„Quo Vadis, Aida?“, film o Srebrenici premijerno u Veneciji - Kazaljka\nNaslovna/Kultura/„Quo Vadis, Aida?“, film o Srebrenici premijerno u Veneciji\n„Quo Vadis, Aida?“, film o Srebrenici premijerno u Veneciji\nkazaljka Send an email 01.09.2020.\n„Quo Vadis, Aida?“ je film o genocidu u Srebrenici i prvi igrani film na tu temu. Jasmila Žbanić je napisala scenario i režirala film, a u glavnim ulogama su Jasna Đuričić, Izudin Bajrović, Boris Ler, Dino Bajrović, Emir Hadžihafizbegović i Boris Isaković. Za kamerom je bila Kristine A. Majer, a montirao ga je Jaroslav Kaminski. Film traje 103 minuta, piše DW.\n„Ovo je najveći projekat koji smo mi iz produkcije ’Deblokada’ do sada radili“, kaže rediteljka Jasmila Žbanić, koja već nekoliko godina živi i radi u Berlinu. „Film je koštao više od četiri miliona evra, što je za BIH visokobudžetni film. Imali smo preko 6.000 ugovora sa statistima, 53 govorne uloge, radili sa dve kamere. Film je koprodukcija devet evropskih zemalja i na setu se, osim bosanskog i engleskog, moglo čuti još deset različitih jezika“, kaže Jasmila Žbanić.\nSa filmskog stanovišta raditi ovakav film u Bosni je izgledalo kao nemoguća misija“, kaže rediteljka. „Bosna je zemlja koja proizvodi jedan film godišnje. Industriju gotovo da nemamo i naš filmski fond je zaista mali. Bosna je nekada bila deo veće priče s Jugoslavijom i njenom jakom filmskom industrijom, ali nakon rata u kojem je sve bilo uništeno i veze sa drugim republikama postale limitirane – ostali smo u pustinji filmske produkcije“.\nPremijera filma bila je planirana za 11. juli 2020, na 25. godišnjicu zločina u Srebrenici. Zbog korona-krize, međutim, to je bilo neostvarljivo i film je završen više od mesec dana posle tog datuma.\nPočelo sa provokacijama:Pljevlja, Tuzi, Bijelo Polje...\nJa, Anđela Marić\nTalenat na uvid Podgorici


Beba / Ilustracija, Foto: Profimedia, Promo\nVažno je između brojnih preparata za negu beba pažljivo odabrati onu koja će biti u mogućnosti da zadovolji sve potrebe\nObjavljeno: 25.05.2019. 16:00h\nPOLOMLJENI LAVABO SE POPRAVLJA NUDLAMA I LEPKOM! Evo i dokaza! (VIDEO)\nOnline kupovinaHangarMystic NailsBebaKozmetikaKožaŠamponPenaKremaPeleneNežnoPrirodnoCenaSniženjePromo\nUŽIVO PREDSEDNIK SRBIJE OBRAĆA SE JAVNOSTI: Vučić u 11 predstavlja plan i program za razvoj Srbije, čekamo uključenje\nSKANDALOZNO NEVIĐENO DO SADA\nSKANDAL U KRALJEVSKOJ PORODICI! Napila se, pa počela da davi kraljicu...EVO ŠTA SE DESILO!\nSTRAŠNA BROJKA STIŽE IZ UŽIČKE BOLNICE: Mislili su da ide na bolje, ali... ovo je baš teško\nPUKOVNIKA LALOVIĆA POKUŠAĆE DA ISELE 11. PUT! Tu su vojna i civilna policija, bravar i izvršitelji! (FOTO)\nDETONACIJA NA MARAKANI: Zvezda se dogovorila sa poznatim napadačem!\nČOVEK KOD ČAČKA JE TEŠKO POVREĐEN: Tragedija se desila kad je otišao U SEČU DRVA, pokušavaju da ga izvuku


DNEVNI I LJUBAVNI HOROSKOP za ČETVRTAK 11. APRIL 2019.godine – NE LOMI MI SRCE\nDNEVNI I LJUBAVNI HOROSKOP za ČETVRTAK 11. APRIL 2019.godine\nNemojte brinuti ako trenutno niste sigurni u kom se pravcu kreće vaša veza. Pod uticajem današnje planetarne energije mogli biste zapasti u nedoumicu da li je vašem partneru stalo do vas. Vaša intuicija vam govori da jeste, ali ponekad njegovi postupci govore drugačije. Verujte svom srcu i doći ćete do odgovora.\nPod uticajem današnje planetarne energije mogli biste biti uspešni u postizanju poente, ali da li će to ikako pomoći vašoj trenutnoj situaciji? Ako imate bilo kakvu ideju kako takvo ponašanje može promeniti vašu vezu na bolje ili zadržati željenu osobu pored vas kada ona nije sigurna da li to želi, onda je najbolje da razmislite ponovo. Zašto jednostavno ne budete ono što jeste?…..…NASTAVAK NA SLEDEĆOJ STRANI…


Regioni - datum: 2019-04-22 PROJEKAT Â REGULACIJE KORITA LIMA Šetalište uz rijeku\n<strong>BIJELO POLjE – Predsjednik Opštine Bijelo Polje Petar Smolović i opštinski menadžer Fahrudin Begović razgovarali su sa direktorom Direktorata za vodoprivredu MORT-a Momčilom Blagojevićem i Vesnom Karadžić i konsultantima firme Cestra iz Beograda koja radi idejni projekat regulacije korita rijeke Lim.\nSmolović je istakao da će regulacija korita Lima omogućiti izlazak na rijeku kroz uređenje plaža.\n– Na taj način će se stvoriti preduslovi za izgradnu šetališta pored rijeke, što će upotpuniti komletnu sliku i onako lijepog Bijelog Polja – kazao je on.\nMomčilo Blagojević je kazao da je razgovarano o načinu regulacije Lima i predloženo da prioritet bude regulacija vodotoka ove rijeke u centralnom gradskom dijelu.\n– To je ono čemu ćemo da stremimo tokom relizacije projekta i očekujemo da već naredne godine uđemo u proces infrastrukturnih radova, što je i cilj samog projekta – rekao je Blagojević.


Gomex u Starčevu : Info - Tabloid : Lisica.RS\nNovi GOMEX-ov maloprodajni objekat u Starčevu, nadomak Pančeva, otvoren je u petak, 09. decembra\n#96 od 10.12.2016.\nOvo je ujedno i 140. objekat u maloprodajnoj mreži GOMEX-a. Svoje prve potrošače, novootvoreni objekat koji posluje pod nazivom “Starčevo” primio je tačno u 09h. Ova prodavnica formatirana je kao mini-market i raspolaže sa 120 m2 prodajnog prostora.\nNakon završene obuke u GOMEX-ovom Trening centru, u MPO "Starčevo" zaposleno je osam novih radnika i radnica. MPO “Starčevo” raspolaže sa dve kase, mesaricom, voćaricom, mlekaricom ... i uređen je po GOMEX standardima predviđenim za mini markete. Potrošačima je asortiman od 3.000 artikala na raspologanju za kupovinu od ponedeljka do subote od 07 do 20:30h, a nedeljom od 07 do 13h.\nU GOMEX-u su posebno ponosni što će i u ovoj prodavnici biti u prilici da svojim potrošačima ponude brojne artikle robnih marki GOMEX-a: 1/1, Uvek Treba, Panoni, Kvak i najnoviju u ovoj porodici PL-a robnu marku “Graničar”. Reakcije onih koji su se uverili u visok kvalitet i pristupačne cene mesa i mesnih proizvoda iz linije “Graničar”, naročito kada su u pitanju GOMEX-ove kobasice u MAP pakovanju (koktel ljuta, pivska i kobasica sa sirom) i u vakuum pakovanju su izuzetno pozitivne, što je dobar signal da će i kupci u MPO “Starčevo” deliti slično iskustvo.


9 veoma korisnih trikova na aplikaciji GOOGLE MAPS za koje sigurno niste znali! | Najnovije vesti - Srbija danas\n23.05.2019. • 14:30 Srbija Danas/B92\nBiće vam od velike pomoći!\nSo Google maps shows speed cameras? Waze is dead pic.twitter.com/ENf6C1U0ya\n— Abel Banko (@abelbanko) May 22, 2019\nAko vam čuvanje u glavi svim mesta na koje idete pravi poteškoće, Google Maps i tu mogu biti od pomoći. Samo dodirnite ikonu sa tri vertikalne linije (popularni "hamburger") i odaberite "vaša mesta". Tu u opciji "sačuvano" možete dodati omiljeni restoran ili bar.\nPrvo proverite da li Google Maps imaju vašu radnu i kućnu adresu. Tada samo dodirnite opciju "vožnja" pri dnu ekrana da biste videli pojedinosti o svojoj ruti.\nOnly in #Cambridge, Google maps suggests #punting as the best way to get to my destination 😄 pic.twitter.com/OAlmud3bwd\n— Paul Jones (@pj201) May 23, 2019\nDa biste to učinili, potražite područje koje želite da sačuvate. Zatim kliknite na njega i izaberite opciju "preuzimanje".\nAko ne vidite tu opciju, klikom na pretražite područje, klikom na "hamburger" izaberite "oflajn mape" i tamo odaberite onu koju želite da sačuvate.\nPonekad putovanje ne uključuje uvek vožnju direktno iz tačke A u tačku B. Možda ćete morati da pokupite prijatelja, zaustaviti se na pumpi ili stati da nešto pojedete. Google Maps vam nude da jednostavno dodate stajalište na svojoj ruti tako što, nakon što započnete putovanje, dodirnete područje gde se prikazuje predviđeno vreme dolaska. Tu zatim pritisnete "traži duž rute" i željeno mesto dodate koa vaš "pit stop".\nPonekad možete da dopuste prijatelju ili članu porodice da tačno znaju gde se nalazite i koliko će vam biti potrebno da stignete. Da biste lakše podelili svoje procenjeno vreme dolaska, upotrijebite opciju "deljenje napretka putovanja" u Google kartama.\nPUKAO SLAVNI JUTJUBER: Zbog ovoga ga otpratilo više do 3 miliona ljudi (VIDEO)\nDodirnite odeljak pri dnu ekrana gde aplikacija pokazuje koliko će trajati do dolaska na odredište. Zatim odaberite "deljenje napretka putovanja" i kontakt s kojim želite da podelite svoju lokaciju dok ne stignete na svoje odredište.\n18.06.2019. • 08:36\n17.06.2019. • 09:10\nRusija priznaje ustavno ime Severne Makedonije, ali protiv OVE stvari je IZRIČITO PROTIV! Region


Autorka filma o Srebrenici sprema seriju o opsadi Sarajeva\nKultura Autor:Matija Jovandić04. sep. 202007:59\nJasmila Žbanić Foto: EPA/AXEL HEIMKEN\nSarajevska rediteljka Jasmila Žbanić, čiji je film o Srebrenici pod nazivom "Quo Vadis, Aida?" premijerno prikazan juče na Venecijanskom filmskom festivalu, najavila je u razgovoru sa novinarima tri svoja nova projekta: dokumentarac o Emeriku Blumu, TV seriju o opsadi Sarajeva i igrani film "Moja žena".\nJasmila Žbanić u ekskluzivnom razgovoru za „Varajeti“ nije precizirala detalje o planovima vezanim za seriju o opsadi Sarajeva, koja još nema ni naslov, ali je govorila o nameri da uz to u narednom periodu snimi i dva filma: dokumentarac o Emeriku Blumu, osnivaču firme „Energoinvest“, koji je u tekstu predstavljen kao „bosanski Jevrej, poslovni čovek i filantrop“.\n„Neverovatno je videti sve to iz perspektive današnje Bosne i današnje ekonomije“, rekla je Jasmila Žbanić za „Varajeti“, dodajući da je Blum organizovao koncerte vodećih kompozitora u svojoj fabrici, uz pitanje: „Možete li zamisliti bilo kog generalnog direktora da to radi sada?“\n„Energoinvest“ u vreme Bluma bio je jedan od najvećih industrijskih kompleksa u istočnoj Evropi, a on je do svoje smrti 1984. sponzorisao hiljade studenata, bilo iz ličnih prihoda, bilo kroz otvaranje fabrika za njihovo usavršavanje i zapošljavanje.\nŽbanićeva je rekla i da radi na igranom filmu „Moje žene“ o četiri generacije žena u njenoj porodici koje su „prevazišle društvena ograničenja, ratove, patrijarhat – vek života na Balkanu“.\nRediteljka je, čekajući premijeru „Quo Vadis, Aida?“ na Mostri, govorila i o tom svom filmu posvećenom dešavanjima i zločinima u Srebrenici 1995. godine, nastalom kao koprodukcija 10 evropskih zemalja. U središtu filma je Aida, prevoditeljka za UN (igra je novosadska glumica Jasna Đuričić) i njena očajnička borba da zaštiti porodicu od ratnog ludila. Žbanićeva je rekla da Srebrenica četvrt veka od zločina ostaje „političko minsko polje“, navodeći da zločine u tom gradu tokom rata neki u Bosni koriste kao političku alatku, dok ih mnogi i danas negiraju, a da je ona iz „neizdržive potrebe“ odlučila da ispriča tu priču, uprkos očekivanim problemima vezanim za finansiranje filma u kom se prikazuju i danas žive istorijske ličnosti.\n– Kao bosanska fimska autorka koja je preživela rat duboko sam povezana sa tom temom, ali ta blizina nije uvek i dobra za snimanje filma. Previše ste uneti u sve to, previše blizu, previše ranjivi“, rekla je rediteljka.\nŽbanićeva je ispričala i da je, pišući scenario, htela da u sve unese svež pogled, „pokušavajući da ispričam priču zamišljenoj publici koja nikada nije ni čula za Srebrenicu, stalno se stavljajući na mesto onoga ko je imao takva iskustva tada, kao i u poziciju nekoga ko ne želi da zna ništa o tome i vidi sve to prvi put“. Ona je zločin u Srebrenici opisala i kao „ozbiljno upozorenje“ za današnjicu i navela da je njena potreba da snimi film o ratu tako da ga „ogoli od patriotizma i ostalih gluposti koji često služe kao paravan za njegovu banalnost“.\n– Za mene, rat je pozornica za sociopate i psihopate – oni tu savršeno funkcionišu dok su drugi izgubljeni i pate – navela je Jasmila Žbanić, dodajući da „film prikazuje šta se dešava kada nemamo solidarnosti i empatije i šta se događa kada su naše ustanove, koje bi trebalo da nas štite, uništene“, ne misleći pritom, kako je rekla, samo na UN, nego i na „sve ustanove naše civilizacije iz dobrog demokratskog društva, od zdravstvenog sistema do pošte“.\nJasmila ŽbanićQuo Vadis Aida?RediteljkaVenecijanski filmski festival


Do Amerike u tri ture\nNekoliko vezanih grešaka izbacile su iz ustaljenog koloseka odbojkašku reprezentaciju SCG. Odlazeći put Amerike, gde će u subotu i nedelju odigrati utakmice četvrtog vikenda Svetske lige, naši odbojkaši nisu ni slutili da će biti "počašćeni" jednim danom ekstra boravka u Amsterdamu.\nPrvu grešku napravila je zvanična agencija Svetske lige, koja je "plavima" poslala pogrešne karte za let do Amerike. Potom su nastojeći da isprave situaciju naši krenuli avionom domaćeg prevoznika, s kojim, zbog kvara na aerodromu, ipak nisu uspeli da stignu na vreme do Amsterdama, odakle im je pobegao avion za Mineapolis... Nastojeći da poprave ili bar ublaže nastalu situaciju u vreme prebukiranih letova, predstavnici naše avio-kompanije uspeli su da "preko veze" ubace sedmoricu igrača u avion, koji je nešto kasnije poleteo prema Mineapolisu. Tako su u SAD u prvoj turi otputovali: Vujević, Miljković, Gerić, Boškan, Petković, Bjelica i Roljić. Za ostatak reprezentacije, u nedostatku šengenske vize, obezbeđene su potvrde kako bi igrači mogli da izađu iz aerodromske zgrade, a potom i mesta u hotelu u kome su prespavali.\nSutradan (tačnije juče) tek oko 13 časova, iz Amsterdama u Mineapolis otputovala su još dvojica reprezentativaca Mitrović i Stanković sa selektorom Travicom. Ostatak ekipe je šansu potražio u avionima koji su poletali u poslepodnevnim satima.\n- Većina reprezentativaca, kao i selektor Travica, već su na putu prema Spokejnu, gradu u kome će biti odigrane utakmice četvrtog vikenda Svetske lige - izvestio je tim menadžer reprezentacije Dragutin Ćuk.\nUtakmice četvrtog vikenda Svetske lige, protiv selekcije SAD, "plavi" će odigrati po našem vremenu od pet časova ujutru u subotu i nedelju.


