našem narodu dodeljivali imena koja su bila vrsta zaštite i podrška zdravlju i životu, pa tako postoje imena kao što su Gvozden, Zdravka, Života…Ukoliko se dete rodilo pre vremena ili rano ujutro, dobijalo bi ime Ranka ili Ranko.\nNa mnogo načina ime utiče na život pojedinca, pa nije čudno što oduvek ljudi veruju da ime određuje sudbinu. Po mnogim psihološkim istraživanjima rađenim na temu imena saznalo se da zvučno blaga imena su „milija“ ljudima, dok su oštrija imena nekada manje dopadljiva. Takođe se saznalo da posebna i neobična imena često iniciraju vlasnike istih da izaberu neobičnu karijeru u životu, koja je u skladu sa tim imenom i naglase svoju posebnost. Svakako se neki deo identiteta čoveka poistoveti sa imenom. Roditelji često imaju dobru intuiciju kada svom detetu daju ime i zato ime često odgovara osobi koja ga nosi.\nI naravno od kako je sveta u svemu postoji moda, pa tako i moda određenih imena koja asociraju na poznate ljude u svetu. Takva su imena npr. Dajana, Novak i slično. U modi su i mnoga internacionalna i kratka imena, koja deci, sutra odraslim ljudima omogućavaju da budu prihvaćeni u bilo kom kraju sveta.\nStatistika popularnosti određenih imena dostupna je zahvaljujući matičnim službama, pa je tako u 2021.godini najčešće ime za devojčicu bilo Mia, a za dečaka Relja.\nU prethodnoj godini devojčice su još dobijale ime Ema, Mila, Ela, Lara, Lina, Sofija, Hana, Ana, Lea i Natalija, a dečaci Mateo, Noa, Emil, Leon, Teo, Matija, Filip, Nikola, Danijel i Luka.\nU poslednjih trideset godina najpopularnija imena u Srbiji su Milica i Nikola.\nU istom periodu devojčicama su često davana imena Anđela, Sara, Teodora i Anastasija, a dečacima Luka, Stefan i Lazar.\nKakvo god ime da odaberete svom detetu, ne možete mnogo pogrešiti. Vodite računa samo ukoliko ime dajete po nekom pretku, kakvu je sudbinu taj predak imao. Dešava se da ljudi u želji da sačuvaju spomen na nekog pradedu ili prabaku, zanemare i momenat njihove sudbine, a vi upravo tim običajem na neki način vezujete energiju svog deteta za energiju te osobe koja je nekada živela.\nBudite slobodni u odabiru imena i osluškujte sebe iznutra. Dešava se, doduše retko, da vam ime za dete dođe u snu. Razmotrite takve znake i pratite svoj osećaj. Začećem vašeg deteta, dobili ste od svemira paket bezuslovne ljubavi, pa će i ime biti dato sa ljubavlju. O tome je upravo pisao naš Čika Jova Zmaj:\nIme da ti dam,\n„Diko“, ili „snago“\nIli ću „lane“\nIli „moje blago“\nHoću li „dušo“\nIli „moje drago“\nSvome zlatu tepa\nAl“ ja bih proveo\nObjavljeno od stranemendadecijaradnja 9 februara, 2022 Objavljeno uMama zna najboljeOstavite komentar na Kaži mi kaži, kakvo ime da ti dam\nKakve sve pripreme za porođaj postoje\nKada posmatramo porođaj kroz vreme, možemo da uočimo da je naziv „priprema za porođaj“ nastao sredinom prošlog veka. Sve dok se porođaj odvijao u kućama gde su žene živele, one se naravno nisu specijalno pripremale za porođaj.\nVećina stanovništva je živela u prirodi, po selima i porođaj je kulturološki doživljavan kao nešto prirodno, za šta nije bila potrebna specijalna priprema. Žene su svedočile rađanju svojih komšinica i rođaka, kao i rađanju mnogih domaćih životinja, pa se naravno nisu previše brinule oko svog porođaja. Uglavnom su bile aktivne i neretko rađale decu za vreme nekih radova u polju ili u obližnjem šumarku.\nOduvek je sam čin porođaja bio dočekivan sa određenom strepnjom zbog bolova kroz koje je žena trebala da prođe, ali isto tako i zbog nesrećnih ishoda, gde je nedovoljno poznavanje higijene bio i glavni uzrok istih. Pre otprilike 150 godina porođaj se preselio u bolnice. Žene su rado tamo odlazile, jer su shvatile da je higijena važna da prežive one i deca, a i zato što je u bolnicama bila solidna hrana, a mnoge su žene tada kod kuće bile gladne.\nI tako dolazimo do današnjeg dana gde je porođaj smešten u porodilište, ali ni higijena ni hrana više nisu motivi zbog kojih trudnice tamo odlaze. Imaju poverenja u medicinsko osoblje i nadaju se da će dobiti svaku pomoć za sebe i bebu u porodilištu. Ono što današnja žena prvorotka ne zna, to je kakve je sve procedure tamo očekuju i kako ustvari izgleda porođaj. Tako su unazad pedesetak godina pri porodilištima nastale i prve „pripreme za porođaj“, gde su babice u saradnji sa lekarima krenule da žene pripremaju za porođaj. Način na koji su babice tom poslu pristupile, bio je podudaran sa svim onim što žene u porodilištu očekuje. Uglavnom su se fokusirale da ženama objasne fiziologiju samog porođaja, prepoznavanje znakova za polazak u porodilište, kao i prepoznavanje vrsta kontrakcija i detektovanje njihove učestalosti.\nDanas imamo sve manje organizovanih priprema za porođaj pri zdravstvenim ustanovama, a sve više privatnih „školica za roditelje“ u okviru kojih se trudnice pripremaju za porođaj kroz seriju predavanja. Pa idemo redom da ih sve pobrojimo:\nPriprema za porođaj pri obližnjem Domu zdravlja ili u okviru porodilišta. Takve vrste priprema drže babice i trudnice uče svim fiziološkim znacima i događajima na porođaju. Tokom tih priprema uči se i disanje koje omogućava da se ublaže kontrakcije, ako se pravilno nauči kada sa istim započinje. Obično su ove vrste priprema besplatne i pokrivene vašim zdravstvenim osiguranjem.\nŠkola za roditelje najčešće je naziv privatnih školica u okviru kojih se odvija priprema za porođaj. Tokom mesec dana za grupu polaznica ili parova, organizovana su predavanja koja drže različiti predavači: ginekolozi, babice, pedijatri, anesteziolozi, nutricionisti…Na svakom predavanju postoji i neki predstavnik određene komercijalne firme koji predstavlja proizvode koji će budućim roditeljima biti od koristi u samom porođaju, tokom trudnoće ili nakon porođaja. Na ovaj način se ove privatne školice finansiraju, a za same polaznike škole predavanja su besplatna.\nPsihofizička priprema za porođaj je priprema sa vežbama i objašnjenjem fiziologije trudnoće i porođaja obično od strane babice ili fizioterapeuta. Ovakva vrsta pripreme za porođaj više je usmerena na fizičku pripremljenost za sam porođaj, nadograđena sa vežbama tipova disanja u porođaju i osnovnim informacijama o tome šta se i kada radi, kada porođaj krene.