SAUČEŠĆE DUŠKA MARKOVIĆA: Crkva u Crnoj Gori izgubila zapaženog jerarha! - Informer\ninformer.rs/RTCG | 30. 10. 2020.\nPremijer Crne Gore Duško Marković uputio je izraze saučešća povodom smrti mitropolita Amfilohija sveštenstvu, monaštvu i vernicima Mitropolije crnogorsko-primorske\nMarković je na Tviteru objavio da je sa žaljenjem primio vest o mitropolitovoj smrti.\n"Kao predsednik Vlade sarađivao sam i razgovarao sa mitropolitom Amfilohijem o mnogim važnim pitanjima koja su se ticala odnosa Države i Crkve, ali i o drugim temama od značaja za crnogorsko društvo", saopštio je Marković.\nMitropolija crnogorsko-primorska je, kako je rekao, izgubila danas svog poglavara, a crkva u Crnoj Gori svog zapaženog jerarha.\n"Iskreno saučešće upućujem i porodici Radović iz koje je poticao mitropolit", navodi se u poruci Markovića.\nAmfilohije Mitropolit Amfilohije preminuo mitropolit amfilohije saučešće Dusko markovic


27. Jun 2001 17:47 (GMT+01:00)\nBranimir Nikolić, Otporov koordinator za "Uterivanja istine"\nMutni poslovi pod\nokriljem kiparskih firmi\nTeške optužbe na račun direktora "Vojvođanske banke" Živote Mihajlovića, ali i na račun guvernera\nSUBOTICA - Branimir Nikolić, koordinator akcije „Uterivanja istine" Narodnog pokreta Otpor podneo je u ime ove organizacije krivičnu prijavu protiv Živote Mihajlovića, generalnog direktora „Vojvođanske banke", zbog zloupotrebe službenog položaja.\nUz krivičnu prijavu podneti su i dokazi, a da se stvar ne bi zataškala Nikolić je fotokopije prijave poslao još na dve adrese: Anketnom odboru Pokrajinske vlade i načelniku novosadskog Sekretarijata unutrašnjih poslova Đorđu Ostojiću.\n- "Vojvođanska banka" je, protivno savetu eksperata, kupila 1993. godine beogradsku Kreditnu banku, koja je tada bila u dugovima, a sve zbog toga što je Kreditna banka imala of šor kompanije na Kipru. Preko tih kompanija su obavljani razni mutni poslovi i punili se privatni džepovi. Kiparske kompanije su finansijski propale i više ne postoje, jer je to bio način da se unište dokazi o malverzacijama Mihajlovića i njegove družine. Dokazi, međutim, nisu nestali, Otpor ih poseduje i oni su priloženi zajedno sa krivičnom prijavom, rekao je u sredu Branimir Nikolić na konferenciji za štampu u Subotici.\nPo završnom računu za 2000. godinu „Vojvođanska banka" je bila na pozitivnoj nuli. Time se našla u krugu banaka koje neće izgubiti licencu kao neke druge banke koje su poslovale sa gubitkom, a dokument o tome potpisao je lično guverner Mlađan Dinkić.\n- Imamo dokaze da je „Vojvođanska banka" u gubicima 93 miliona maraka i da Dinkić to zna. Nikolić smatra da je motiv za takvo postupanje bio što mnoga vojvođanska preduzeća duguju „Vojvođanskoj banci", pa kad bi takvu banku neko kupio indirektno bi kupio i ta preduzeća. Tako bi stranci mogli za relativno mali novac, kupujući "Vojvođansku banku" da postanu vlasnici mnogih vojvođanskih preduzeća.\nBranimir Nikolić ne krije da se u subotu sastao s Vukom Obradovićem i da su neko vreme proveli u četiri oka. Na pitanje da li je od njega dobio dokumenta koja su priložena kao dokazi uz krivičnu prijavu Nikolić je odgovorio: ,,Nije bitno od koga smo dobili dokaze. Bitno je da se istina istera na čistac".\nŽivković o "muvanju" sa stanovima Federacije\nUGS "Nezavisnost" ima mnogo zamerki na račun Vlade\nLjajić najavio javnu raspravu o nacrtu zakona o manjinama\nOtpor: Mutni poslovi pod okriljem kiparskih firmi\nReagovanje ICN "Farmasjutikalsa" na nedavne izjave RZZO\nPrijemni ispiti za upis na fakultete i više škole u Srbiji\n"Farmaceuti bez granica" pomažu bolnicama u Srbiji\nReagovanje: Karići bez uslova za dozvolu\nRekonstrukcija Markovgrada - performans Otpora\nSalmonela nije uzrok trovanja u restoranu Skupštine Srbije


NA NAJGORI NAČIN ZLOUPOTREBIO SIROTINJU: Socijalni slučajevi plaćali Vuč\nTema: NA NAJGORI NAČIN ZLOUPOTREBIO SIROTINJU: Socijalni slučajevi plaćali Vuč\n20.06.2017., 15:45 #1\nSKANDALOZNO! NA NAJGORI NAČIN ZLOUPOTREBIO SIROTINJU: Socijalni slučajevi plaćali Vučićevu kampanju!\nKampanju Aleksandra Vučića za aprilske predsedničke izbore, osim direktora javnih preduzeća, bolnica i škola i čelnika opština - postavljanih po partijskoj preporuci, finansirali su i studenti, ali i veliki broj korisnika socijalne pomoći, pokazuje izveštaj koji je Agenciji za borbu protiv korupcije predao lider SNS.\nOvaj izveštaj analizirala je poslanica Dosta je bilo Tatjana Macura, koja je navela da je oko 7.000 građana doniralo čak 2,2 miliona evra, a zanimljivo je da gotovo sve uplate iznose okruglo 40.000 dinara (?!).\nKoja je verovatnoća da 7.000 građana poželi da donira upravo ovaj iznos? Složićete se, nikakva. Meni je bilo neobično, pa sam odlučila da analiziram ko su ljudi koji doniraju toliki novac i odakle im - objašnjava Macura i dodaje da u obimnom izveštaju „u oči upada i to da je trošak za armiju stranačkih aktivista koji su svakodnevno tokom kampanje pozivali i obilazili građane od vrata do vrata nula dinara“:\nNeko želi da nas ubedi u to da stotine autobusa i hiljade ljudi koji su danima sprovodili aktivnosti na teritoriji čitave Srbije „najbolje organizovanu stranku“ nisu koštali apsolutno ništa? Složićete se da je to i nemoguće i neverovatno.\nKao ilustrativan primer navodi Staru Pazovu, gde je 197 ljudi doniralo 7,9 miliona dinara.\nNa spisku je veliki broj korisnika socijalne pomoći. Ako pretpostavimo da je ta pomoć 8.000 dinara, postavlja se pitanje - koliko je vremena potrebno da jedan korisnik sakupi 40.000 za Vučićevu kampanju? - navodi Macura u izveštaju sa sajta DJB.\nU Leskovcu, na primer, 15 miliona dinara doniralo je 388 ljudi, a interesantno je da je u jednoj od najsiromašnijih opština u Srbiji najveći broj donatora bio nezaposlen. Iznos od 7,1 milion dinara donirali su za Vučićevu kampanju u Zemunu. Među 175 donatora su studenti bez registrovanih prihoda, ali i predsednici GO i Skupštine GO Zemun, kao i njihove familije. Obojica su karijere započeli kao vozači Vučića i Tomislava Nikolića...\n20.06.2017., 16:31 #2\nRe: NA NAJGORI NAČIN ZLOUPOTREBIO SIROTINJU: Socijalni slučajevi plaćali Vuč\nСтраначки паразити добили посао да ништа не раде па онда део плате или целу дају странци\n20.06.2017., 16:40 #3\nHoćemo li da se pravimo da ne znamo da to SNS uplaćuje donacije preko svojih članova, odnosno na njihovo ime?\nSvaki put imamo temu svakih izbora zbog toga...neće to ništa pomoći. Ako želimo da se tako nešto spreči potrebna je veća kontrola finansiranja izbornog procesa, ali po mom mišljenju tu se ne bi ništa pronašlo jer bi svako uvek našao kanale koji mu odgovaraju da se finansira.\nHoću reći, ništa tu nije skandaralozno...\n20.06.2017., 16:40 #4\nUočljivo je da ga svi "dobrotvori" podjednako vole.\nDo 40 'iljada...(tuđih para).\n20.06.2017., 17:29 #5\nKurir vodi prljavu kampanju protiv Gospodara.\n20.06.2017., 17:31 #6\nNisu oni ni dali te pare nego je to način da se prikrije stvarni izvor financiranja .\nRadikalski recept .\nGUVERNERKA "Žao mi je, ali nisu svi zaduženi u švajcarcima socijalni slučajevi"\nPoslednja poruka: 06.02.2018., 04:47\nSlučajevi upisa na budžet više od jednom\nAutor astj13 u forumu Fakulteti\nPoslednja poruka: 25.12.2012., 09:30\nBritaniju šokirali najnoviji slučajevi zlostavljanja životinja\nPoslednja poruka: 06.07.2012., 09:24\nTražim pravni savet - imaju li socijalni slučajevi drugačiji tretman...\nAutor Old u forumu Jezik\nPoslednja poruka: 13.11.2007., 13:04\nSlučajevi zlostavljanja dece\nPoslednja poruka: 24.07.2005., 23:20


Gost R - Portal Kvalitet\nGost R (государственный стандарт России – Nacionalni standard Rusije) je sistem standarda kojima se propisuju zahtevi za kvalitet proizvoda i usluga koji se plasiraju na teritoriji Ruske Federacije. Sistem je nastao iz GOST sistema, koji je bio na snazi tokom postojanja Sovjetskog Saveza, a nakon raspada je nastavio da važi na području ZND (Zajednica Nezavisnih Država). Samim tim, GOST standard još uvek važi na teritoriji ZND, dok je GOST R aktuelan samo na području Ruske Federacije. Osnovna karakteristika standarda je da propisuje zahteve koji se moraju ispuniti u cilju ulaska na rusko tržište, a koji se odnose samo na finalne proizvode. To znači da svaki proizvod koji se želi plasirati na rusko tržište mora posedovati sertifikat o ispunjavanju zahteva ovog standarda. ISO sertifikati i CE znak nisu dovoljni za ulazak na rusko tržište.\nGOST R standard obuhvata širok spektar proizvoda koji podležu sertifikaciji i to:\n• električni proizvodi i elektornika,\n• telekomunikaciona oprema,\n• medicinska oprema,\n• prehrambeni proizvodi,\n• kućna hemija,\n• potrošački materijali za pakovanje,\n• opreme pod pritiskom,\n• lična zaštitna oprema\n• građevinski proizvodi (uključujući proizvode protivpožarne zaštite),\n• poljoprivredne mašine,\n• oprema koja se koristi u prostorijama sa lako zapaljivim materijalom.\nSpisak svih proizvoda koji podležu obaveznoj sertifikaciji je obuhvaćen Rezolucijom No. 982, usvojenom od strane ruske vlade.\nOsnovna podela standarda se može izvršiti po kriterijumu sertifikacije. U tom pogledu, standardi se dele na:\n• obavezni standard – odnosi se na sve proizvode koji su obuhvaćeni ruskim zakonom i koji moraju zadovoljiti određene standarde i specifikacije u vezi sa proizvodom. Prema zakonu, razlikuju se proizvodi koji podležu obaveznoj sertifikaciji i proizvodi koji moraju posedovati deklaraciju o usaglašenosti;\n• dobrovoljni standard – odnosi se na proizvode koji nisu obuhvaćeni zakonom i ne podležu obaveznoj sertifikaciji. Primenjuje se u slučajevima kada proizvođač koji želi da posluje na ruskom tržištu želi formalno da dokaže usaglašenost sa određenim standardima i poveća konkurentnost.\n• deklarisanje usklađenosti,\n• obavezna sertifikacija.\n• donošenje deklaracije usklađenosti,\n• registraciju deklaracije usklađenosti u sertifikacionoj kući.\nDeklaraciju usklađenosti donosi proizvođač ili isporučilac robe na osnovu svojih dokaza, potvrđenih od strane nezavisne ekspertize, a zadatak sertifikacione kuće je samo da registruje deklaraciju. Deklaraciju usklađenosti proizvođač (isporučilac) donosi na osnovu sledećih dokumenata:\n• protokoli kontrolnih ispitivanja proizvodnje, izvršenih od strane proizvođača ili kompetentnih laboratorija,\n• sertifikati usklađenosti ili protokoli ispitivanja sirovina, materijala, proizvoda,\n• dokumenti koje su za datu proizvodnju propisali federalni zakoni, a koje su izdali opunomoćeni organi (sanitarno-higijenske ocene, veterinarski sertifikati, itd),\n• sertifikati sistema kvaliteta ili proizvodnje,\n• drugi dokumenti koji direktno ili indirektno potvrđuju usklađenost proizvodnje sa propisanim uslovima.\nTipovi sertifikacije se mogu podeliti prema delatnosti koja se obavlja na ruskom tržištu, kao i prema dužini validnosti sertifikata i mogu biti:\n• za snabdevanje proizvodima tokom određenog vremenskog perioda, određenog ugovorom. Sertifikat se izdaje uvozniku iz Rusije koji zahteva odobravanje proizvoda. Validnost sertifikata je jednaka trajanju ugovora, ali ne može biti duža od 1-2 godine. Sertifikat se izdaje na zahtev uvoznika. U pojedinim slučajevima je potrebno poslati uzorke na laboratorijska testiranja;\n• za serijsku proizvodnju. Sertifikat se izdaje direktno proizvođaču na period od 1 do 3 godine. Sertifikat omogućava izvoz neograničene količine proizvoda u toku trajanja sertifikata. Uključuje i redovnu inspekciju uzoraka, kao i inspekciju fabrike proizvođača od strane sertifikacionog tela koje je izdalo sertifikat i to najčešće u situacijama kada proizvođač ne posluje u skladu sa ISO standardima;\n• za snabdevanje određenom količinom proizvoda, određenom ugovorom. Sertifikat se može izdati uvozniku iz Rusije ili proizvođaču koji može dokazati da ima mušterije u Rusiji kojima isporučuje proizvode. Period važenja sertifikata je srazmeran količini proizvoda određenoj ugovorom, tako da se ugovor može odnositi na jednu ili više isporuka, u zavisnosti od dogovora.\nZa proizvode koji nisu obuhvaćeni obaveznom sertifikacijom, preporučuje se posedovanje tzv. Pisma izuzetka (Exemption letter). Vlada Rusije dva puta godišnje izdaje listu proizvoda kojima nije potrebna posebna sertifikacija. Stoga, proizvođač koji planira da svoje proizvode prodaje na ruskom tržištu, podnosi nadležnim ruskim državnim institucijama Pismo izuzetka, nakon čega se to pismo verifikuje i dostavlja uvozniku iz Rusije, koji uvozi te proizvode. Uz to, proizvođač je dužan da dostavi svu neophodnu tehničku dokumentaciju u vezi sa proizvodom, kako bi se utvrdilo da li se Pismo izuzetka može verifikovati ili je potrebno izvršiti dodatno ispitivanje i sertifikovanje delova proizvoda.\nRuski državni organ zadužen za poslove standardizacije, akreditacije i sertifikacije se naziva Gosstandart (Gosudarstvennyy standart). Pod njihovim nadzorom se nalaze svi zvanični sertifikacioni organi, laboratorije za testiranje i autorizovani revizori u Rusiji. Svi relevantni organi su stacionirani u Moskvi, svaki od ovih organa ima tačno utvrđenu oblast u kojoj se može baviti poslovima sertfikacije, tako da je mešanje poslova onemogućeno i svi proizvođači koji žele da budu sertifikovani, unapred znaju kome treba da se obrate.\nTakođe, svi relevantni organi u nadležnosti Gosstandart-a su zaduženi i za redovnu inspekciju, koja se odnosi samo na proizvode koji su sertifikovani na tri godine u serijskoj proizvodnji. Proizvođač pokriva sve troškove posete proverivača, slanja uzoraka i laboratorijskih testova. Detalji u vezi sa inspekcijom se utvrđuju posebnim ugovorom, nakon izdavanja GOST R sertifikata. Ukoliko proizvođač odbije da postupa u skladu sa ugovorom o inspekciji, nadležni sertifikacioni organ prosleđuje zvanično pismo Gosstandart-u, kako bi bio ozvaničen prekid važenja ugovora i sertifikata na teritoriji Rusije.\nOsnovna prednost posedovanja Gost R sertifikata za preduzeće je otvaranje novog, ogromnog tržišta – Rusije. S obzirom na to da se prema Gost R standardu sertifikuje finalni proizvod, preduzeća koja nemaju implementirane ISO standarde nemaju poteškoće u dobijanju Gost R sertifikata, ukoliko njihovi proizvodi ispunjavaju zahteve pomenutog strandarda. Sa druge strane, ukoliko kompanija poseduje odgovarajuće ISO sertifikate, proces dobijanja GOST R standarda je olakšan.