\nJoga za trudnice je različita po činjenici da se okupljaju trudnice kako bi vežbale „asane“ koje će ih fizički najbolje pripremiti za porođaj. Ovakvu vrstu pripreme za porođaj mogu da organizuju instruktorke joge za trudnice, koje su često po zanimanju babice. Danas je ovo jedan od popularnih načina pripreme za porođaj.\nHipno porođaj je različit način pripreme za porođaj utoliko što u njemu učestvuje i mama i tata, zajedno sa sertifikovanim terapeutom. Ova vrsta pripreme oslanja se više na psihu i terapeut priprema par kako će tokom porođaja primeniti određenu vrstu „hipnoze“, podpomognutu disanjem. Na našim prostorima nema mnogo sertifikovanih terapeuta za ovu vrstu pripreme, dok zdravstveni sistem pojedinih zapadnih zemalja finansira ovakvu vrstu pripreme u vidu vaučera koji se poklanja trudnicama za pohađanje iste.\nPsihološka priprema za porođaj je vrsta pripreme u kojoj terapeut radi sa parovima i kroz iščitavanje odnosa između mame i tate, povezuje ih međusobno i povezuje ih sa bebom. Ovo je takođe nov način rada i nov način pripreme koji ima za cilj da se preveniraju traume koje porođaj može da napravi svim učesnicima porođaja.\nDula je žena obučena da bude emotivna podrška porodilji, kako pre, tako i tokom samog porođaja. Ovaj naziv za ženu koja prisustvuje porođaju, a nije babica, još uvek je kod nas nedovoljno poznat, iako su one u našoj zemlji organizovane u udruženje i trude se da promovišu svoje aktivnosti.\nI na kraju za koju god vrstu pripreme za porođaj da se odlučite, nećete pogrešiti, jer će vam svaka informacija o tome šta vas očekuje biti dragocena. Čak i ako se ne odlučite ni za jednu vrstu pripreme za porođaj, imajte na umu da vas je priroda pripremila za porođaj kroz sve vaše menstrualne cikluse pre trudnoće, kao i kroz odnose sa vašim partnerom. Imajte poverenja da vas priroda nikada ne bi ostavila nepripremljenim za tako snažan i važan događaj koji je pred vama.\nObjavljeno od stranemendadecijaradnja 7 februara, 2022 Objavljeno uU maminom stomakuOstavite komentar na Kakve sve pripreme za porođaj postoje\nMamina posla iz dana u dan\nKakvu god podelu posla da ste napravili sa suprugom, koliko god pomoći da imate od baka i deka, svakako da u ulozi mame, posla ne manjka. Potrebno je razumeti bebu i biti na oprezu na svaki njen mig, biti miran i staložen, jer svaka vaša nervoza momentalno se prenosi. Uporedo treba organizovati sve oko nabavke i pripreme hrane, održavanja higijene doma, razumeti bližnje i biti na raspolaganju i za stariju decu. Ukoliko radite i pored svega toga, jasno je da kao svaka mama imate prirodno razvijene mogućnosti da mnogo toga radite uporedo.\nVećinom mame sve rade spontano, bez čvrstih planova i programa, jer imaju duboku intuiciju i u svakom trenutku mogu da promene prioritete u odnosu na svakodnevne događaje. Upravo ta naizgled neorganizovanost, daje mamama mogućnost neograničene kreativnosti. Koliko puta ste spremili ručak od preostalih namirnica u frižideru. Često nam ograničeni resursi, pospešuju domišljatost i zato su mamina posla bez kraja i bez početka.\nMama za svoje poslove ne prima materijalnu nadoknadu već su joj najveća plata mir i harmonija u kući. Naravno da je to sa malom decom retko, ali nije nemoguće. Kako god današnja mama zna da svakog dana prvo treba da se pobrine za sebe. Zato grabi svaki minut dok deca spavaju da se istušira, opere kosu i namaže neke kremice za lice i telo. Mama koja to ne postizava, vrti se u krugu ne samo obaveza, već i blagog nezadovoljstva, koje povremeno može da poraste.\nOberučke prihvatite svaku pomoć koja se nudi i gledajte da sebe namirite na prvom mestu. Nađite vreme i vaš kutak za jednu kratku „meditaciju“, odnosno tihovanje. Kada god se za to ukaže prilika, izađite sa vašim drugaricama na čašicu razgovora. To će vam dati mogućnosti da se svakodnevno presaberete i nastavite taj najlepši i najteži posao na svetu – biti mama.\nObjavljeno od stranemendadecijaradnja 31 januara, 2022 Objavljeno uMama zna najboljeOstavite komentar na Mamina posla iz dana u dan\nKako da se pobrinemo za ptice zimi\nZima je i biće još hladnih i snežnih dana. Od malih nogu učite decu da nismo sami i da pored toga što brinemo jedni o drugima, potrebno je da se pobrinemo i za neka druga mala i važna bića u našem okruženju. Ukoliko su deca predškolskog uzrasta, pokažite im kako su u gradovima i selima pored nas ostale neke ptice i ptičice koje nisu pobegle u toplije krajeve i koje treba da prezime pored nas. Iako je u prirodi sve uređeno i ptice će svakako naći hranu u prirodi, čak i kada je sneg i hladno, nije suvišno da deci skrenemo pažnju na njih.\nNabrojite sa vašom dečicom koje to ptice vidimo pored nas i kada je sneg. Objasnite im zašto se ptice koje odlaze na jug zovu selice, a ptice koje ostaju ovde stanarice. U toplini vašeg doma osmislite zajedno sa decom kako ćete im napraviti kućice za hranu i postaviti da jedu na obližnjem drvetu u dvorištu ili parku.\nNajjednostavnije je da zajedno sa decom osmislite kućice od starog hleba. Možete osušiti stari hleb na kriške i okačiti da ptice mogu da se posluže mrvicama.\nKombinacija voća i različitih semenki, takođe će obradovati ptičice u našem komšiluku. Pobodite suncokret u manju jabuku ili iskoristite kore od mandarina/ pomorandži, pa ih napunite semenkama hrane za ptice i zajedno sa decom montirajte na vašoj terasi ili ispred kuće.\nMalo više truda traži pravljenje posuda za hranjenje ptica od na primer istrošenih plastičnih flaša. Skrenite pažnju deci kako se razne stvari mogu iskoristiti i kada im prvobitna namena prođe. Probušite kroz flašu makazama ili nožem dve manje rupe i provucitu staru varjaču. Dozvolite da čujete i predloge vaše dece, moguće je da će smisliti nešto potpuno novo i reciklirati možda i neku staru igračku u ovu svrhu.\nI na kraju šišarke koje ste zajedno skupljali u jesen, sada mogu takođe poslužiti kao mali „tanjirići“ za hranu za ptice. Prethodno malo namažite šišarke medom, a zatim ih uronite u hranu za ptice i stavite napolje na obližnje drvo. Mnoge ove ptičje poslastice biće ne samo korisne, već i dekorativne.\nZima je duga, a vi imate mogućnosti da isprobate mnoge od ovih predloga, ali i da osmislite vaše. Ptice će biti zahvalne, a vi ćete na kreativan i koristan način animirati dečicu u dugim zimskim danima. Svaki dan nam daje mogućnost da uradimo nešto lepo i dobro za sebe i druge. Iskoristimo tu mogućnost.\nObjavljeno od stranemendadecijaradnja 31 januara, 2022 Objavljeno uČarolije a la mamaOstavite komentar na Kako da se pobrinemo za ptice zimi\nNoviji članci 1 2 3 4 5 … 19 Stariji članci


Voša se ''naoštrila'' - Ruši tradiciju? - Sportske.net\nVoša se ''naoštrila'' - Ruši tradiciju?\nTrener fudbalera Vojvodine Vladimir Buač rekao je danas da je upoznat sa negativnim skorom koji novosadska ekipa ima sa ekipom Rada u Beogradu, ali je naglasio da je tradicija tu da bi se rušila.\nKup Srbije - Voša brojala do šest, Mladost do petVojvodina dobila novu upravu, najavljena prava pojačanja!KUP: Određeni termini utakmica 1/8 finalaVojvodina bolja, ali je Pavkov spasio Radnički!Posle Evrope, povratak u realnost - Zvezda dočekuje Mladost, Partizan u Bačkoj\nFudbaleri Vojvodine sutra gostuju Radu u utakmici 15. kola Super lige Srbije.\n"U poslednje vreme imamo negativan skor protiv Rada na Banjici, ali tradicija je tu da bi se rušila i verujem da ćemo na sutrašnjem meču popraviti naš medjusobni bilans. Mislim da se trenutno stanje u ekipi Rada definitivno ne reflektuje onako kako treba u Super ligi Srbije. Oni su pretposlednji, ali pogotovo njihova poslednja utakmica govori da su izuzetno kompaktna ekipa, naročito u fazi odbrane", rekao je Buač.\nDueli sa "Građevinarima" u Beogradu predstavljaju jedno od najtežih gostovanja za Vojvodinu, obzirom na to da je ekipa iz Novog Sada u tim mečevima do sada uspela da slavi samo dva puta u istoriji kluba. Bilo je to davne 1997, kao i 2013. godine, s tim da je ta druga pobeda ostvarena na stadionu Obilića.\nGovoreći o Radu, Buač je naveo da ekipa s Banjice igra dosta agresivno i da protivniku ne dozvoljava da kreira mnogo prilika.\n"Mi ćemo se više bazirati na nas same nego na protivnika. Najiskrenije me raduje to što smo na poslednje dve utakmice značajno podigli nivo naše igre i uspeli da stvorimo veliki broj prilika. Posebno mi je drago zbog toga što smo na poslednjem meču popravili i realizaciju i mislim da će na sutrašnjoj utakmici biti ključno da zadržimo isti nivo igre, ako ne i da ga popravimo, pa uz angažovanje kao na prethodnim mečevima, verujem da ćemo doći do tri boda", rekao je on.\nOve sezone, Vojvodina u Super ligi Srbije nije postigla gol u prvom poluvremenu još od četvrtog kola i utakmice protiv Borca.\n"Moramo da damo gol kad udjemo u šansu. Generalno, sem na poslednjem susretu, na prethodnih nekoliko utakmica smo imali problem sa realizacijom, posebno u prvom poluvremenu. Radimo dodatno na motivaciji, kako bismo od prvog minuta bili agresivniji i pokazali više želje, odnosno gladi za postizanjem pogotka", rekao je Buač.\nVojvodina je četvrta na tabeli Super lige Srbije sa 27 bodova, dok je Rad na 15. mestu sa osam.\nMeč izmedju Rada i Vojvodine igra se sutra od 19.00 na Banjici.


Cirkonijumska Kruna – Dentaristo\nPrimenom cirkonijuma umesto porcelanskog metala, koji se ranije uspešno koristio u drugim oblastima medicine, otvorena je nova era u stomatologiji.\nBudući da ove nove porcelanske obloge na bazi cirkonijuma ne uzrokuju probleme sa desnima niti alergije, svojim karakteristikama propuštanja svetlosti pružaju estetiku i funkciju blisku prirodnim zubima. Cirkonijum je jedan od proizvoda sa najvišim kvalitetom postignutim do danas u pogledu estetike, trajnosti, kompatibilnosti tkiva i prirodnosti, što su osnovni zahtevi savremene stomatologije.\nŠta Je Cirkonijumska Kruna?\nU ovom sistemu, umesto metala, kao podkonstrukcija se koristi bela legura – cirkonijum. To je jedini materijal najnovije tehnologije koji zajedno može predstaviti estetiku i izdržljivost podkonstrukcije. Istovremeno, zbog svojih hemijskih svojstava, na njega ne deluju oralne tečnosti i ne uzrokuje promene boje, mrlje ili sive pruge na desni. To je jedna od najpoželjnijih primena u našoj klinici zbog veoma dobre propusnosti svetlosti. Porcelani podržani cirkonijumom mogu se koristiti u izradi krunskih mostova nad implantatima.\nPrednosti Cirkonijumske Krune\n•\tTo je materijal koji dostiže savršenstvo kada se estetski vrednuje. Takođe je izdržljiviji u poređenju sa ostalim potpuno keramičkim sistemima.\n•\tTo je materijal pogodan za tkivo sa vrlo dobrom biokompatibilnošću koji ne izaziva alergijske reakcije.\n•\tTo je zdrav materijal koji ne uzrokuje poremećaje ukusa, probleme sa desnima i neugodan zadah.\n•\tCirkonijumski zubi smanjuju mogučnost lepljenja ostataka hrane i mikroorganizama na površinu zuba. Tako je obezbeđena dobra oralna higijena.\n•\tCirkonijum oksid ne prenosi toplotu, vaši zubi neće biti osetljivi kada uzimate toplu i hladnu hranu.\n•\tBudući da u njegovoj podkonstrukciji nema metala, na granici krunice-gingive ne javlja se tamna linija. Tako je obezbeđen estetskiji izgled.\n•\tBudući da će površine zuba biti izuzetno glatke, to smanjuje do minimuma bojenje zuba i stvaranje zubnog kamenca izazvanog pušenjem i sličnih razloga.\n•\tCirkonijum je svojom prozirnom strukturom vrlo sličan prirodnoj strukturi zuba.\n•\tS obzirom na to da je savršeno kompatibilan sa našim telom, lako se može koristiti kod ljudi sa bolestima desni ili sklonima bolesti desni.\nNedostaci Cirkonijumske Krune\n•Ne preporučujemo da ga koristimo kod vrlo dugih mostova i kod slučajea sa prevelikim nedostatkom zuba.\n•U poređenju sa sistemom sa metalnom potporom, košta skuplje.\nU Kojim Slučajevima Se Preporučuje Cirkonijumska Kruna?\n•\tPri jakom bojenju i mrljama gde se drugim metodama ne mogu dobiti željeni rezultati,\n•\tKod osoba kojima su zubi prethodno izrezani,\n•\tKod spajanja podeljenih zuba (zatvaranju dijasteme),\n•\tDa bi se dobio estetskiji izgled, ukoliko se u ustima osobe nalazi kruna sa metalnom podlogom (most),\n•\tKod popravka slomljenih zuba,\n•\tKod popravljanja starih ispuna čija je boja i struktura oštećena,\n•\tKod onih koji ne žele ortodontsko lečenje za korekciju iskrivljenih i zakrivljenih zuba,\n•\tKod zuba sa prevelikim gubitkom materijala gde se punjenje ne može izvršiti.\nKoliko Traje Tretman Cirkonijumom?\nZubi na bazi cirkonijuma će biti gotovi za otprilike 2-3 sesije, odnosno 1 nedelju. Tako možete dobiti sasvim novi osmeh za vrlo kratko vreme.\nBoja U Zubima\nJoš jedna stvar koju treba uzeti u obzir kod problema sa bojom zuba je boja tena osobe. Boja tena je veoma uticajna u određivanju boje aplikacije koju treba izvršiti. Kod osoba tamne boje tena, zubi vrlo svetle boje odvratiće pažnju od prirodnosti. Kod osoba sa svetlom bojom tena ovi zubi će izgledati mnogo prirodnije i estetski.