Pobeda vladajuće koalicije u Crnoj Gori\n14 oktobar, 2012\nGlasanje na biračkom mestu u centru Podgorice\nCEMI uzorak od 95 odsto: DPS-SDP 39 mandata, Demokratski front 20, SNP 9; Pozitivna Crna Gora 7, Bošnjačka stranka 3 mandat\nKoalicija za Evropsku Crnu Goru osvojila je 45,7 odsto glasova, i imaće relativnu većinu u crnogorskom parlamentu objavio je večeras CEMI objašnjavajući da se radi o uzorku od 95 odsto.\nCEMI je saopštio da je Demokratski front je osvojio 23,8 odsto glasova, SNP 10,6 a Pozitivna 8,9. Iznad cenzusa je i Bošnjačka stranka koja ima 4,5 odsto. Iz te NVO su saopštili da su u konačnom rasporedu političkih snaga moguća manja ostupanja, jer je sporan jedan mandat.\nDobri rezultat BS-a i Pozitivne predstavljaju ujedno i najveća iznenađenja izbora. Bošnjačka stranka je aktuelni koalicioni partner koaliciji DPS-SDP. CEMI je objavio da je na izbore izašlo 70,3 odsto birača. Ta nevladina organizacija je objavila i procjene mandata po kojima DPS-SDP na tom uzorku ima 39 mandata, DF 20. SNP 9 a Pozitivna 7 mandata. Bošnjačka stranka na tom uzorku ima 3 poslanika.\nParlamentarni status prema tom uzorku imaju još HGI, Forza i Albanska koalicija sa po jednim poslanikom. Ostale stranke su ispod cenzusa. Manjinske stranke su osvojile prema tom uzorku ukupno 6 mandata. DPS-SDP vladu može formirati sa Bošnjačkom strankom ali i sa HGI i albanskim strankama.\n"Kao što smo i obećali, pobijedili smo. Crna Gora ide naprijed. Želim da vas obavijestim da smo sa, još uvijek neprebrojanim svim glasovima, ali vrlo izvjesno, ubjedljivo najjača koalicija. Koalicija koja je osvojila duplo više mandata, od prvog sljedećeg učesnika na ovim izborima ", ovim riječima je predsjednik DPS-a Milo Đukanović pozdravio oko hiljadu simpatizera, okupljenih u bivšoj zgradi Vlade.\nĐukanović je kazao da „imaju sve uslove da od sjutra rade na formiranju Vlade, koja će nastaviti uspješno da vodi Crnu Goru kao EU“.\n"Želim sa vama da podijelim dva kurioziteta: prvi, da vladajuća koalicija je vjerovatno jedina vladajuća koalicija u Evropi koja je uspjela da u godinama teške krize, sačuva povjerenje i nastavi da vrši vlast. I drugi, ne manje važan, je da smo na ovim izborima osvojili više glasova nego 2009 godine", istakao je predsjednik DPS-a.\nĐukanović je kazao da je vladajuća koalicija 2009.godine osvojila 168 hiljada glasova, a na ovim parlamentarnim izborima - preko 180 hiljada.\n"Naša politika je opravdala povjerenje građana. Želim da se zahvalim svim građanima koji su, bez obzira na izborno opredjeljenje, učestvovali u kulturnoj i demokratskoj kampanji, i doprinijeli u pojačavanju utiska o Crnoj Gori kao demokratskoj zajednici", zaključio je Đukanović.


MyCity » Mobilni telefoni » Pretvorite mobilni u navigaciju\nPoslao: 28 Apr 2012 01:12\nPostoji nekoliko programa koje možete da instalirate na prenosive uređaje. Njih uglavnom kupujete u prodavnicama aplikacija za operativni sistem koji imate na telefonu ili tabletu.\nRanijih godina ti programi nisu bili u nivou klasičnih GPS uređaja, a i sami telefoni su bili slabiji. Sada su mobilni i tableti napredovali, pa je njihova upotreba kao GPS-a olakšana. Brži procesori i veći ekrani omogućili su mnogima da svoje programe za navigaciju na mobilnim uređajima razviju dovoljno da budu čak napredniji od klasičnih GPS navigatora.\nVećinu programa za navigaciju podržavaju skoro svi operativni sistemi poput “Androida”, “Simbijana” (Symbian), “AjOSa” (iOS) i “Vindouzfona” (Windows Phone).\nNaravno, problem je u tome što neki od tih programa mogu da budu poprilično skupi. To dosta zavisi od platforme na kojoj radi mobilni telefon, kao i od toga koliku bazu podataka želite da stavi na svoj telefon.\nZa programe koji su vezani za operativni sistem potrebno je pre puta da skinete željene mape sa interneta, posebno ako je reč o inostranstvu, kako ne bi bilo dodatnih troškova putem mobilne mreže.\nKada u telefonu imate ubačene mape željenih destinacija, telefon će koristiti samo GPS sensor, čija je upotreba besplatna, tako da nema troškova.\nJedina mana kod telefona je ta što su čipovi nekad sporiji, pa se desi se da odlutaju, odnosno izgube signal, ali to se dešava i kod klasičnih GPS navigacija.\nPoslao: 28 Apr 2012 13:00\nUbacio sam kod sebe na SGS2 iGo na srpskom jeziku sa mapom Srbije (jer mapa cele Evrope dosta zauzima), i zadovoljan sam. Često koristim i uvek pomogne. Jedino što me nervira je vreme potrebno da se satelit uhvati, ponekad to traje i po 5 minuta. No, sve u svemu korisna aplikacija.\nUkupno su 684 korisnika na forumu :: 42 registrovanih, 4 sakrivenih i 638 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., alkatraz080, amaterSRB, amstel2, Apok, bankulen, brundo65, BSD, comi_pfc, Dežurni pod palubom, dragon986, flash12, Gagi193, ivan979, ivicasimo, m0nstrum_, MB120mm, mercedesamg, Mercury, mikrimaus, milos.cbr, Misirac, Miškić, moldway, mushroom, Neutral-M, nuke92, Rabit, raskoljnikov, RiV, royst33, ruso, S2M, Sale.S, saputnik plavetnila, segax1, Simon simonović, Srki94, Srky Boy, VJ, vsn111, zixmix


Oink If You Love OPI: Ulov sa sajma ''Dodir Pariza'' - aprilski noviteti\nOPI štand tj. štand glavnog uvoznika je tradicionalno jedan od najpopularnijih štandova na sajmu. Meni, zna se - jedini interesantan od svih štandova sa lakovima! Priznajem, zagledala sam prvi put i ostale izlagače kada su lakovi u pitanju ali više kao pratnja društvu nego što me je odistinski interesovalo. Ok, priznajem još nešto - videh par dobrih primeraka kod drugih brendova uz obaveznu rečenicu, pored dubokog uzdaha ''Valjda će OPI napraviti nešto ovako!''. Ne treba da spominjem da su me lude žene zezale kako odolevam samo iz razloga što bi se pretvorila u lakozilu (ili lako-godzilu, kako Vam je prijatnije za pročitati)!\nNikada se nisam zadržala na sajmu kao ove godine ali u dobrom društvu vreme leti! I stvarno su bile dobre jer su se samnom vratile i po drugi put da čeprkamo po čuvenim OPI korpicama u kojima su lakovi (po ceni od 500 rsd) iz starih kolekcija koje se slabije prodaju ili su limitirani tj. povučeni iz proizvodnje. Ostali OPI lakovi su standardih sajamskih 850 rsd dok je DS serija po neverovatnih 1.100 rsd!\nMoj ulov je sasvim neplanirano otišao u roze-ljubičasto-magenta sferu sa jednim crvenkastim, odistinskim raritetom koji nosi čak i crnu nalepnicu (black label). Ništa sa planiranog spiska nisam uzela jer su mi raritetni primerci potpuno pomutili razum. Pri svakom novom zamahu po korpi, nicali su redom nazivi o kojima sam mislila da mogu samo da sanjam! Čak sam se obuzdala i na samo četiri komada - mogla su da padnu još 2 - 3 roze komada ali to bi stvarno bilo previše, čak i za mene :D\nNa uvodnoj fotografiji ste mogli da vidite šest bočice ali one nisu sajamski ulovi već samo aprilski. Kultnu Malagu sam dobila skoro, zahvaljujući dragoj prijateljici koju puno pozdravljam ovom prilikom, dok sam crnu Gwen uzela takođe relativno skoro ali su obe bočice čekale ovo predstavljanje.\nKao što sam već groknula, ova poseta sajmu mi je bila zaista jedna od najlepših, kako zbog dobrog društva tako i zbog slučajnih susreta. Najsimatičnije prilaženje mi je priredila draga Di a naknadno sam upoznala i njenu sajamsku pratilju a našu koleginicu Magi. Jako simpatične mlade dame, bilo mi je zadovoljstvo što smo se napokon upoznale zvanično, mada imam utisak kao da ih znam godinama! Tu su pali još susreti sa meni dragim forumkama, koje takođe od srca pozdravljam a one će se prepoznati.\nDa li ste bile na sajmu? Kakvi su Vaši utisci a ono najbitnije - koji su Vaši ulovi devojke?!\nLjubi vas sve Prase! Oink!\nPosted by Malo Prase at 4/27/2014 09:05:00 PM\nazzie 27 April, 2014 22:38\nDivni ulovi. Malaga wine i My kind of brown su savršeni!\nMalo Prase 27 April, 2014 23:11\nJesu, predivne tamnije crvene nijanse <3\nMikka MB 27 April, 2014 22:49\nBaš si lijepe nijanse ubola, jedva čekam vidjet na noktićima...i super da ste se tako fino zabavile...samo da znaš da sam ljubomorna što se sve fino kod vas događa ovih dana, prvo jučer sajam, onda danas MAC...plače mi seeeee :)))\nMalo Prase 27 April, 2014 23:12\nJoj, verujem, ova dva dana su zaista fantastična za sve nas ljubitelje - želimo i vama što pre slično <3\nAnonymous 27 April, 2014 23:10\nHej uzela si Malagu! Bas lep ulov, My kind of brown sjajno deluje x\nMalo Prase 27 April, 2014 23:13\nMalagu mi je poklonila naša Mica <3\nMKOB je tu vrlo slična, mnogo dobra nijansa :*\nbeautyandbrains007 28 April, 2014 00:17\nYou are killing me!!! :) 4 in the morning <3\nMalo Prase 28 April, 2014 08:40\nTaj crni saten je presavršen! <3\nIrena 28 April, 2014 00:45\nprekrasne bojice i drago mi je da si uživala! :)\nčeka te nagradica na mom blogu :D\nMalo Prase 28 April, 2014 08:41\nTamara 28 April, 2014 06:49\nJao bas su moje boje! :) Bas ti je lep ulov :) Ja sam tako davno bila na sajmu, da se vise ni ne secam cega sve ima...\nMalo Prase 28 April, 2014 08:42\nValjda ćeš biti opet u prilici ;)\nUnknown 28 April, 2014 07:38\nOdlicni lakici.Jedva cekam da ih vidim na noktima. :)\nMalo Prase 28 April, 2014 12:42\nBiće ih u narednim danima :*\nUnknown 28 April, 2014 09:01\nHahaha sisas popis, kao pravoj kolekcionarki rariteti su totalno poremetili planove :F\nMalo Prase 28 April, 2014 12:43\nPrioritet se odmah daje retkima, ovo će me sačekati :D\nJelena 28 April, 2014 10:38\nDivni noviteti. Vratile bismo se sa tobom i treci put za korpicu, znas to <3 Mali skakutavi fotograf je uvek na usluzi :D\nMalo Prase 28 April, 2014 12:44\nZnam <3 ali dobro je što se ne vratismo :D\nAnonymous 28 April, 2014 11:10\nVidim da si ovaj put birala samo zenske boje :)\nPotpuno slučajno je tako ispalo ali daleko da se žalim :)\nŠminka je ljubav 28 April, 2014 11:36\nKoliko je bogata OPI ponuda kad i dalje ima toliko lakova koji još nisu deo tvoje impresivne kolekcije1 :)\nMalo Prase 28 April, 2014 12:46\nNisam počela na vreme :D\nGagala 28 April, 2014 11:49\nMalo Prase 28 April, 2014 12:47\nnail crazy 28 April, 2014 13:14\nkrasotani, ali moram priznati da mi se zadnja dva najviše sviđaju :D\nMalo Prase 28 April, 2014 13:16\nTvoje bojice :*\nUnknown 28 April, 2014 13:46\nMalo Prase 28 April, 2014 13:48\nLacquerissima 28 April, 2014 14:14\nDivno smo se provele stvarno. :))) Potpuno novo sajamsko iskustvo. <3 Stvarno si zaređala sve ženstvene boje, ali su sve divne, nadam se da će ti se Greek dopasti.\nMalo Prase 28 April, 2014 14:18\nStvarno je bilo odlično <3\nHvala puno što si bila tu blizu dok sam se dvoumila, stvarno je jako lep - probala sam svaki na po jedan nokat ali Purple-opolis je imao juče premijeru :)\nVedrana 28 April, 2014 18:08\nMy Kind of Brown mi deluje baš interesantno.\nValjala sam se od smeha na "Jelena je bila ''mali od fotoaparata''"\nMalo Prase 29 April, 2014 09:56\nJako interesantna tamna crvena, moraću da istražim ima li nečeg braon u njoj :D\nJeca je bila na visini zadatka, preko 250 fotki je ispucala a verujem da si videla koliko su lepe :)\nshineeye 28 April, 2014 20:51\nmoram da priznam, svi ulovi su mi nepoznanica, ali uvek bravo za raritete!\nMalo Prase 29 April, 2014 09:57\nNi ja ih nisam očekivala i jedno sam malo stala kod Mauve-lous Memories, priznajem da jedino njega nisam mogla da se setim :)\nUnknown 05 May, 2014 19:37\nDivni noviteti. Pratim te i nadam se da ces ti pogledati i pratiti moj blog! :) xoxo\nMalo Prase 06 May, 2014 11:33\nhazelnut 09 May, 2014 13:20\nDivni noviteti :) Prvi sajam za 3 godine da ga propustim a toliko dragih forumasica na njemu :( Nadam se da cu imati prilike na nekom od narednih da se sretnemo\nBas mi je drago sto ste se tako lepo druzile i lepo kupovale :) Favoriti su mi Gwen i Malaga, jedva cekam recenzije :*\nMalo Prase 09 May, 2014 14:04\nNadam se da će biti prilike već na jesenjem :*\nZa Malagu je bila recenzija pre dva dana a za Gwen će biti sukoro :)