Objavljene publikacije, Dr. Novak Vukoje, Petrovaradin\nNeposredno posle prve monografije pod nazivom "Hrkanje i kako ga sprečiti" objavljene 1998 godine (Prosveta, Novi SAD) ukazala se potreba izrade nove, nešto izmenjene i dopunjene knjige s primarnim ciljem da čitaoca informiše o najnovijim saznanjima, inovacijama i mogućem lečenju "terora" nad bubnim opnama i spavajuće apneje.\nKnjiga "Hrkanje i noćno gušenje-problemi i rešenja" je ugledala svetlost dana 2003 godine, takođe u izdanju "Prosvete" Novi Sad. Sadržina ovog izdanja u odnosu na prethodno, je znatno povećana zbog unošenja novih tekstova i slika i dodatnog poglavlja koje se odnosi na sindrom prekida disanja tokom sna. U knjizi su izneti brojni razlozi zbog kojih ljudi hrču, te opasnosti koje po zdravlje može ostaviti ili ostavlja ovaj produkt civilizacije.\nOpisani su mnogobrojni izumi u vidu sprava, naprava i aparata koji se koriste u rešavanju druge po neprijatnosti buke koju proizvodi ljudski organizam. Oni su trebali da "noćnu moru" pretvore u miran san. Neki od najnovijih lekova poznatih farmaceutskih firmi za koje se tvrdi da su prava blagodet za miran san su takođe pomenuti u knjizi.\nHirurgija kao poslednja nada ovih bolesnika uvedena je u drugoj polovini 20. veka. Od nje se očekuje da brojnim pacijentima omogući da naredne godine i decenije, provedu mirno, spavajući bez hrkanja. Zahvaljujući novim saznanjima o etiologiji i patofiziologiji poremećaja disanja tokom spavanja usledili si novi hirurški i drugi postupci koji su marginizovali ovaj problem.\nNeke od savremenih hirurških procedura nisu opisani u pomenutim knjigama, te je to bio impuls za pisanje treće knjige "Rez za miran san". Autor se potrudio da u knjigu unese sve nove činjenice do kojih je došao poslednjih godina i koje bi omogućile čitaocu kvalitetnije shvatanje i razumevanje uzroka nastanka, sprečavanja i lečenja "bučnog spavanja i prekida disanja".\nKnjigu bi trebali da pročitaju svi koji hrču, oni koji misle da hrču ili znaju nekoga sa ovim problemom, a posebno potencijalni kandidati koji polako, ali sigurno uplivavaju u sindrom spavajuće apneje. Na kraju mislim da će "putovanje" kroz stranice ove knjige za sve biti veoma prijatno, poučno i korisno.\nHrkanje i kako ga sprečiti\nIzdavač: A. D. "Prosveta", Novi Sad\nCIP - Katalogizacija u publikaciji Biblioteka Matice srpske\nNovi Sad 616.211-008.4\nRez za miran san\nCIP-Katalogizacija u publikaciji Biblioteka Matice srpske\nOsnovi savremene otorinolaringologije\nIzdavač: Sajnos, Novi Sad


Acido TranexamicoBioindustria L.I.M.\nAcido Tranexamico Bioindustria L.I.M., rastvor za injekciju/infuziju, 500mg/5mL\nPakovanje: ampula, 5 x 5mL\nProizvođač: BIOINDUSTRIA LABORATORIO ITALIANO MEDICINALI S.P.A.\nAcido Tranexamico Bioindustria L.I.M., rastvor za injekciju/infuziju, 500mg/5mL INN traneksaminska kiselina\nŠta je lek Acido TranexamicoBioindustria L.I.M. i čemu je namenjen\nŠta treba da znate pre nego što uzmete lek Acido TranexamicoBioindustria L.I.M.\nKako se upotrebljava lek Acido TranexamicoBioindustria L.I.M.\nKako čuvati lek Acido TranexamicoBioindustria L.I.M.\nŠTA JE LEK ACIDO TRANEXAMICO BIOINDUSTRIA L.I.M. I ČEMU JE NAMENJEN\nAcido Tranexamico Bioindustria L.I.M. pripada grupi lekova koji se zovu antihemoragici; antifibrinolitici, amino kiseline.\nLek Acido Tranexamico Bioindustria L.I.M. se koristi kod odraslih i dece uzrasta preko godinu dana za\nsprečavanje i zaustavljanje krvarenja izazvanog fibrinolizom, procesom koji inhibiše zgrušavanje krvi. Lek Acido Tranexamico Bioindustria L.I.M. se koristi za:\nKrvarenja urinarnog trakta nakon operacije prostate ili operacija koje su imale uticaja na urinarni trakt\nOperacije uha, nosa ili grla\nOperacije srca, abdomena ili ginekološke hirurške intervencije\nKrvarenja nakon tretmana drugim lekovima koji dovode do razlaganja krvnih ugrušaka.\nŠTA TREBA DA ZNATE PRE NEGO ŠTO UZMETE LEK ACIDO TRANEXAMICO BIOINDUSTRIA L.I.M.\nLek Acido Tranexamico Bioindustria L.I.M. ne smete koristiti:\nUkoliko imate aktivne krvne ugruške (tromboemboliju), posebno u nogama ili plućima.\nUkoliko ste alergični na traneksaminsku kiselinu\nUkoliko patite od oboljenja usled kog dolazi do stvaranja krvnih ugrušaka\nAko bolujete od ozbiljnog stanja koje se zove „diseminovana intravaskularna koagulacija“, u kome krv počinje da se zgrušava u celom telu\nAko ste ranije imali konvulzije (grčenje sa nekontrolisanim pokretanjem ruku i nogu)\nZbog rizika od cerebralnog edema i konvulzija, ne preporučuje se intratekalna, intraventrikularna i intracerebralna primena.\nRecite svom lekaru ukoliko se bilo šta od ovoga odnosi na Vas ili imate neke nedomice, pre nego počnete da primate lek Acido Tranexamico Bioindustria L.I.M.\nKada uzimate lek Acido Tranexamico Bioindustria L.I.M., posebno vodite računa:\nRecite svom lekaru ukoliko se bilo šta od ovoga odnosi na Vas, kako biste mu pomogli da odluči da li je lek\nAcido Tranexamico Bioindustria L.I.M. pogodan za Vas ili da li Vam je možda potrebna drugačija doza:\nUkoliko imate neko oboljenje bubrega, s obzirom da ovaj lek može da se akumulira u Vašem telu.\nMožda ćete dobiti nižu dozu (videti odeljak 3)\nUkoliko imate krvarenje iz gornjeg urinarnog trakta – na to ukazuje krv u Vašem urinu\nUkoliko imate ili ste ikada imali nekontrolisano krvarenje\nUkoliko ste Vi ili neki član porodice ranije patili od tromboze (stvaranje krvnih ugrušaka)\nUkoliko se lečite od diseminovane intravaskularne koagulacije (stvaranje krvnih ugrušaka po celom telu). Lek Acido Tranexamico Bioindustria L.I.M. možda nije pravi lek za Vas, osim ako imate akutna, obilna krvarenja i analize krvi pokazuju da je pokrenut proces (fibrinoliza) koji onemogućava zgrušavanje krvi.\nUkoliko ste imali konvulzije. Vaš lekar će primeniti minimalnu dozu kako bi izbegao pojavu konvulzija nakon primene leka.\nUkoliko dugotrajno primate lek Acido Tranexamico Bioindustria L.I.M., treba obratiti pažnju na moguće smetnje vida i po potrebi prekinuti terapiju. Kod dugotrajne, kontinuirane primene traneksaminske kiseline potrebne su redovne oftalmološke kontrole (očni pregled uključujući oštrinu vida, raspoznavanje boja, fundus oka, vidno polje i drugo). U slučaju patoloških oftalmoloških promena, posebno vezanih za bolesti mrežnjače, potrebno je odlučiti o neophodnosti dalje primene traneksaminske kiseline kod svakog pacijenta pojedinačno.\nRecite svom lekaru ukoliko uzimate ili ste nedavno uzimali bilo koji drugi lek, uključujući i lekove koji se izdaju bez recepta.\nNaročito recite svom lekaru ako uzimate:\nDruge lekove koji pomažu zgrušavanju krvi (antifibrinolitici)\nLekove koji sprečavaju zgrušavanje krvi (trombolitici)\nUzimanje leka Acido Tranexamico Bioindustria L.I.M. sa hranom ili pićima\nNema poznate interakcije sa hranom ili pićima pri primeni leka Acido Tranexamico Bioindustria L.I.M.\nPrimena leka Acido Tranexamico Bioindustria L.I.M. u periodu trudnoće i dojenja\nPre nego što počnete da uzimate neki lek, posavetujte se sa svojim lekarom ili farmaceutom. Traneksaminska kiselina prolazi u majčino mleko pa se dojenje ne preporučuje.\nUticaj leka Acido Tranexamico Bioindustria L.I.M. na upravljanje motornim vozilima i rukovanje mašinama\nUticaj ovog leka na sposobnosti prilikom upravljanja motornim vozilom i rukovanja mašinama nije ispitivan.\nVažne informacije o nekim sastojcima leka Acido Tranexamico Bioindustria L.I.M.\nLek Acido Tranexamico Bioindustria L.I.M. ćete dobijati u vidu spore injekcije u venu.\nVaš lekar će odrediti dozu i dužinu trajanja terapije za Vas.\nUkoliko se lek Acido Tranexamico Bioindustria L.I.M. daje deci starosti preko godinu dana, doza će se odrediti na osnovu težine deteta.\nNije potrebno smanjenje doze kod starijih pacijenata, osim kada postoje dokazi o zatajenju rada bubrega.\nPacijentisa oštećenjem bubrega\nUkoliko imate neko oboljenje bubrega, Vaša doza će biti smanjena u zavisnosti od rezultata analize krvi (koncentracija serumskog kreatinina).\nSpora intravenska injekcija.\nAko ste uzeli više leka Acido Tranexamico Bioindustria L.I.M. nego što je trebalo\nMalo je verovatno da ćete dobiti veću dozu nego što bi trebalo.\nAko dobijete veću dozu nego što je trebalo, možete osetiti prolazni pad krvnog pritiska. Obratite se odmah Vašem lekaru ili farmaceutu.\nLek Acido Tranexamico Bioindustria L.I.M., kao i drugi lekovi, može da ima neželjena dejstva, mada se ona ne moraju ispoljiti kod svih.\nČesta (manje od 1 od 10 pacijenata)\nmučnina, povraćanje i dijareja\nPovremena (između 1 i 10 od 1000 pacijenata)\nmalaksalost sa hipotenzijom (nizak krvni pritisak), naročito ako je injekcija primenjena suviše brzo\nvizuelne smetnje, uključujući slabije raspoznavanje boja\nKAKO ČUVATI LEK ACIDO TRANEXAMICO BIOINDUSTRIA L.I.M.\nLek Acido Tranexamico ne treba koristiti nakon datuma koji je otisnut na kutiji i ampuli. Nakon otvaranja, lek odmah upotrebiti. Sav neupotrebljeni lek treba odbaciti.\nNakon razblaživanja, lek odmah upotrebiti.\nŠta sadrži lek Acido TranexamicoBioindustria L.I.M.\nAktivna supstanca je traneksaminska kiselina.\nSvaka ampula od 5 mL sadrži 500 mg traneksaminske kiseline.\nPomoćne supstance u leku su hlorovodonična kiselina i natrijum-hidroksid.\nKako izgleda lek Acido TranexamicoBioindustria L.I.M. i sadržaj pakovanja\nAmpule od 5 mL od neutralnog stakla. Kutija sadrži 5 ampula.\nVojvode Stepe 18/6 11040 Beograd Srbija\nVia de Ambrosiis 2, 15067 Novi Ligure, Italija\nPrevencija ili terapija hemoragija nastalih usled opšte ili lokalne fibrinolize kod odraslih i dece starije od 1 godine.\nSpecifične indikacije uključuju:\nHemoragije izazvane opštom ili lokalnom fibrinolizom kao što su:\nMenoragija i metroragija,\nHemoragijski urinarni poremećaji, naročito posle operacije prostate ili hirurških procedura na\nORL hirurgija (adenoidektomija, tonzilektomija, vađenja zuba),\nGinekološke hirurške intervencije i akušerstvo,\nTorakoabdominalne intervencije ili druge velike hirurške intervencije kao što je kardiovaskularna hirurgija,\nHemoragije nastale usled primene fibrinolitičkih agenasa.\nUkoliko nije drugačije propisano, preporučuju se sledeće doze:\nStandardna terapija lokalne fibrinolize:\nPreporučena standardna doza je 500-1000 mg (1 ili 2 ampule od 5 mL) putem spore intravenske injekcije (1 mL/min), dva do tri puta dnevno.\nStandardna terapija opšte fibrinolize\nPreporučena standardna doza je 1000 mg (2 ampule od 5 mL) putem spore intravenske injekcije (1 mL/min), na svakih 6 do 8 časova, što odgovara 15 mg/kg telesne mase.\nUsled renalne insuficijencije moguća je akumulacija leka te je stoga primena traneksaminske kiseline kontraindikovana kod pacijenata sa teškim oštećenjem bubrega (videti odeljak 4.3).