Snižen kreditni rejting BiH Žurnal - Jedina slobodna teritorija\nSnižen kreditni rejting BiH\nObjavljeno: 30.11.2011. u 23:56h\nStandard & Poor's snizio je kreditni rejting BiH za jednu stepenicu, sa dosadašnjeg “B+” na “B”, prvenstveno zbog političke blokade koja onemogućava formiranje Vijeća ministara i loših izgleda za domaću ekonomiju u narednoj godini. Sve zajedno rastjeruje i potencijalne strane investitore bez čijeg novca šanse za ekonomski oporavak su još manje. Priliv stranih investicija u BiH na najnižem je nivou u poslednjih 10 godina, što i nije neko iznenađenje. Politička prepucavanja i paraliza u BiH za posljedicu imaju i da je ulazak BiH u EU, koji je ionako bio stvar daleke budućnosti, postao još dalji, što dodatno obeshrabruje potencijalne investitore.\nI dosadašnji kreditni rejting svrstavao je BiH u kategoriju “smeća”, što znači da je pozajmljivanje novca BiH prilično rizičan posao, bez sigurnosti da će pozajmljeni novac biti vraćen.\nNajnovijim sniženjem rejtinga samo smo pali još niže, ali je jedina utjeha da BiH ionako ne pozajmljuje novac na svjetskom tržištu, jer i sa dosadašnjim rejtingom bilo bi teško naći kreditora voljnog da nam pozajmi novac, bez lihvarskih kamata.\nIpak iako se BiH za sada zadužuje samo na unutrašnjem tržištu, kroz emisije entitetskih obaveznica, pad rejtinga mogao bi rezultirati povećanjem kamata koje će entiteti morati plaćati domaćim kupcima obveznica, od kojih većinu ionako čine banke.\nLoša vijest je da analitičari S&P predviđaji ekonomski rast u BiH u narednoj godini “oko nule”, što je još gora prognoza od MMF-a koji još uvijek optimistično očekuje da bi ipak mogli imati simboličan rast od 0,7 posto u idućoj godini.\nUskoro novo smanjenje rejtinga\nPostoje realne šanse da kreditni rejting BiH ubrzo bude ponovo smanjen, ukoliko ne dođe do usvajanja državnog budžeta za ovu i narednu godinu. Teoretski, ukoliko do 31. decembra ne bude barem formalno usvojen ovogodišnji budžet, od 1. januara bi moglo doći do totalnog finansijskog kolapsa u finansiranju državnih institucija.\nOvu godinu BiH se “provukla” bez usvojenog budžeta na državnom nivou zbog ustavne odredbe koja omogućava da se do donošenja budžeta finasiranje obezbjeđuje tromjesečnim odlukama o privremenom finansiranju pri čemu se kao osnovica uzima visina budžeta iz prethodne godine.\nUkoliko do kraja decembra ne bude usvojen ovogodišnji budžet BiH, onda u januaru, barem sa formalne strane, ne bi bilo moguće donositi ni odluke o privremenom finansiranju “na nivou prošlogodišnjeg budžeta”, jer prošlogodišnjeg budžeta jednostavno - nema.\nAnalitičari iz Standard &Poor's koji strahuju da je ovo realan scenarij, nisu u pravu. Poznavajući naše političare, šanse da a državni parlamentarci, ministri i ostala administracija ostanu bez plata, su minimalne, jer njima nikada ustav i zakoni nisu predstavljali smetnju, kada se radi o trošenju budžetskog novca.


Metju Palmer, specijalni predstavnik američkog državnog sekretara za Zapadni Balkan. Na slici sa američkom ambasadorkom u Severnoj Makedoniji Kejt Brns (Kate Byrnes)\nZvanični Vašington očekuje da se Beograd i Priština vrate dijalogu, odmah nakon što se reše aktuelne političke okolnosti na Kosovu, izjavio je specijani predstavnik američkog državnog sekretara za Zapadni Balkan Metju Palmer (Mathew Palmer).\nGovoreći na webinaru koji je organizovao German Marshal Fund (GMF), Palmer je naglasio da se Vašington ne meša u političke procese na Kosovu ali da želi da vidi da zemlja ima "osnaženu i odgovornu" vladu.\nKosovo je u iščekivanju odluke Ustavnog suda o tome da li je dekret predsednika Kosova Hašima Tačija (Hashim Thaci) o Avdulahu Hotiju kao novom mandataru vlade u skladu sa Ustavom.\nUstavni sud Kosova bi do 29. maja trebalo da odluči da li je Tačijev dekret ustavan. Kosovska skupština je u martu izglasala nepoverenje vladi na čijem je čelu Aljbin Kurti (Albin), a Hoti je iz drugoplasirane izborne partije, Demokratskog Saveza Kosova (DSK).\nKurti je u više navrata izjavljivao kako je specijalni američki predstavnik za dijalog Ričard Grenel (Richard Grenell) bio uključen u rušenje njegove vlade.\n"Nisam ovde da bih definisao šta bi to bilo. Ono na šta smo fokusirani je da pomognemo da Kosovo da stvori ekonomski prostor, kako bi se osiguralo da mladi ljudi shvate da mogu imati pozitivnu budućnost u zemlji", istakao je Palmer.\n"Ovo je ogroman uspeh za ceo region Zapadnog Balkana", rekao je Palmer.\nKako je Palmer nazvao kampanju lažnih vesti Kine i Rusije?\nPalmer se osvrnuo i na kampanju dezinformacija koje su, kako je naveo, uzele maha naročito u roku pandemije COVID-19.\nPrema Metju Palmeru, cilj ove kampanje je da se utiče na određena dešavanja u celom regionu Zapadnog Balkana.\nJa razumem vrednost javne diplomatije i aviona sa zastavama na repovima koji su sleteli u ranoj fazi krize za iskrcavanje kutija. Ponekad nije važno šta je u kutiji. Važna je samo vidljiva demonstracija podrške i pomoći\nMetju Palmer, specijalni izvestilac američkog državnog sekretara za Zapadni Balkan\n"I Rusija i Kina su pokazale da nemaju srama po ovom pitanju", rekao je Palmer, ocenivši da su u višegodišnjim naporima ove dve države uspele u kampanji dezinformisanja javnosti.\nProblem po sebi, prema Palmerovom mišljenju, predstavlja izazov da države regiona budu u stanju da se suprotstave lažnoj zabludi i štetnoj naraciji.\nOsvrćući se na, kako je rekao, "performans pomaganja" ovih zemalja na početku zdravstvene krize, Palmer je podvukao da se kasnije uspostavilo da se ne radi o pomoći već o komercijalnim sporazumima prikrivenim u obliku pomoći, ili o asistenciji sumnjivog kvaliteta.\n"Razumem vrednost javne diplomatije i aviona sa zastavama koji su sleteli u ranoj fazi krize i iskrcavali kutije. Ponekad nije važno šta je u kutiji. Važna je samo vidljiva demonstracija podrške i pomoći", istakao je Palmer.\nOn je priznao da ima prostora za raspravu da pomoć iz SAD ili EU nije bila koliko je mogla i trebala biti, ali je i dodao da je sveukupna pomoć Vašingtona i Brisela daleko veća od podrške koju pružaju Kina ili Rusija.\nU tom smislu, naglasio je da je na zemljama koje su primile pomoć SAD ili EU da objasne i naglase u javnosti podatke o količini pomoći koje su primile.