\nKod pacijenata sa blagim do umerenim oštećenjem bubrega, doza se prilagođava prema nivou serumskog kreatinina:\n10 mg/kg telesne težine\nna 12 časova\nna 24 časa\n5 mg/kg telesne težine\nKod dece, za trenutno odobrene indikacije koje su opisane u odeljku 4.1, doza se kreće oko 20 mg/kg/dan.\nMeđutim, podaci o efikasnosti, doziranju i bezbednosti primene leka kod dece u ovim indikacijama su ograničeni.\nEfikasnost, doziranje i bezbednost traneksaminske kiseline kod dece koja se podvrgavaju kardiohirurgiji nisu u potpunosti ustanovljeni. Trenutno dostupni podaci su ograničeni i opisani su u odeljku 5.1. Sažetka karakteristika leka.\nNije potrebno prilagođavanje doze, izuzev u slučaju renalne insuficijencije.\nPrimenjuje se isključivo kao spora intravenska injekcija.\nZa pripremu rastvora za injekciju/infuziju mogu se koristiti sledeći rastvarači: 0,9% rastvor natrijum-hlorida, 5% rastvor glukoze, dekstran 40 u 0,9% rastvoru natrijum-hlorida, dekstran 40 u 5% rastvoru glukoze, Aminogen 10%.\nPreosetljivost na bilo koji sastojak ovog proizvoda\nAkutna arterijska ili venska tromboza (videti odeljak Posebna upozorenja i mere opreza pri upotrebi leka)\nFibrinolitička stanja nakon diseminovane intravenske koagulacije (DIK), izuzev kod pacijenata kod kojih postoji predominantno aktivacija fibrinolitičkog sistema, sa akutnim teškim krvarenjem (videti odeljak Posebna upozorenja i mere opreza pri upotrebi leka)\nTeško oštećenje bubrega (rizik od akumulacije)\nRanije prisutne konvulzije\nIntratekalna i intraventrikularna injekcija, intracerebralna primena (rizik od cerebralnog edema i konvulzija)\nTreba se strogo pridržavati indikacija i načina primene koji su gore navedeni:\nIntravenske injekcije treba davati veoma sporo\nTraneksaminsku kiselinu ne treba davati intramuskularnim putem Konvulzije\nBilo je prijavljenih slučajeva konvulzija nakon primene traneksaminske kiseline. Većina prijavljenih slučajeva se odnosila na primenu visokih i.v. doza traneksaminske kiseline tokom ugradnje bajpasa koronarne arterije (CABG). Primenom preporučenih doza traneksaminske kiseline, incidencija postoperativnih konvulzija je bila ista kao i kod pacijenata koji nisu primili traneksaminsku kiselinu.\nTreba obratiti pažnju na moguće vizuelne smetnje, uključujući oslabljen vid, zamućen vid, slabije raspoznavanje boja i, ako je potrebno, prekinuti terapiju. Kod dugotrajne, kontinuirane primene traneksaminske kiseline potrebne su redovne oftalmološke kontrole (očni pregled uključujući oštrinu vida, raspoznavanje boja, fundus oka, vidno polje i drugo). U slučaju patoloških oftalmoloških promena, potrebno je odlučiti o neophodnosti dalje primene traneksaminske kiseline kod svakog pacijenta pojedinačno.\nU slučaju hematurije gornjeg urinarnog trakta postoji rizik od uretralne opstrukcije. Tromboembolija\nPre upotrebe traneksaminske kiseline treba ispitati faktore rizika za tromboembolijsku bolest. Kod pacijenata sa ranije poznatim tromboembolijskim oboljenjima ili pacijenata sa povećanom incidencijom tromboembolijskih događaja u porodici (pacijenti sa visokim rizikom od pojave trombofilije) traneksaminsku kiselinu treba primeniti samo ako postoji jaka medicinska indikacija nakon konsultovanja lekara stručnog u hemostazeologiji i pod striktnim medicinskim nadzorom (videti odeljak Kontraindikacije).\nTraneksaminsku kiselinu treba pažljivo davati kod pacijenata koji dobijaju oralna kontraceptivna sredstva zbog povećanog rizika od tromboze (videti odeljak Interakcije sa drugim lekovima i druge vrste interakcija).\nDiseminovana intravenska koagulacija\nPacijenti sa diseminovanom intravaskularnom koagulacijom (DIK) u većini slučajeva ne treba da se leče traneksaminskom kiselinom (videti odeljak Kontraindikacije). Ukoliko se primenjuje, traneksaminska kiselina mora da se ograniči na one pacijente kod kojih postoji predominantno aktivacija fibrinolitičkog sistema, sa akutnim teškim krvarenjem. Karakterističan hematološki profil podrazumeva: smanjeno vreme lize euglobulinskog ugruška; produženo protrombinsko vreme; smanjen plazmatski nivo fibrinogena, faktora V i VIII, plazminogena i alfa-2 makroglobulina; normalne koncentracije protrombina i protrombinskog kompleksa u plazmi, tj.faktora II (protrombin), VIII i X; povećan nivo fibrin degradacionih produkata u plazmi; normalan broj trombocita. U ovakvim akutnim stanjima pojedinačna doza od 1 g traneksaminske kiseline je često dovoljna za kontrolu krvarenja. Primenu traneksaminske kiseline kod DIK treba razmotriti samo kada je moguće prethodno uraditi odgovarajuće hematološke analize.\nNema izveštaja o inkompatibilnosti ovog leka sa drugim lekovima.\nIstovremena primena sa antikoagulansima moguća je samo pod striktnim nadzorom lekara sa iskustvom iz ove oblasti. Lekove koji utiču na hemostazu treba primenjivati uz oprez kod pacijenata koji primaju traneksaminsku kiselinu. Naime, postoji teorijski rizik od povećanja potencijala stvaranja tromba, kao što je slučaj kod estrogena. Alternativno, antifibrinolitičko dejstvo leka može se antagonizovati trombolitičkim lekovima.\nŽene koje mogu da rađaju treba da koriste delotvornu kontracepciju tokom primene ovog leka. Trudnoća\nNema odgovarajućih podataka o primeni ovog leka kod trudnica.\nIako iz ispitivanja na životinjama nema podataka o teratogenom dejstvu, primena ovog leka se ne preporučuje tokom prvog trimestra trudnoće.