Najava i analiza: Bundesliga, 31. kolo: Bajern overava titulu, u Volfsburgu i Leverkuzenu se odlučuje o plasmanu u Ligu šampiona – Kladjenje.rs\nHomeNajavaNajava i analiza: Bundesliga, 31. kolo: Bajern overava titulu, u Volfsburgu i Leverkuzenu se odlučuje o plasmanu u Ligu šampiona\n22 Aprila, 2021 Peca Najava 0\nSamo je još četiri kola ostalo do kraja Bundeslige. Bajern bi mogao pobedom u Majncu da već posle ovog kola i matematički odbrani naslov, ali čak i da to ne uradi, jasno je da Salatara ne menja vlasnika. Pored Bavaraca u Ligu šampiona će i Lajpcig, a o dva preostala mesta odlučiće dueli između Volfsburga i Dortmunda, te Leverkuzena i Ajntrahta, oba u ovom kolu. Biće zanimljivo i u borbi za opstanak.\nAugzburg – Keln – x @ 3.25 u Meridianbet\nKeln je pobedom protiv Lajpciga uskočio u poslednji voz kada je opstanak u pitanju. Da su izgubili od ”bikova” već bi mogli da se pozdravljaju sa elitom, ali su sada njihove akcije znatno skočile. Jesu ”jarčevi” još u zoni ispadanja, ali u preostala četiri kola imaju za rivale timove sa kojima mogu ravnopravno da se nadmeću, pa imaju šansu da osvoje dovoljno bodova i izbore spas. Sada odlaze u Augzburg kod tima koji još nije matematički obezbedio opstanak, ali bi to mogao da uradi pobedom u ovom kolu. Bavarski klub nije u dobroj formi, uzeo je samo bod u prethodna tri kola, a da pritom nije postigao ni gol. Ove dve ekipe su u prvom delu sezone podelile bodove, bilo je 1:1 u Kelnu, a i sada bi, verujemo u to, obe ekipe bile zadovoljne bodom. Augzburg bi zadržao distancu u odnosu na ekipe iz zone ispadanja, a Keln bi mogao u tri naredna kola, kada se sastaje sa Hertom, Šalkeom i Frajburgom, da pobegne na sigurno. Predlažemo vam x na ovom meču, a kvota za nerešen rezultat u kladionici Meridianbet iznosi 3.25.\nFrajburg – Hofenhajm – GG @ 1.62 u 1xbet\nDomaćin nije igrao u vanrednom kolu pošto je njihov duel sa Hertom odložen. Frajburg nema nikakav imperativ u preostalom delu sezone i može mirno da privodi prvenstvo kraju. Niz od dva poraza prekinuli su ubedljivim trijumfom nad Šalkeom, čime su i definitivno potvrdili svoj status bundesligaša i za narednu sezonu. Trenutno su na 9. mestu, ali ponavljamo, uz jedan meč manje. Hofenhajm je odigrao spektakularan meč sa Menhengladbahom u sredu. Gosti su vodili sa 2:0 posle prvih 45 minuta, ali su domaći zahvaljujući dvostrukom strelcu Andreju Kramariću, te Brazilcu Bebuu, preokrenuli u nastavku. Bila je to prva pobeda tima Sebastijana Henesa posle pet sušnih kola, i dva uzastopna remija bez golova. Nijedna od ove dve ekipe nema pritisak pred međusobni okršaj, pa treba očekivati otvorenu igru i golove na obe strane. Naš predlog je gol-gol a koeficijent za ovaj tip u kladionici 1xbet iznosi 1.62.\nMajnc – Bajern – GG @ 1.64 u CircusCasino\nDomaćin je u fantastičnoj formi i to u pravo vreme. Ne znamo da li se sećate početka sezone i serije poraza ekipe Majnca. Malo ko je mogao da poveruje u to da će ovaj tim i naredne sezone gledati u eliti, ali kako sada stvari stoje, to će se ipak dogoditi. Majnc je vezao šest utakmica bez poraza, a na strani je osvojio 14 bodova u poslednjih šest mečeva. Trijumf u Bremenu bio je treći u nizu na strani, a do njega su stigli pogotkom Mađara Salaija. Majnc je skočio na 13. mesto, još uvek nije u sigurnoj zoni pošto od Herte i Kelna imaju pet bodova više, a Berlinci i meč manje. Bajern bi trijumfom u Majcu i matematički odbranio titulu, stigao do devete uzastopne, a 31. ukupno. No, čak i da ne slave na ovom gostovanju Bavarci će sigurno postati šampioni, poslebno nakon pobede nad Leverkuzenom u vanrednom kolu i poraza Lajpciga u Kelnu. Hansi Flik je objavio da napušta klupu Bavaraca po okončanju sezone, ali su navijači besni i traže da iz kluba ode sportski direktor Hasan Halihamidžić, čovek sa kojim se Flik sukobio. Ni u Majncu u timu, najverovatnije, neće biti Levandovskog i Gnabrija, ali je Šupo-Moting odlično odmenio napadački tandem i postigao tri gola na isto toliko mečeva u nizu, a četiri na poslednjih pet. Odigrajte gol-gol, trebalo bi da dođe. Kvota za GG u kladionici CircusCasino iznosi 1.64.\nUnion Berlin – Verder – 0-2 @ 1.76 u CircusCasino\nEkipa iz Bremena uspela je skoro nemoguće. Od sigurnog opstanka došli su u situaciju da se grčevito bore za status. Oni su nanizali šest poraza, pa su sada na 14. mestu, sa samo četiri boda više od timova u zoni ispadanja, Herte i Kelna. Težak poraz, ne rezultatski, već po značaju, doživeli su od Majnca na svom ”Vezeru” u sredu. Nije Verder uspeo da zatrese mrežu gostiju, pa je jedan gol Majnca bio dovoljan za tri boda. Poslednju pobedu Verder je zabeležio u Bilefeldu početkom marta, a jedino čime mogu da se pohvale ove sezone je plasman u polufnale DFB kupa. Union je odigrao solidan meč u Dortmundu, ali nije uspeo da izbegne poraz. Dva puta su Berlinci pogađali okvir gola, ali nisu postigli pogodak na ”Signal Iduna parku”. Verovatno su izgubili sve šanse da zaigraju u Evropi, ali to i nije bio prioritetni cilj ovog kluba u njegovoj tek drugoj sezoni u eliti. Union je na sigurnom i može rasterećeno da igra protiv Verdera kome su bodov+vi preko potrebni. Ne očekujemo mnogo golova, nije ih bilo ni u prethodna dva meča ove dve ekipe, pošto je Union oba puta slavio u Bremenu sa po 2:0. Za 0-2 gola u kladionici CircusCasino dobija se kvota 1.76.\nVolfsburg – Dortmund – 3+ @ 1.70 u 1xbet\nDerbi kola, bez svake sumnje, igra se na ”Folksvagen areni”. Trećeplasirani Volfsburg dočekuje Borusiju iz Dortmunda i pobedom bi rešio sve probleme, kako sebi, tako i Ajntrahtu. Verovatno bi trijumf ”vukova” kompletirao spisak nemalkih predstavnika u Ligi šampiona za narednu sezonu, pošto bi pored, već sigurnih Bajerna i Lajpciga, to bili još Volfsburg i Ajntraht. ”Milioneri” se uzdaju u pobedu na ovom gostovanju, kao i na svim preostalim utakmicama. U to slučaju čekali bi propuste svojih rivala, ali do kraja je ostalo da se odigraju samo po četiri utakmice, a oni imaju četiri boda manje od ekipe iz Frankfurta, a pet od svog sadašnjeg rivala. U sredu je Borusija slavila protiv nezgodnog Uniona, ali su pobede u vanrednom kolu zabeležili i klubovi koje oni žele da stignu. Mnogo toga će biti jasnije posle subote i mečeva u Leverkuzenu i Dortmundu. Volfsburg je odigrao odličan meč u Štutgartu i slavio sa ubedljivih 3:0. To im je bio prvi trijumf posle dva uzastopna poraza, od Ajntrahta i Bajerna. Tradicija je potpuno na strani Dortmunda, oni su dobili prethodnih pet mečeva protiv Volfsburga, a ”vukovi” su poslednji put pobedili ”milionere” još 2015. godine. Biće vatreno na ovom meču, a prštaće golovi. Za 3+ u kladionici 1xbet koeficijent iznosi 1.70.\nLeverkuzen – Ajntraht – GG3+ @ 1.76 u Meridianbet\n”Farmaceuti” su se porazom u Minhenu oprostili od Lige šampiona za narednu sezonu. To je već druga godina da nisu deo evropske elite i sada mnogi postavljaju pitanje da su letos morali da budu prodati i Kai Haverc i Kevin Foland. Ipak, dok je Bajer jesenas bio lider Bundeslige i rušio sve pred sobom, malo ko se sećao najboljih strelaca iz prošle sezone. Ajntraht je trenutno na četvrtom mestu, Leverkuzen ima devet bodova manje, i pobedom nad ”orlovima” smanjio bi zaostatak na šest. Međutim, posle ovog ostaju još tri kola i teško je očekivati da tim iz Frankfurta ne osvojio još četiri boda, a tu je i Dortmund, koji razdvaja na tabeli ove dve ekipe. Bajeru ostaje borba za Ligu Evrope, ove sezone su igrali u nokaut fazi tog takmičenja i neočekivano lako ispali od Jang Bojsa. Što se gostiju tiče, za njih je gostovanje na ”Baj areni” prilika da možda osvoje ključne bodove u nastojanju da po prvi put nastupe u Ligi šampiona. Posle poraza u Menhengladbahu brzo su se pribrali i u vanrednom kolu lako pobedili Augzburg. Nevolja je to što ostaju bez trenera, Adi Hiter se već dogovorio sa Borusijom iz Menhengladbaha, pa će Ajntraht morati da angažuje novog stručnjaka sa kojim će debitovati u elitnom takmičenju. U prvom delu sezone Ajntraht je pobedio u Frankfurtu sa 2:1, ali se Leverkuzen revanširao u DFB kupu, slavivši sa ubedljivih 4:1. Golova uvek ima kada igraju ove dve ekipe, pa će ih biti i sada. Naš predlog je gol-gol uz bar tri pogotka. Kvota za ovaj tip u kladionici Meridianbet iznosi 1.76.\nLajpcig – Štutgart – GG3+ @ 1.95 u Meridianbet\nEvo još jedne utakmice koja nema neki veliki rezultatski značaj. Obe ekipe su u protekloj sedmici razočarale i ostale su bez pobede u dva odigrana kola. Lajpcig nije uspeo da pobedi Hofenhajm na svom terenu, a onda je dođiveo poraz u Kelnu čime je izgubio sve šanse da se okiti šampionskom titulom. ”Bikovima” ostaje nada da mogu osvojiti DFB kup i tako u svoje vitrine uneti prvi pehar od osnivanja. ”Švabe” su povratnici u elitu i oni se zadovoljavaju opstankom u ovoj sezoni. Dobar utisak Štutgart je malo pokvario u poslednjim utakmicama, pa su oni vezali tri uzastopna pozara, primivši pritom osam golova za 270 minuta. Pao je Štutgart na 10. mesto, ali bojazni od dramatičnog finiša prvenstva nema. U Štutgartu je jesenas bilo samo 1:0 za Ljapcig, ali sada timovi mogu da igraju bez pritiska i treba se nadati golovima. Naš predlog je GG3+ sa koeficijentom 1.95 u kladionici Meridianbet.\nMenhengladbah – Arminija – 0-2 @ 2.20 u CircusCasino\nOdličnu seriju rezultata Menhengladbah je prekinuo na gostovanju u Sinshamu. Posle vođstva od 2:0 nakon prvog poluvremena ”ždrepci” nisu uspeli da osvoje ni bod. Bio je to prvi poraz Borusije posle četiri utakmice u kojima su osvojili deset bodova. Sada su opet daleko od Evrope, ali sve nije izgubljeno. Leverkuzen im beđi četiri boda, a to je dostižno u preostala četiri kola. Za Arminiju su bodovi još važniji. Tim iz Bilefelda je uspeo da pobedi Šalke, doduše minimalnim rezultatom, ali je najvažnije da su osvojili tri boda. Sa 30 bodova su tik iznad crte, ali Herta i Keln imaju samo po četiri manje, dok su Berlinci odigrali dva meča manje od Arminije. Do samog kraja će se ovaj tim boriti da izbegne najgore i da ostane i drugu sezonu uzastopno u nemačkoj eliti. Na poslednjih et utakmica Arminije palo je ukupno pet golova. Oni igraju tvrde mečeve, pa jedan takav očekujemo i u Menhengladbahu. Jesenas je Borusija sa 1:0 pobedila u Bilefeldu, a sumnjao da će više od dva gola biti i sada. U kladionici CircusCasino za 0-2 gola dobija se koeficijent 2.20.


Vašington vjeruje u vojnu pobjedu Kijeva\nS druge strane, Zapad očekuje da će dugoročno Rusija slomiti oštricu u Ukrajini. Već sada se vidi da Putin više preti nego što ima kapacitet da vojno osvaja EU. Eventualno da ih plaši raketama, čiji arsenal je sve tanji. Putin najviše računa na orbanizaciju EU-a i podele koje je tako uspešno više od deceniju pothranjivao među njenim članicma. Zato će SAD i NATO imati ključnu ulogu u očuvaju jedinstva, a prvi izazov moglo bi biti smirivanje kritičara skandinavskog proširenja alijanse - predsednika Turske Recep Tayyipa Erdogana i Hrvatske Zorana Milanovića.\nDugi rat za rusku imperiju znači novu, verovatno tihu, mobilizaciju u Ukrajinu i mrtvačke sanduke u suprotnom pravcu. Toga se više plaši Putin od ekonomskog pada i nemaštine, zato je u svom najvažnijem govoru za Dan pobede 9. maja najavio novu podršku deci poginulih u Ukrajini, uz novčane naknade koje odnedavno dobijaju ožalošćene porodice pretvorene u rodbinu agresora. On iz sovjetskog iskustva zna da neće moći doveka držati terorom milione u strahu i šutnji, zato pokušava da kupi ono što se petrodolarima ne može kupiti - bol za izgubljenim životima najbližih.\nBoris VargaRat u UkrajiniRusijaUkrajinaNATOVladimir Putin\n25.06. 08:00 h\t16030\n25.06. 10:42 h\t4966\t4\n25.06. 12:52 h\t1083\n25.06. 12:52 h\t1


Razgovaralo se o političkim načelima i programima obe strane – Podrinske\nRazgovaralo se o političkim načelima i programima obe strane\nSAOPŠTENjE ZA JAVNOST POKRETA ZAPADNA SRBIJA\nNa sastanku održanom u prostorijama Gradskog odbora Srpske napredne stranke predstavnici Pokreta zapadna Srbija vodili su konstruktivan razgovor sa predstavnicima Gradskog odbora Srpske napredne stranke o programskim ciljevima ove dve političke opcije.\nKako je Pokret Zapadna Srbija i ranije izrazio spremnost da razgovara sa svakom političkom opcijom koja za cilj ima unapređenje i razvoj šapca, predstavnici pokreta Zapadna Srbija prihvatili su poziv Gradskog odbora Srpske naprdne stranke.\nTokom susreta razgovaralo se isključivo o političkim načelima i programima obe strane.\nProgram pokreta Zapadna Srbija predstavljen je javnosti pred lokalne izbore, a kreiran je od strane stručnih timova u saradnji sa našim sugrađanima. Programi obe strane za cilj imaju razvoj i unapređenje života građana te su mnogim segmentima kompatibilni, a pokret Zapadna Srbija pozdravlja spremnost Gradskog odbora Srpske napredne stranke da razgovara sa drugim listama jer neretko liste koje ostvare manju podršku mogu imati kvalitetne ideje za unapređenje života građana Šapca.\nŠabac, 14. 09. 2020.


Obnovljeno : 01:45\n2001-05-21 - 2001-05-27\nHALIMI: ZAVRSENA POTPUNA DEMILITARIZACIJA VELIKOG TRNOVCA\nB92 - 26.05.2001\nPredsednik opstine Presevo i lider Partije za demokratsko delovanje Riza Halimi potvrdio je FoNetu da je u subotu u podne zavrsena potpuna demilitarizacija sela Veliki Trnovac. Halimi je rekao da su pripadnici Oslobodilacke vojske Preseva, Bujanovca i Medvedje predali oruzje pripadnicima Kfora na ...\nPREDAO SE OSNIVAC OVPMB\nPREDALO SE PREKO 300 PRIPADNIKA OVPMB\nHalimi: Završeno sa 'OVPMB'\nHalimi: End of 'OVPMB'\nBlic - B92 - B92 - Blic - B92 - B92\nB92 - B92 - B92\nFILA MISLI DA NIJE SPOSOBAN DA BRANI MILOSEVICA\nAdvokat Toma Fila izjavio je “Jutarnjem listu” od subote da je misli da nije sposoban da brani bivseg predsednika Savezne Republike Jugoslavije Slobodana Milosevica, prenosi FoNet. Fila je ocenio da je pritisak prevelik, da je Milosevic prakticno vec osudjen i da je potrebno prikupiti mnogo novca, ...\nBOROVIC: MILOSEVIC TREBA DA IDE U HAG\nMILOSEVIC NAREDIO UKLANJANJE TRAGOVA ZLOCINA\nNIS TUZILA MARIJU MILOSEVIC\nKOVAC: MILOSEVICU CE PRVO BITI SUDJENO U SRJ\nBULATOVIC: SPREMNI ZA DIJALOG O HAGU , ALI NE I ZA DIKTAT\nB92 - 27.05.2001\nPredsednik Socijalisticke narodne partije Predrag Bulatovic je, povodom sastanka SNP-a i Demokratske opozicije Srbije posvecenog zakonu o saradnji sa Haskim tribunalom, izjavio da sastanak ne bi imao smisla ako bilo ko iz DOS-a smatra da SNP-u moze izdiktirati za kakva resenja treba da glasa, ...\nU PONEDELJAK RAZGOVORI DOS-A I "ZAJEDNO ZA JUGOSLAVIJU"\nKOSTUNICA: DOS NE MOZE BITI SAM SEBI SVRHA\nU PONEDELJAK SASTANAK LIDERA DOS I "ZAJEDNO ZA JUGOSLAVIJU"\nNOVA SRBIJA OPTUZUJE PARTNERE IZ DOS\nHEKERUP PRODUZIO PRITVOR BOMBASIMA\nSef UNMIK Hans Hekerup je u subotu produzio pritvor na jos mesec dana trojica Albanaca osumnjicenih da su izvrsili bombaski napad na autobus u kojem je 16. februara kod Podujeva na Kosovu poginulo 11 Srba a vise njih povredjeno.\nRADOMIRU MARKOVICU PRODUZEN PRITVOR\nPRODUZENJE PRITVORA MARKOVICU U PETAK?\nAMNESTIJA ZA ALBANCE BI MOGLA BITI PRODUZENA\nGazda Jezdi opet produžen pritvor\nPREGLED STAMPE ZA 27. MAJ\nU pregledu stampe na stranici https://www.b92.net/archive/s/press-index.phtml mozete da procitate iz “Dnevnika” intervju sa sociologom dr Slobodan Antonicem o tektonici postmilosevicevske Srbije, iz “Reportera” tekst o ratnim zlocinima i optuznicama pred vojnim sudovima i izjave nedelje iz lista ...\nPREGLED STAMPE ZA 24. MAJ\nMAROVIC CE BITI CRNOGORSKI PREMIJER\nNovi crnogorski premijer bice Svetozar Marovic, doskorasnji predsednik republicke skupstine, pise “Glas Crnogorca”, pozivajuci se na izvore iz vrha Demokratske partije socijalista. Prema navodima lista, dosadasnji crnogorski premijer Filip Vujanovic trebalo bi da bude republicki ministar ...\nSKUPSTINA VOJVODINE ODBACILA PREDLOG O PROMENI STATUTA\nPREKINUTA SEDNICA CRNOGORSKE SKUPSTINE\nSKUPSTINA SRBIJE NASTAVILA RAD\nU CETVRTAK KONSTITUTIVNA SEDNICA CRNOGORSKE SKUPSTINE\nNASTAVAK RESTRIKCIJA U PONEDELJAK UVECE\nGlavni dispecar EPS, Dragan Vignjevic, izjavio je Radiju B92 da do kraja dana i u ponedelja ujutru nece biti redukcija elektricne energije. »Prve restrikcije ce poceti u ponedeljak uvece, najverovatnije od 20 casova. Tek cemo videti kakav ce biti njihov obim i koliko ce biti vreme trajanja.\nU TOKU VIKENDA RESTRIKCIJE STRUJE U VECERNJIM CASOVIMA\nDanas bez restrikcija?\nRESTRIKCIJE DO PONEDELJKA?\nPOCELE RESTRIKCIJE STRUJE\nPARAFIRAN SPORAZUM O SUKCESIJI\nB92 - 25.05.2001\nSef jugoslovenske delegacije u pregovorima o nasledju bivse SFRJ Dobrosav Mitrovic izrazio je zadovoljstvo ishodom pregovora u Becu o podeli imovine nekadasnje zajednicke drzave. Mitrovic je po povratku rekao da je sporazum o nasledju SFRJ napisan na 58 strana i da je parafiran, a da treba da bude ...\nPOSTIGNUT DOGOVOR O SUKCESIJI BIVSE SFRJ\nNOVI ZASTOJ NA PREGOVORIMA O SUKCESIJI BIVSE SFRJ\nU SREDU NACRT SPORAZUMA O SUKCESIJI\nPREGOVORI O SUKCESIJI: MEDJUNARODNA ZAJEDNICA DIZE RUKE?\nJOS NEIZVESNO KADA CE BITI POTPISAN SPORAZUM LSCG - DPS\nPortparol Liberalnog saveza Crne Gore i, kako je to ovih dana najavljeno, buduci predsednik crnogorskog parlamenta Vesna Perovic izjavila da je njena stranka bila spremna da potpise postizborni sporazum sa koalicijom “Pobjeda je Crne Gore”, ali da je, kako je rekla, druga strana zatrazila odlaganje ...\nDPS prihvatila ponudu LS da podrži manjinsku vladu\nFilip Vujanovic: DPS accepts offer by LS to support\nDPS OSTAJE OTVORENA ZA SARADNJU SA LIBERALIMA