\nOgraničeni broj kliničkih podataka o primeni traneksaminske kiseline u različitim kliničkim slučajevima hemoragije tokom drugog i trećeg trimestra nije ukazao na štetan efekat na fetus.\nTokom cele trudnoće, traneksaminsku kiselinu treba koristiti samo ako očekivana korist od terapije opravdava potencijalni rizik.\nTraneksaminska kiselina prolazi u majčino mleko pa se dojenje ne preporučuje. Fertilnost\nNema podataka o uticaju traneksaminske kiseline na fertilnost.\nZa procenu neželjenih dejstava korišćeni su sledeći podaci o učestalosti:\nVeoma česta (≥ 1/10) Česta (≥1/100 i < 1/10)\nPovremena (≥1/1.000 i < 1/100) Retka (≥1/10.000 i < 1/1.000) Veoma retka (< 1/10.000)\nkonvulzije, posebno kod pogrešne upotrebe (videti\nodeljak Posebna upozorenja i mere opreza pri upotrebi leka i Kontraindikacije)\nvizuelne smetnje uključujući slabije raspoznavanje\nmalaksalost sa hipotenzijom, sa ili bez gubitka svesti\n(generalno nakon suviše brze intravenske injekcije, izuzetno nakon oralne primene)\nreakcije preosetljivosti uključujući anafilaksu\nSimptomi mogu biti vrtoglavica, glavobolja, hipotenzija i konvulzije. Uočeno je da se konvulzije javljaju prilikom učestale primene većih doza. Terapija predoziranja treba da bude suportivna.\nLista pomoćnih supstanci Hlorovodonična kiselina Natrijum - hidroksid\nAcido Tranexamico Bioindustria L.I.M. ne treba dodavati transfuzionoj krvi ili injekcijama koje sadrže penicilin.\nRok upotrebe nakon prvog otvaranja leka: odmah upotrebiti Rok upotrebe leka nakon razblaživanja: odmah upotrebiti. Priroda i sadržaj kontaktne ambalaže\nAmpule od 5 mL od neutralnog stakla.\nKutija sadrži 5 ampula.


Bankrot Srbije? - Ekonomija - Forum B92\nPosted 06 April 2009 - 10:20\nNaleteh na jedan zanimljiv članak na B92 Biz:\nBoldovao sam delove koji mi se čine zanimljivi. Zanimljiv je zapravo ceo članak...\nDakle, voleo bih da čujem vaše komentare na ovaj članak i ono što predvidja. Predvidjanja su sumorna, ali realnost je takva, na žalost.\nPosted 06 April 2009 - 10:40\nBankrot je izvestan. Zparavo, prema informacijamkoje imam iz recimo jedne firme koja je dobavljac Delte, delat im duguje 250000 E koje ne moze da plati. Pomenuta firma ce sada bankrotirati jer ne moze da se naplati od Delte, a deltu, kao sto znamo stiti politicki establisment (demokrate/nacionalisti/fasisti/liberali).\nDe facto, Delta je bankrotirala, a sa njom i Srbija, a Srbija ce se zaduziti da bi eventualno pomogla Delti.\nPosted 06 April 2009 - 11:47\nda, logično mi je to što kažeš za deltu. verovatno su takvi podaci strogo čuvana (javna) tajna, ali, očigledno, da kad sve puca po šavovima tajne ne mogu da se prikrivaju. Koliko znam Delta ne može da finansira ni projekat stadiona/tržnog centra u Ljubljani. Ne znam da li su ih i zvanično izbacili s tog posla, ali je gotovo jasno da je to završena stvar.\nPosted 06 April 2009 - 13:06\nEvo, javio se i jedan od "optuženih" iz prvog posta sa "saopštenjem":\nPosted 06 April 2009 - 14:28\nU principu, najbolje bi bilo da se stečaj države objavi što pre. U suprotnom slede talasi zaduživanja koji će agoniju bankrota da produže a Srbiju gurnu u višedecenijski dužnički položaj. Znači, cela jedna generacija će da bude žrtvovana.\nEDIT: Najveći dužnici su upravo iz privrede, pretežno trgovinski orijentisana preduzeća koji svoj manjak prema stranim dobavljačima podmiruju kroz kreditne pozajmice, koje opet dobijaju jedino zahvaljujući svojim političkim lobijima a nikako ne iz zdravih ekonomskih razloga.\nEdited by de.jian, 06 April 2009 - 14:33.\nGlasali ste - sada gledajte\nPosted 07 April 2009 - 12:08\nA ti nisi ?\nIli si dopisao nekog svog kandidata i zaokruzio njega?\nPosted 08 April 2009 - 11:36\nDužnička kriza potresa Srbiju\nZačarani krug nelikvidnosti koji hara Srbijom sve je širi. Od 146 milijardi dinara duga, i to bez kamate s početka prošle godine stiglo se do 230 milijardi dinara, a broj blokiranih računa se za nešto više od godinu dana povećao za 13.687! U zamku nelikvidnosti uletela su samo u martu nova 694 preduzeća kojima je blokiran račun, pa ih je u ovom trenutku ukupno 59.333 sa računima koji ne vrede ničemu\nPrema podacima kojima se u ovom trenutku barata, a tiču se povoljnih kredita koje je subvencionisala država kao pomoć privredi, jasno je da ono što domaće kompanije žulja nije potreba da investiraju već kako da prežive.\nOd ukupno 398 miliona evra primljenih zahteva za subvencionisane kredite, čak je 374 miliona evra zatraženo zajmova za likvidnost, dok je tek 15 miliona evra investicionih pozajmica.\nSaša Đogović iz Instituta za ispitivanje tržišta objašnjava da je problem nelikvidnosti u privredi od početka krize dodatno produbljen i da se sada može smatrati hroničnom pojavom.\nAnketa koja je nedavno sprovedena između 200 proizvođača pokazuje da 71 odsto ima problem u naplati svojih potraživanja, pri čemu njih svega 25 odsto potraživanja uspeva da naplati ili u celosti ili delimično tek u roku od šest meseci ili godinu i više dana.\nPosted 08 April 2009 - 13:01\nEkonomska i monetarna politika u Srbiji posle 2000. je vodjena iznenadjuce lose.\nPrecijenjeni dinar je Srbija skupo platila i platice jos vise.\nMene cudi, ali i dalje ne shvatam: zar u Srbiji nema boljih ekonomista od likova poput Dinkica i Djelica? Vlast u Srbiji se posle 2000. mijenjala, ali je svaka vodila jednako losu ekonomsku politiku.