Đubrenje kukuruza - Za normalno razviće ishrana je jedan od najbitnijih preduslova | Agrosavjet\nNaslovnicaPoljoprivredne graneRatarstvoĐubrenje kukuruza - Za normalno razviće ishrana je jedan od najbitnijih preduslova\nĐubrenje kukuruza – Za normalno razviće ishrana je jedan od najbitnijih preduslova\nĐubrenje kukuruza – Za normalno razviće kukuruza mineralna ishrana je jedan od najbitnijih preduslova. Ovo upravo zato što je kukuruz kultura koja ima vrlo velike zahtjeve u pogledu ishrane.\nNije ni potrebno naglašavati da prednost upotrebe hibridnog sjemena dolazi do izražaja samo uz primjenu dovoljnih količina mineralnih đubriva. I obrnuto, najekonomičnija upotreba mineralnih đubriva dolazi do izražaja ako se upotrebljava hibridno sjeme.\nKao i sve okopavine i kukuruz vrlo dobro reaguje na đubrenje organskim đubrivima, naročito stajnjakom. Sva ta đubriva imaju uticaj na prinos ali samo u onoj mjeri u kojoj su bogata sa azotom, fosforom i kalijumom: njihov pozitivan uticaj se osjeća daleko više korz popravljanje fizičkih osobina zemljišta.\nPri đubrenju stajnjakom za kukuruz, može se djelimično smanjiti đubrenje mineralnim đubrivima. Norma đubrenja za kukuruz organskim đubrivima ovdje je uglavnom riječ o stajnjaku, kreće se od 15 od 20 tona. Obrt đubriva je od 3-5 godina, uz preporuku da je bolje đubriti češće sa manjim količinama. Vrijeme đubrenja: odmah poslije skidanja prethodnih usjeva, u avgustu i septembru, pred duboko oranje, istovremeno sa osnovnim đubrenje mineralnim đubrivima.\nĐubrenje kukuruza mineralnim đubrivima mora se vršiti redovno sa sva tri hranljiva elemnta.\nOsnovno đubrenje se obavlja prethodne jeseni pred duboko oranje. Tom prilikom se unosi cijelokupna predviđena količina fosfora i kalijuma i oko 1/3 azota. Osnovnom đubrenjem kukuruza omogućava se da korijenov sistem biljaka ima na raspolaganju hraniva u svim fazama razvića tokom vegetacije, naročito kasnije kada im je hrana najpotrebnija. Nema nikakvih bojazni od eventualnog ispiranja fosfora i kalijuma u dubelje slojeve zemljišta van domašaja korijenovog sistema biljaka.\nPredsjetveno đubrenje se obavlja prije predsjetvene pripreme zemljišta kompleksnim đubrivima sa naglašenim azotom (20:10:10) ili jednakim odnosom sva tri hranljiva elemnta (15:15:15) kao dopuna osnovnom đubrenju.\nDanas se praktikuje da se u predsjetvenom đubrenju unese i cjelokupna preostala količina azota upotrebom Uree ili 50%, a preostalih 50% u prihranjivanju. Kada nije unijeta sva količina azota u prethodnim đubrenjima obavlja se prihranjivanje i to jedno do dva. Prvo prihranjivanje se obavlja u fazi tri razvijena lista pa do početka metličanja KAN-om ili Ureom ili kompleksnim đubrivom (20:10:10),a drugo (kada kukuruz zaostaje u porastu) u fazi 7-9 listova KAN-om.\nU praksi se vrlo često dešava da iz bilo kojih razloga poljoprivrednici ne obave duboko oranje u jesen ili ga pak obave bez osnovnog đubrenja. To će se nesumnjivo negativno odraziti na prinos kukuruza ali se takvi propusti mogu ispraviti rasturanjem predviđene količine osnovne i predsjetvene norme đubriva pred oranje u proljeće, a poslije toga obaviti tanjiranje ili drljanje jačim drljačama da ni se đubrivo što bolje izmiješalo sa zemljištem.\nNa šta obratiti pažnju prilikom izbora hibrida kukuruza?\nKako se đubri kukuruz\nStajnjak u kukuruzu\nVrijem đubrenje kukuruza\nPrethodni članakRasa kokošaka “RODAJLAND” – Izgled i ekonomski značaj\nNaredni članakOd luka i rotkvice napravite obloge protiv bolova


Svaki četvrti krpelj prenosi zarazu | Magazin | Zdravlje\n25. septembar, 22:50\nSvaki četvrti krpelj prenosi zarazu 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSvaki četvrti krpelj prenosi zarazu\n11.06.2014. / 17:13\nBroj ljudi koji se javljaju zbog uboda krpelja je uobičajan za ovo doba godine, tokom kojeg se češće boravi u prirodi, rekla je šefica Savetovališta za lajmsku bolest pri Zavodu za javno zdravlje u Beogradu Nevenka Pavlović.\nPavlović je rekla da je važno znati da nije svaki krpelj zarazan, niti svaki krpelj prenosi lajmsku bolest.\nNa teritoriji Beograda, kao i u ostatku Srbije, procenat krpelja koji prenose zaraze je oko 25 odsto, odnosno svaki četvrti.\nNevenka Pavlović navela je da se ne može pouzdano odrediti gde ima najviše krpelja, jer ih ima svuda u prirodi, ali da je rizik od ujeda mnogo manji na uređenim gradskim površinama, poput parkova i dvorišta, koje se redovno održavaju.\n"Površine koje su održavane, šišane, tu ima manje krpelja, jer njima ne odgovara ta sredina. Krpelji vole vlagu i senku", rekla je Pavlović.\nOna dodaje da se protiv krpelja najbolje štiti izbegavanjem mesta sa visokom travom i provlačenjem groz grmlje, nošenjem dugačkih rukava i pantalona tokom boravka u prirodi, kao i preparatima koji mirisom odbijaju krpelje, a mogu se kupiti u svakoj apoteci.\nPavlović je istakla da je najbolje ukloniti krpelja do 24 sata posle uboda i da bi to trebalo da uradi stručna osoba u najbližoj ambulanti.\n"Kada boravi na zelenim površinama, ako se čovek redovno pregleda i pravilno skine krpelj u istom danu, minimizira se mogućnost od infekcija i obolevanja od lajmske bolesti", objasnila je ona.\nAko osoba koju je ujeo krpelj ne može da ode u ambulantu, krpelja bi trebalo izvući samo pincetom, bez ulja, krema i sličnih preparata, i to polako, kako delovi krpelja ne bi ostali u koži, rekla je Pavlović.\nAko deo krpelja ostane u telu, potrebno je obratiti se lekaru, jer se uz pravilno praćenje i terapiju smanjuje rizik od lajmske bolesti, navela je lekarka.\nkrpelj priroda zdravlje


ponedeljak, 10 april 2017 16:38 | Napisao Administrator | | |\nAko država ne kažnjava one koji ne isplaćuju zarade - zaboravite na EU\nUmesto vrlo lošeg pristupa oporavku ekonomije u Evropi koja podrazumeva "stezanja kaiša" odlučili smo da krenemo u kampanju kojom ćemo promovisati novu alternativnu ekonomsku politiku koja se zasniva na povećanju investicija i podizanju plata radnicima.\nTo ističe u razgovoru za Danas generalni sekretar Evropske konfederacije sindikata Luka Vinsentini, koji je juče bio gost međunarodne konferencije na temu jačanja socijalnog dijaloga koju su zajednički organizovali Evropski sindikalni institut i Savez samostalnih sindikata Srbije u hotelu Moskva.\nPoslednje ažurirano (ponedeljak, 10 april 2017 17:05)\nčetvrtak, 09 mart 2017 14:22 | Napisao Administrator | | |\nPiše: Elen Goldstin, regionalna direktorka Svetske banke za Jugoistočnu Evropu\nVisina javnog duga pada, a budžetski deficit je smanjen sa preko sedam odsto nacionalnog dohotka u 2014. godini na samo 1,4 odsto prošle godine. Procenjuje se da će privredni rast u 2016. biti 2,8 odsto, najveći rast zabeležen od izbijanja globalne finansijske krize 2008. godine. Od 2012. godine izvoz je povećan sa 26 na 36 odsto nacionalnog dohotka, a nezaposlenost je na najnižem nivou za poslednjih 10 godina. Sve su to dobre vesti, a pre samo dve - tri godine malo je ko verovao da se to može desiti. Srbija zaslužuje da je hvale zbog ovih dostignuća.\nponedeljak, 06 mart 2017 17:55 | Napisao Administrator | | |\nčetvrtak, 02 mart 2017 11:53 | Napisao Administrator | | |\nŠef misije Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) za Srbiju Džejms Ruf ocenio je da su prihodi stanovništva u Srbiji "bolno niski po zapadnoevropskim standardima", a da bi se to promenilo potrebno je da ekonomski rast bude znatno brži od tri procenta.\n- Javni dug Srbije veći od 70 procenata bruto domaćeg proizvoda (BDP) još je visok i osetljiv na promene eksternih uslova ili pad ekonomske aktivnosti - naveo je Ruf u autorskom tekstu za NIN.\nPo njegovim rečima, ekonomski program koji Srbija sprovodi uz podršku MMF-a premašio je sva očekivanja u pogledu privrednog rasta, investicija, zaposlenosti i fiskalnog prilagođavanja.\nPoslednje ažurirano (četvrtak, 02 mart 2017 11:55)\nNeustavna odredba člana 179 ZOR\nutorak, 28 februar 2017 15:36 | Napisao Administrator | | |\nRešenjem Ustavnog suda Srbije odredba člana 179, stav 3 tačka 5) Zakona o radu nije u saglasnosti sa Ustavom.\nPoslednje ažurirano (sreda, 01 mart 2017 19:46)\nSindikat energetike u poseti skladištu gasa\nODRŽANA RADIONICA O AGENCIJAMA ZA PRIVREMENO ZAPOŠLJAVANJE\nProsečne zarade u regionu


utorak, 31. oktobar 2017. 07:04h\nMilan Jakšić, direktor Istorijskog arhiva Pančevo Privatna arhiva\nImenovan je za direktora Arhiva 1988. godine i do danas je na tom mestu. Ovo je bio povod da sa njim razgovaramo o dosadašnjim i ovogodišnjim rezultatima, trenutnim projektima, planovima za blisku budućnost i problemima sa kojima se Arhiv susreće.\nIstorijski arhiv, u skladu sa zakonom, vrši zaštitu i stručne obrade arhivske građe. Poseduje 827 fondova i zbirki, u ukupnoj količini 8,84 kilometara arhivske građe nastale od 1718. godine do kraja XX veka.\nArhiv je organizovan kao jedinstvena služba koja obavlja poslove obrade i zaštite arhivske građe i registraturskog materijala u registraturama, sređivanje depoa, poslove u oblasti kulturno prosvetne delatnosti, istraživačkog rada, bibliotečke i izdavačke delatnosti. Nadležnost ove institucije obuhvata teritoriju grada Pančeva i opština Kovačica, Kovin, Alibunar i Opovo.\nArhivsko područje Pančeva osnovano je 2. novembra 1946. odlukom Gradskog izvršnog odbora Autonomne pokrajine Vojvodine, a arhiv je u našem gradu osnovan Rešenjem glavnog izvršnog odbora APV 1947. godine. Državni arhiv je evoluirao od državne ustanove koja je obavljala najosnovnije poslove arhivske službe, do ustanove zaštite koja na svom području, a u skladu sa zakonom, vrši zaštitu i stručnu obradu arhivske građe. Arhivsko središte u Pančevu je postalo Gradska državna arhiva 1952. godine, koja zatim menja ime u Državni arhiv Pančevo.\nFormiranjem arhivskog središta u Pančevu, 1947. godine, prikupljena je i preuzeta građa Magistrata iz 1794. godine, kao i građa Pučke banke. Najstarija građa u arhivu je fond Nemačko-banatski graničarski puk Pančevo od 1765-1872.\nArhiv je po osnivanju bio smešten u zgradi Gradskog narodnog odbora, da bi od 1951. godine bio premešten u zgradu Srpske pravoslavne crkvene opštine. Od 1965. godine imao je prostorije u delu zgrade Magistrata, današnjeg Narodnog muzeja u Pančevu, ali je zadržao prostorije u zgradi SPC opštine. Istorijski arhiv se od 1979. godine nalazi u zgradi bivše austro-ugarske kasarne, koja je izgrađena 1875. godine. Zgrada je za potrebe arhivske službe prilagođena i renovirana.\n(Izvor: sajt Istorijskog arhiva u Pančevu)\nNa toj teritoriji je i 47 sela. U gradu Pančevu, opštinama u svakom od tih mesta, se nalaze državni organi, ustanove, institucije, skupštine gradova i opština, privredni subjekti... Naš posao je, između ostalog, da ih kontrolišemo kako čuvaju svoju arhivu i uključeni smo u to. Suština našeg posla je zaštita arhivske građe.\nArhiv u Pančevu obavlja i zaštitu arhivske građe i registraturskog materijala van arhiva. Od početka ove godine taj posao je nastavljen u nekoliko privrednih preduzeća, opština, sudova, crkava...\nZavršili smo snimanje arhivske građe tri velika privredna subjekta koja je kulturno dobro, a postojala je opasnost da se zagubi, da nestane... Najvrednija građa na terenu, koju treba zaštititi, u smislu da joj treba hitno naći mesto, su stare matične crkvene knjige. Završili smo taj posao u Kovinu, Kovačici, Opovu, a počeli smo u Alibunaru... Opovo, kao najmanje mesto, ima dvestotinak matičnih knjiga – crkvenih katoličkih, pa takvih istih pravoslavnih, pa u nekim delovima opštine rumunskih, nemačkih... Svaka opština ima po 300, 400 knjiga, od 500 strana, pa puta 500 snimaka... Ogroman je to posao. Prošle godine Arhiv je počeo da snima i jako vrednu zbirku matičnih knjiga katoličke crkve u Vršcu. Puno arhivske građe za koju smatramo da je ugrožena, nalazi se u opštinama, u sudovima, u podrumima... Od prošle godine, zahvaljujući Gradu Pančevu, počeli smo da štitimo zbirku zemljišnih isprava Osnovnog suda u Pančevu. Ta zbirka je jako važna, pogotovo za period kad su se radile promene vlasništva odmah posle Drugog svetskog rata. Postojala je opasnost da bude uništena, jer je smeštena u podrumu, a mi nemamo prostora da primimo tu građu. Završili smo snimanje dokumenata iz 1947. i 1948.godine, a u međuvremenu pronašli smo i arhivsku građu iz 1945. i 1946. i nadam se da ćemo njeno snimanje obaviti do kraja ove godine.\nU junu je bila izložba grafičarke Milice Bjelanović iz Zrenjanina, koja je dobila nagradu na Bijenalu grafike „Eks libris”, a ove godine Istorijski arhiv je izdao i knjigu „Kumova slama” Vitomira Sudarskog, bivšeg gradonačelnika Pančeva.\nBilo mi je posebno zadovoljstvo što smo to uradili. Sudarski u toj knjizi u svakoj drugoj rečenici spominje Pančevo, što je samo po sebi važna stvar za naš grad. Predstavili smo je čitaocima u Pančevu i Novom Sadu. Posebno je zadovoljstvo bilo čuti Novosađane, koji ga znaju i kao nekadašnjeg direktora „Dnevnika”.\nVeliki problem u obavljanju svog posla Istorijski arhiv ima zbog zastarelog zakona. Ali ova institucija nije usamljena kada je reč o tome – s tim se susreću svi arhivi, ali i biblioteke, zavodi za zaštitu spomenika i muzeji u našoj zemlji čija delatnost je takođe regulisana ovim zakonom.\nMi ispunjavamo naše zadatke na osnovu Zakona o kulturnim dobrima. On je donet 1994. godine. Zastareo je i to nam pravi probleme. Već samim tim što govori o radnim i osnovnim organizacijama udruženog rada, o društvenoj svojini koja više ne postoji, vidi se koliko je prevaziđen. Mnoga od preduzeća odavno ne postoje, rasformirana su ili privatizovana. Kada naš čovek ode na teren da kontroliše rad, recimo, fabrike sijalica „Tesla”, koja više ne postoji, ali papiri su ostali, pre svega ima problem da pronađe kome da se obrati da mu pokaže gde je ta arhiva... Problem je, kada su privredni subjekti u pitanju, da ne možemo da primenjujemo propise o kontroli, jer ne znamo koga da kontrolišemo – organizacije udruženog rada koje zakon pominje odavno ne postoje. To bi se hitno trebalo rešiti donošenjem novog zakona.\nProstor u kome se skladišti arhivska građa je već neko vreme tesan da bi primio novu. Zbog toga je neophodno da se u što skorijem periodu to reši.\nNaša zgrada ima 2.700 kvadratnih metara prostora za smeštaj što je dovoljno za oko četiri kilometra arhivske građe, a mi smo smestili već devet – dakle dva puta više. I sad je problem sa prostorom počeo da eskalira. Nismo u mogućnosti da preuzmemo i zaštitimo još arhivske građe. Zato smo predložili Gradu, kada bude iseljen zatvor iz zgrade u Njegoševoj, da mi dobijemo taj prostor i tu smestimo građu koja je dospela za preuzimanje od sudova, opština, škola i ostalih organa države. Ta arhivska građa je smeštena u neadekvatne prostore i zato ugrožena. Sada je došao trenutak kada bi trebalo to da se rešava. Nadam se da nadležni u gradu imaju razumevanja, jer je nedostatak prostora, pored starog zakona, glavni problem kada je u pitanju zaštita arhivske građe.\nMilan Jakšić kaže da Arhiv ozbiljno i uspešno obavlja poslove iz svoje nadležnosti i drugih problema nema. On će u novembru biti penzioner i ne krije da mu je već sada teško što uskoro više neće biti svakodnevno sa svojim kolegama.\nIskreno volim ovu kuću i bilo mi je zadovoljstvo da budem sve ove godine uz moje kolege i saradnike. Želim da istaknem da Arhiv ima veoma dobar kadar. Školovali smo, učili naše ljude kako da budu arhivisti, da uspešno štite kulturna dobra.. Sretan sam što sam bio deo tako uspešnog tima.


Vizija Zelenih gradova Srbije razmenjena sa holandskim kolegama - Humanitarni radio Kragujevac\nStručnjaci za urbanizam i nosioci javnih politika iz Srbije su boravili u Holandiji, kako bi razmenili znanje i ideje sa svojim holandskim kolegama, posetili referentne lokacije i izložbe, ispratili prezentacije i učestvovali u interaktivnim radionicama i tako sagledali rešenja koja mogu da inspirišu sledeći talas održivog urbanog razvoja gradova u Srbiji, sa posebnim fokusom na zelenu infrastrukturu. Na poziv Josta Reintjesa, ambasadora kraljevine Holandije u Republici Srbiji, da grad Kragujevac učestvuje u Projektu „Zeleni gradovi Srbije“, u Holandiji je boravio Ivan Radulović, glavni gradski urbanista.\nGrad Kragujevac je, uz Beograd, Novi Sad, Rašku i Irig, jedan od pet gradova koji je pozvan da uzme učešće u ovom Projektu. Osim predstavnika lokalnih samouprava, pozvani su i predstavnici Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima Vlade Republike Srbije, Kancelarije UNOPS-a, Programa EU za lokalni razvoj u Srbiji „EUPRO+“ i Kancelarije Svetske banke.\nTokom posete, učesnici su se upoznali sa onim što Holandija ima da ponudi u pogledu zelenih urbanih rešenja, među kojima su: zeleni krovovi i vertikalne bašte, urbane obnove i prenamene industrijskih i poslovnih kompleksa, kao i ostali principi vezani za proklamovane ciljeve UN „Agende 2030“ o održivom urbanom razvoju.\nDelegacija Srbije je obišla Amsterdam, gde je prezentovan projekat Resilio. U Ajndhovenu su posetili Strijp-S, nekadašnju fabriku Philips, gde su se upoznali sa Brainport konceptom autora Toma Ausemsa. Ovaj koncept je inspirisao naše predstavnike za moguća rešenja kragujevačkog Vojno-tehničkog zavoda, kako bi se ovom biseru industrijskog nasleđa podario novi život.\nPoseta najčuvenijoj međunarodnoj izložbi hortikulture Floriade u gradu Almere, rezultirala je mnogim prenosivim idejama u urbanom dizajnu i održivim urbanim rešenjima. U Tilburgu je transformacija starog železničkog depoa u gradski park Spoorpark bila savršen primer kako se devastiran prostor može pretvoriti u zeleno urbano područje. Delegacija je obišla i lučko područje Piushaven, koje doživljava urbanu transformaciju od industrijske luke do stambeno-poslovnog centra linijskog tipa.\nU Utrehtu su autori linijskog parka Oosterspoorbann, kreiranom na napuštenom industrijskom koloseku, prezentovali kreativna rešenja pejzažnog uređenja. U Roterdamu, učesnici studijske posete su se upoznali sa načinima kako najveća evropska luka prilagođava svoje nedovoljno iskorišćene i devastirane prostore, kroz participativno (kolaborativno) planiranje, konsultativne procese, građansku i preduzetničku inicijativu. Na kraju studijske posete, za delegaciju iz Srbije je organizovana i sesija u Ambasadi Republike Srbije u Hagu na kojoj je Ksenija Milenković, ambasadorka RS u Holandiji, razgovarala sa učesnicima studijske posete o nastavku Projekta „Zeleni gradovi Srbije“.\nStudijska poseta je organizovana u okviru Projekta „Zeleni gradovi Srbije“, koji vodi Ambasada Kraljevine Holandije u Republici Srbiji, a koji se finansira kroz javno-privatno partnerstvo između Vlade Kraljevine Holandije i kompanija koje pružaju održiva urbana rešenja, koji su udružili snage kako bi pomogli srpskim kolegama da naprave „zelenu tranziciju“ s ciljem da se unapredi kvalitet života u gradovima Srbije.


Platili ga 40 miliona, sad ga neće niko! - Sportske.net\nPlatili ga 40 miliona, sad ga neće niko!\nČesto je pominjan ove zime, ali nikako da pronađe klub koji je voljan da ga plati.\nSerija A - Napoli i Juve za titulu, tri tima za dva mesta u LŠ! (PREGLED)Junajted bolji od Reala za 1.7 miliona evra!Pao još jedan veliki dogovor - Barsa i Inter ozvaničili posao!Bio na korak od Čelsija, a sad je završio sezonu?!Kambijaso razočaran Interom: "Pa zar dovodite rezervu Barse?"\nInter je leta 2016. godine za oko 40 miliona evra u svoje redove doveo "svežeg" prvaka Evrope, Žoaa Marija.\nStigao je Portugalac iz Sportinga, odmah nakon okončanog Evropskog prvenstva u Francuskoj, na kom je talentovani plejmejker sa svojom zemljom osvojio trofej.\nIpak, nije se snašao na "Meaci", Lučano Spaleti ne računa na njegove usluge, od kako je u klub stigao i Rafinja, jasno je da se Portugalac neće naigrati.\nUprava "Neroazura" pokušava da ga se reši, ali nijedan klub nije voljan da izađe u susret njihovim finansijskim zahtevima.\nNekoliko klubova iz Premijer lige ga "merka", sam fudbaler je odbio Votford, ali bi mogao da se preseli u redove Vest Hema, kako je jasno da bi neigranjem u Interu mogao da uzgrozi karijeru.\n"Čekićari" žele da ga dovedu na pozajmicu do kraja sezone, spremni su da na sebe preuzmu njegovu čitavu platu i fudbalerovom agentu plate proviziju u iznosu od 600 hiljada evra, ali zato nisu spremni da na ime pozajmice Interu plate išta.\nU dogovor dva kluba bi mogla da bude umetnuta i otpusna klauzula, koju bi klub iz Londona mogao da aktivira po završetku pozajmice. Navodno bi Vest Hem Marijov ugovor mogao da otkupi za oko 30 miliona evra narednog leta.\nIpak, Inter se nada obeštećenju za pozajmicu, do kraja prelaznog roka ima još nedelju dana, videćemo da li će uspeti da postignu dogovor sa upravom "Čekićara".


Velika opasnost vreba u Kosovskoj ulici\nLAJMET – 11.09.2020.\nBujanovačke16. sep 2020.0


“BOEMSKI I NOVOGODIŠNJI” VLADO GEORGIJEV U SAVA CENTRU - SHINE magazin\nBeogradKuda izaćiKuda izaći|PreporukeLifestyle|Svet poznatihPozvani smoPreporukeVaš grad December 16, 2019 ShineM 2\nOve godine redakcija Shine magazina pozvana je da prisustvuje koncertu godine! Kao i svake godine u prednovogodišnjem periodu, “Sava Centar” je mesto dobrog provoda...\nOve godine redakcija Shine magazina pozvana je da prisustvuje koncertu godine!\nKao i svake godine u prednovogodišnjem periodu, “Sava Centar” je mesto dobrog provoda i zabave. Na repertoaru su koncerti mnogih velikih zvezda domaće i strane scene. Među njima je i Vlado Georgiev koji će, po običaju, i ovog decembra održati koncert za svoje obožavatelje.\nOvaj nesvakidašnji događaj organizovan je pod parolom “Izvolite dame i gospodo”, a planiran je za 20. decembar u 20 časova i 30 minuta. Da bi organizatori bili sigurni da će svi zainteresovani doći do svojih karata, zakazan je još jedan koncert koji će se održati 21.decembra u isto vreme.\nIz “Sava Centra” obećavaju mnogo dobre muzike, romantike, dobre vibracije i odličan provod. Prošlogodišnji koncerti su ispraćeni sjajnim komentarima, i još uvek se prepričavaju, pa smo sigurni da će i ove godine biti podjednako dobro, ako ne i bolje.\nUkoliko želite da provedete romantično veče, uz neku dragu osobu, karte možete nabaviti na blagajni “Sava Centra” ili na sajtu ddtickets.rs, kao i u svim “Win Win” i “Emmi” radnjama u Srbiji.\nDame i Gospodo, svi ste pozvani!\nAutor/Priredila: Danica Žunjanin\nTako dobro izrazen tekst