\nSada je Srbija u vrhu favorita za bankrot. Tu listu u Evropi predvodi Ukrajina, dalje idu 3 balticke zemlje, CG, Srbija i Madjarska. Za nijansu bolje sanse da izbjegnu bankrot imaju Makedonija, Hrvatska, Rumunija i Grcka. Nije iskljuceno ni da ce sve pobrojane zemlje bankrotirati u 2009. i 2010.\nPosted 08 April 2009 - 13:21\n[quote name='Marko' date='08.04.2009, 14:01' post='2282774']\nSrbija je zemlja sa ohranicenim suverenitetom.\nSrbija ne vodi svoju politiku vec ona biva vodjena spolja.\nDa budem iskren ni meni nije jasno kako uspeli.\nSkoro da bih mogao da potpišem da bi moja baba bolje vodila ekonomiju\nAli džaba se ja ovde kezim. I čudim.\nZapravo totalno sam naivan. I ne samo ja...\nAli pošto moje literalne sposobnosti nisu baš za nagradu radije cu citirati jedan članak koji možda objašnjava ovo šta hoću da kažem:\nNo Mish -and thousands with you-, Geithner and Bernanke don't get it all wrong all the time, in fact they get it remarkably right. What makes you think they get it wrong is that you fail to understand their objectives. Which have nothing to do with doing good for average Americans, at least not as a priority.\novo se očigledno odnosi na SAD, ali mislim da može lepo da se primeni na bilo koju zemlju - poenta je u tome da elita (koja god...) vodi računa o svojim uskim interesima (a možda i interesima nekih drugih, ali da ne nagadjamo sad), a ne o interesima države i naroda.\nMožda grešim, ali čini mi se da ne.\nŠto se tiče bankrota s kraja tvog posta, bojim se da možeš da budeš u pravu za sve nabrojane zamlje. Ako se i izvučemo u naredne 1-2 godine, za 3-5 nam ne gine...\nA spisak će se verovatno još proširiti...\nPosted 08 April 2009 - 13:37\nMože li malo konkretnije šta si hteo reći ovim?\nKad je vlast u Beogradu u pitanju, spolja može biti i van kruga tramvaja br.2 ali i baš daleko od istog.\nDa ne pomislim da je moguće državu voditi u bankrot po istom principu kako su firme vođene u stečaj, pa onda "privatizovati" na recimo ruski način. Ili uopšte ne bi bilo dobro da mi ovakve najave od pre tačno godinu dana bude bilo kakvu ideju o tom spoljnom uticaju: http://www.regnum.ru...ish/969395.html\nPosted 08 April 2009 - 15:29\nMislim na strane banke. One vode ek. politiku Srbije.\nPošto kriza u Evropi kasni u odnosu na Ameriku za godinu dana, a u Srbiji još toliko u odnosu na Evropu, ima mi još da gulimo kore od krompira, obzirom da su prognoze za Ameriku da se može izvući početkom 2010 u najboljem slučaju. Takođe, u najboljem slučaju tada će biti objavljen bankrot u Srbiji. Onda ćemo razmišljati o gore pomenutim likovima, kojih, naravno, neće biti među nama, već na nekom bezbednijem mestu.\nPosted 09 April 2009 - 22:13\nВлада генерише кризу\nОвим текстом ћемо: 1. указати да наша криза нема директне везе са светском кризом, 2. да Влада у погледу кључних елемената, функционисања привреде није предузела ништа и 3. показаћемо недостатке предложених владиних мера.\nПре него што објасним на који начин Влада узрокује продубљивање кризе, да још једном потцртам да светска криза, сама по себи, Србији наноси малу штету. Далеко мању од обима који је већ присутан у нашим животима. Она само показује какво је наше стање привреде заиста. Наше банке нису учестовале у финансијским махинацијама (што је велики проблем америчких и европских банака и других финансијских институција) и наша привреда није претежно извозно оријентисана, јер би у том случају трпела велике штете због смањене тражње, пре свега у САД и ЕУ (као рецимо јапанска, кинеска, корејска и сл). Ово што сада имамо, то смо ми када маске падну. А и то само делимично, пошто и данас трошимо више него што стварамо (види текст „Ној у Србији“).\nПрескочићу на почетку анализу уобичајених недостатака мера Владе (закаснеле, без стратегије, нереалан курс динара, превисока референтна каматна стопа итд.) и указаћу на кључни недостатак који неминовно додатно води продубљавању кризе.\nУ нашој привредној структури значајну улогу играју јавна и државна предузећа (oко 30% укупног прихода и 60% имовине). Њиховим лошим управљањем Влада генерише кризу. Додатни проблем је у томе што је Влада престала да плаћа дуговања и приватном сектору и то још од децембра прошле године (а у неким случајевима и много дуже од тога), те на тај начин Влада и приватни сектор води у банкротство. Сада тај приватни сектор даље преваљује, колико може, своју неликвидност по дубини привреде Србије. Томе треба додати и потпуно неодржива захватања за пензиони систем, што из доприноса, што из пореза. Када се, дакле, саберу негативни ефекти поступања Владе у државном привредном сектору и у погледу узроковања неликвидности у приватном привредном сектору, и када се уочи да предложене мере Владе потпуно игноришу овај кључни проблем привреде, онда је јасно да такво поступање Владе води цео систем ка још дубљој рецесији. У збиру свог учинка у привреди, Влада практично представља кључни разлог претећег тоталног привредног слома, пошто се овакво стање у реалном сектору мора одразити и на финансијски сектор.\nДакле, када говоримо о непосредним мерама Владе, онда су оне у великој мери закаснеле и уз то погрешно конципиране. Најгоре је што су оне покушај одговора само на већ горуће проблеме, без било каквог предвиђања мера које би смањиле невоље у будућности. То значи да ће се овим мерама делимично поправити само већ настале штете, па ћемо затим имати ефекте додатних недаћа, а онда и закаснеле мере које ће само делимично поправити то ново стање, те ћемо, на крају доћи до потпуног банкротства.