Flogocid mast – preparat za kožu sa širokom namenom | Lekovi\nFlogocid mast je preparat koji se koristi za ublažavanje upalnih procesa na koži u sluzokoži. Namena masti: za akne, bubuljice, urasle dlake i urasle nokte, za rane, odnosno njihovo brže zarastanje, zatim kod tegoba sa svrabom kože, za ožiljke, za ekcem, kod oderotina i ojeda. Flogocid ublažava i neprijatne posledice od ujeda insekata (svrab, peckanje, crvenilo, bol i otok). Za borbu protiv gljivica, konsultujte se sa dermatologom.\nSadržaj Flogocid masti\nFlogocid mast sadrži kompleks enzima u puferskom rastvoru, bornu kiselinu, etarsko ulje lavande, beli vazelin, bezvodni lanolin, holesterol, tečni parafin, eterična ulja poljskog cveća.\nAktivne komponente iz Flogocid masti deluju tako što uzrokuju nespecifičnu imunološku reakciju na mestu primene. Na taj način se jača imuni odgovor same ćelije u tako se pokreće mehanizam za produkciju odbrambenih materija koje će se suprostaviti uzročnicima infekcije. Tako se ujedno i ublažava i sprečava dalji razvoj loših promena na koži i na sluzokoži.\nAktivne komponente imaju protivupalno dejstvo, smanjuju intenzitet neprijatnih simptoma koji su pratioci patoloških promena na koži i sluzokoži, ubrzavaju i iniciraju regeneraciju oštećenog tkiva i pospešuju zarastanje rana.\nZahvaljujući ovakvom mehanizmu, Flogocid mast je uspešan, brzodejstvujući preparat koji otklanja mnoga upalna stanja na koži.\nGde sve pomaže Flogocid mast? – primena\nZahvaljujućo svom jedinstvenom sastavu i enzimima prirodnog porekla, Flogocid mast ublažava upalne procese na koži i služokoži. Osim pomenitih problena sa aknama, bubuljicama, uraslim dlakama i noktima, mast delujei na rane koje teško zarastaju, kod flegmona, inficiranih vlažnih ekcema, u slučaju otoka limfnih žlezda, opeklina i ozeblina, čireva, furunkula, fistula i upala sluznica usne šupljine. Nema starosnih ograničenja za primenu Flogocida. Podjednako se može koristi kod ojeda beba ali i kod plićih dekubitalnih rana kod starijih osoba.\nTakodje, mogu se tretirati i veće površine kože jer Flogocid ne sadrži nikakve aktivne supstance koje bi svojom resorpcijom dovele do sistemskih poremećaja. Dugotrajnom upotrebom Flogocida ne javljaju se neželjene promene na koži niti rezistencija. Čak je i preporučljiva duža upotreba kod nekih hroničnih promena na koži kao što je ekcem.\nMere opreza: Kod otvorenih rana koje krvare i koje imaju eksudat, Flogocid se ne sme primenjivati.\nFlogocid mast u trudnoći i dojenje\nPre primene bilo kog preparata za kožu i sluzokožu, posavetujte se obavezno sa lekarom koji Vam vodi trudnoću, ako ste u drugom stanju. Takodje, razgovarajte sa lekarom, ako dojite a postoji potreba za primenu Flogocida.\nFlogocid mast protiv hemoroida\nFLOGOCID mast brzo i efikasno otklanja hemoroidne probleme. Takodje, bolne iritacije koje na koži nastaju zbog dužeg ležanja i primene pomagala (kao što su neugodni dekubitisi) nestaju nakon korišćenja ove masti.\nFLOGOCID mast treba naneti na promenjeno obolelo mesto na kožu al i na njegovu okolinu i to u debljem sloju. Ako postoji potreba, preko sloja masti se možestaviti zavoj ili gaza. Kod starih dugotrajnih promena na koži poput dekubitusa, fistula, flegmona i sl. zahteva se češći i duži tretman. U tom slučaju, važno je kod svakog tretmana menjati zavoj. Nije neophodno utrljavati.\nPre mazanja FLOGOCID masti, promenjeno mesto na koži potrebno je pažljivo očistiti a preporuka je id a se ukloni propalo tkivo kože, sasušen sekret i dlake. Mast se maže 2 do 3 puta na dan.\nDelotvornost i efikasnost ove masti potvrdilo je više od milion korisnika, koji je smatraju „univerzalnom“ mašću, navodi proizvodjač.\nNapomene: Mast je namenjena samo za spoljnu upotrebu. Treba je čuvati na temperaturi do 25◦C i van domašaja dece. Cena leka je oko 220 dinara za pakovanje od 20 grama masti, i oko 420 dinara za pakovanje sa 50 grama masti.\nbubuljice cena ekcem flogocid mast gljivica i dojenje namena ožiljke primena protiv hemoroida rane u trudnoći uputstvo za upotrebu za akne


Krava koja je izvučena živa iz ruševina u Baniji rodila u azilu, njena beba je simbol nade | Luftika\nU moru nesretnih vesti o tužnim sudbinama životinja s područja pogođenih zemljotresima u Hrvatskoj, tri svinje i trudna krava Šarava iz sela Župić nedaleko od Petrinje zamenili su oštećenu štalu sigurnošću azila Farmica u Našicama.\nLuka Oman iz udruženja Prijatelji životinja učestvovaoo je u njihovom premeštaju u novi dom, zajedno s aktivistima osječkog udruženja Pobjede i Farmice, i istaknuo da su te životinje glas za sve one koje su bez nade.\n„Neopisivo smo sretni što je Šarava jutros mirno i bez straha donela na svet svoju bebu. Prvi put u osam godina njena života dete joj neće biti oduzeto radi prodaje klanici, već ga od trenutka rođenja čekaju samo ljubav i lep život“, dirnuti su aktivisti triju udruženja, a prenosi Index.\nKažu da je ovo izuzetan događaj i zato što je i u svetu retkost da se tele rodi u utočištu i da svoje prve udahe i korake dočeka na slobodi, a ovo je prvi takav slučaj u Hrvatskoj!\n„Većini ljudi rođenje teleta ne znači mnogo, ali za nas koji ih volimo, koji ih ne jedemo i koji ne pijemo mleko njihovih majki, ovo je nešto veliko, čudesno, izvanredno i dragoceno“, oduševljeni su Prijatelji životinja. Ističu da su, kao i ljudske majke, krave jako vezane za svoju decu i nose ih devet meseci. Ujedno su, osim ljudi, jedini sisari koji plaču pa je Šarava ujedno prva mama krava u Hrvatskoj koja neće proliti suze za svojim detetom!\nIvana Crnoja iz Udruženja Pobjede, koja vodi osječki azil, dodaje:\n„Danima smo bili u iščekivanju rođenja i potpuno se raspekmezili ugledavši prve prizore Šarave kako sretno i predano, kao svaka životinjska mama, liže svoje dete. Vodimo azil za pse i ta slika ljubavi potpuno je jednaka onima koje gledamo promatrajući rađanje štenaca u azilu. Sve smo napravili kako je red pa je malena, kao i svaka beba, u meni odmah dobila kumu, a Šarava naše čvrsto obećanje da joj više nito neće oduzimati mleko, već će, kao što je to priroda i namenila svakoj vrsti, njeno mleko biti samo za njeno divno dete.“\nIvana Varkonji iz Farmice ne može dovoljno nahvaliti predivni karakter Šarave koja ju, poput psa, sledi u stopu i liže joj ruku:\n„Uzbuđena sam i presretna! Pre poroda bila sam verovatno napetija od nje, tri noći spavala sam obučena i u iščekivanju. Veterinar zasad pretpostavlja da je tele curica, ali nismo hteli uznemiravati Šaravu detaljnim pregledom kako se ne bi uplašila da će ostati i bez ovog deteta. Za nas koji spašavamo sve životinje najveće je čudo da se njena beba rodila u sigurnosti utočišta, okružena ljudima koji su dočekali njen dolazak na svet s puno ljubavi i za nju i za njenu mamu. Nikada neće biti vezana lancem niti će se morati bojati klanice. Trčaće velikim imanjem, otkrivati druge životinje, maziti se s nama, osećati travu pod nogama i sunce na glavici.“\nUdrugženje Farmica početkom godine primila je Šaravu i njenu tada još nerođenu bebu te svinje Belu, Lajku i Lunu kako bi im spasila živote, uprkos tome što već zbrinjava pse, mačke, svinje, koze, magarca, kokoši, patke i druge životinje, od kojih su mnoge invalidne i s posebnim potrebama.\nTrebaju im finansijska sredstva za gradnju ograde oko utočišta, nove štale i prostorija za novoprimljene životinje, kao i za hranu i lečenje životinja.\nPomoći im se može uplatom donacije na: IBAN: HR5923400091110916596, SWIFT: PBZGHR2X, PayPal: [email protected]\noznakeazil za zivotinje spasene zivotinje zemljotres u Hrvatskoj


Prema podacima Evrostata, ekonomija evrozone porasla je u drugom tromesečju 2 odsto u odnosu na prethodni kvartal, čime je izašlo iz tzv. recesije sa dvostrukim dnom, s obzirom da je palo u prethodna dva tromesečja, piše Seebiz.\nIzveštaj evropskog statističkog zavoda pokazalo je da su porasle ekonomije svih 19 država bloka.\nU Italiji i Španiji, dve zemlje čije su ekonomije teško uzdrmane pandemijom, stopa rasta približila se 3 odsto.\nU Austriji i Portugalu zabeležen je još snažniji oporavak, pri čemu je Portugal izvetio da mu je ekonomija porasla za 4,9 odsto.\nDve najveće ekonomije evrozone ostavile su umeren rast, Nemačka za 1,5 i Francuska 0,9 odsto.\nUprkos tome, ekonomija evrozone i dalje je oko 3 odsto ispod svog nivoa pre pandemije krajem 2019. godine.\nNo, uskoro bi mogla da dosegne te nivoe.\n- Očekujemo još jedan snažan rast BDP-a evrozone u trećem tromesečju, što bi dovelo ekonomiju blizu, ali još uvek ispod nivoa pre pandemije, kazao je Endru Kaningham, glavni ekonomista za Evropu u Kapital Ekonomiksu.\nAmerička ekonomija je, pak, dosegla nivoe pre pandemije.\nZahvaljujućim ogromnim fiskalnim i monetarnim podsticajima, u drugom tromesečju porasla je za 6,5 odsto, pa je bruto domaći proizvod SAD-a dosegao 19.400 milijardi dolara, dok je u poslednjem tromesečju 2019. iznosio 19.200 milijardi.


PORUKA KONFERENCIJE U SARAJEVU: NEOPHODNO USPOSTAVITI ZAKONSKI OKVIR ZAŠTITE PRIJAVILACA KORUPCIJE U FBIH\nNalazite se:Vijesti|PORUKA KONFERENCIJE U SARAJEVU: NEOPHODNO USPOSTAVITI ZAKONSKI OKVIR ZAŠTITE PRIJAVILACA KORUPCIJE U FBIH\nU okviru projekta "Jačanje javnog integriteta u Federaciji Bosne i Hercegovine i Republici Srpskoj“, kojeg finansira Vlada Ujedinjenog Kraljevstva i Antikorupcioni tim Vlade Federacije Bosne i Hercegovine, jučer je u Sarajevu održana konferencija pod nazivom "Potreba zakonskog okvira zaštite prijavilaca korupcije u Federaciji Bosne i Hercegovine".\nKonferencija je okupila predstavnike oba doma Parlamenta Federacije BiH, predstavnike izvršne i pravosudne vlasti u Federaciji BiH, antikorupcijskih tijela u BiH, međunarodne zajednice, organizacija civilnog društva i medija, a konferenciju su otvorili britanski ambasador u BiH Nj.E. Matthew Field, direktor Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije u BiH Hasim Šabotić, predsjednik Antikorupcionog tima Vlade Federacije BiH Sead Lisak i delegatkinja Doma naroda Parlamenta Federacije BiH Ljubinka Atanasijević.\nIstaknuto je da je Federacija BiH jedini nivo vlasti u Bosni i Hercegovini koja nema posebno zakonsko rješenja za zaštitu prijavilaca korupcije, te da su prijavioci korupcije u Federaciji BiH u značajno neravnopravnijem položaju od prijavilaca korupcije zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine, Republike Srpske i Brčko distrikta.\nPoseban fokus konferencije je bila razmjena iskustava i zakonskih rješenja u vezi sa zaštitom prijavilaca korupcije nivoa vlasti u BiH koji imaju usvojene zakone o zaštiti prijavilaca korupcije, kao i potrebe za usvajanjem zakonskog rješenja na nivou Federacije BiH. Nacrt zakona o zaštiti lica koja prijavljuju korupciju u FBiH je trenutno u zakonodavnoj proceduri.\nJedan od panelista na konferenciji bila je i predsjednica Tima za borbu protiv korupcije Vlade Zeničko-dobojskog kantona Meliha Omerspahić, koja je govorila o iskustvima u postupanju sa prijavama korupcije te nedostacima sistema koji poziva javnost da prijavljuje korupciju, a u kojem istovremeno ne postoji zakonski mehanizam zaštite prijavitelja korupcije.\nGeneralni zaključak konferencije jeste da Nacrt zakona o zaštiti prijavilaca korupcije u Federaciji BiH predstavlja kvalitetno rješenje koje zadovoljava ključne međunarodne standarde i pretpostavke da bude provodiv i efikasan na cijelom području Federacije BiH. Uspostavom ovakvog zakonskog rješenja se stvaraju ključne odrednice za ohrabrivanje prijavilaca korupcije da bez straha od odmazde u većem broju prijavljuju korupcijska ponašanja.\nKljučna poruka konferencije je da je neophodno da se Nacrt zakona zadrži u zakonodavnoj proceduri kako bi prošao javne rasprave i na taj način se došlo do konačne uspostave zakonskog okvira zaštite prijavilaca korupcije, saopćeno je iz Tima Vlade ZDK za borbu protiv korupcije.\nViše iz kategorije: « MINISTAR BAŠIĆ ODRŽAO PRVI RADNO-KONSULTATIVNI SASTANAK S UDRUŽENJEM POLJOPRIVREDNIKA ZDK\tUSVOJEN PROGRAM UTROŠKA SREDSTAVA MINISTARSTVA ZA BORAČKA PITANJA: STIPENDIJE ĆE DOBITI SVI STUDENTI KOJI SU APLICIRALI ZA BORAČKE STIPENDIJE »


"Ovaj postupak poslanika vladajuće koalicije pokazuje da vlast ne želi da u odboru Agencije za borbu protiv korupcije sedi predstavnik novinarskih udruženja koja nisu pod kontrolom", navodi se u saopštenju\nObjavljeno: 21.07.2017. 10:43h\nFoto: Živojin Rakočević; Izvor: Youtube Printscreen / Радио Грачаница\n"Ovaj postupak poslanika vladajuće koalicije pokazuje da vlast ne želi da u odboru Agencije za borbu protiv korupcije sedi predstavnik novinarskih udruženja koja nisu pod kontrolom. Postavlja se pitanje šta to vlast želi da sakrije u Agenciji za borbu protiv korupcije", navodi se u saopštenju.\nTa dva novinarska udruženja podsetila su da su Rakočevića kao kandidata predložili još u avgustu 2015. godine, a zatim i u avgustu prošle godine. Rakočević je prvi put predložen nakon što je duže vreme bilo upražnjeno mesto člana odbora koji se bira na predlog novinarskih udruženja.\nDodaje se da je reč o novinaru i književniku koji živi i radi u Gračanici, koji je diplomirao je na Katedri za srpsku književnost i jezik Filološkog fakulteta u Prištini, a magistrirao na Univerzitetu u Beogradu.\nBio je osnivač i urednik KiM Radija, Glasa juga, potpredsednik Udruženja novinara Srbije i član saveta Republičke radiodifuzne agencije.\nDanas je direktor Doma kuture u Gračanici, a već deset godina dopisnik Politike sa Kosova i Metohije. Autor je više knjiga i monografija i dobitnik je nekoliko književnih i novinarskih nagrada, a svoje radove objavljuje u uglednim domaćim i stranim časopisima.\nTagovi KandidaturaAgencija za borbu protiv korupcijeKulturaNovinarstvoNUNSUNS