Isus dolazi / Zoran Tornjanski\n"... Da, dolazim uskoro!" (Otkrivenje 22,20)\nVreme u kom živimo se naziva Poslednje vreme. Kako možemo da vidimo da je ovo vreme poslednje vreme? Možemo za početak pogledati u vestima i videti: ratove, epidemiju virusa i bakterija, poplave i snažne oluje. Možemo reći da je toga uvek bilo, i to je istina. No, ono što se u ovom vremenu razlikuje od svih prethodnih vekova je to što se sve to danas događa učestalije.\nRatova je uvek bilo, ali je bilo i perioda mira kada su carstva koja su vladala svetom, prosperirala i izgrađivala se, danas gotovo da nema mira. Ne prođe ni jedan dan da ne čujemo o nekom sukobu negde u svetu. Sve više se govori o Trećem svetskom ratu, i o tome kako je na ivici da se dogodi. I razlika današnjih ratova od onih iz prošlosti je što čovečanstvo danas prvi put od kad postoji poseduje takvo oružje da može potpuno da se uništi, a to ranije nije bio slučaj. Isti je slučaj i sa virusima i bakterijama, bilo ih je i u prošlosti, ali su se pojavljivali retko i nestajali. Koliko je samo u poslednjih par godina pronađeno smrtonosnih virusa? A dolaze novi i novi.\nTakođe, isto je i sa poplavama i olujama. Bilo ih je uvek, ali u poslednjih par godina su sve učestalije, sve više žrtava odnose i sve veću štetu prave. Kao što se kod trudne žene porođajni trudovi vremenom pojačavaju i postaju sve učestaliji kako vreme trudnoće odmiče, tako se isto dešava i sa svetom i svim ovim navedenim dešavanjima. Jednostavno se vidi da zlo sazreva i da kraj mora da je blizu. Ovo je ono što kao obični ljudi možemo videti i zaključiti gledajući vesti. No, šta je ono što mi kao vernici treba da vidimo i znamo po pitanju poslednjeg vremena? Šta nama govori da je ovo poslednje vreme? Božija Reč!\n"Tada istupi Petar sa jedanaestoricom, podiže glas i reče im: Judeji, i svi vi koji boravite u Jerusalimu, saslušajte moje reči. Ovo znajte: Ovi ljudi nisu pijani, kao što vi mislite, jer tek je devet sati ujutro. Nego, ovo je ono o čemu je govorio prorok Joil: U poslednje dane, kaže Bog, izliću svoga Duha na sve ljude, i vaši sinovi i kćeri će prorokovati, i vaši mladići imaće viđenja, i vaši starci će sanjati snove." (Dela 2,14-17)\nApostol Petar je posvedočio da je silazak Svetog Duha na njega i ostale učenike što se manifestovalo čudima i znacima ustvari ispunjenje Joilovog proročanstva koje je bilo prorečeno za poslednje vreme, a samim tim je potvrdio da je poslednje vreme počelo još tada.\n"Bog je u prošlosti mnogo puta i na razne načine govorio našim praocima preko proroka, a u ove poslednje dane progovorio je nama preko Sina..." (Jevrejima 1,1-2)\nOvaj stih nas vraća još malo u prošlost i kaže da su poslednji dani počeli kad nam je Bog progovorio preko Sina, odnosno njegovim dolaskom na zemlju.\n"Pre svega znajte ovo: u poslednje dane doći će rugaoci, koji će se rugati i ići za svojim požudama i govoriti: 'Šta je s obećanjem o njegovom Dolasku? Od kad su praoci pomrli, sve je isto od postanka sveta.'" (2. Petrova 3,3)\nU vreme prve crkve su postojali lažni učitelji koji nisu verovali da će Hrist ponovo doći, i oni su se rugali onima koji su u to verovali, jer se više godina ništa nije dešavalo. Danas, posle oko 2000 godina, postoje denominacije koje ne veruju u Hristov povratak na zemlju, neke denominacije tvrde da je on došao ali u duhovnom smislu. Mnogi se rugaju ovom obećanju o njegovom dolasku. Videli smo tri data primera iz Pisma da živimo u poslednjim danima, čak smo videli da su oni počeli pre oko 2000 godina. Ako su poslednji dani počeli još tad, koliko smo bliži tome sad? Šta to znači da mi živimo u poslednjim danima?\nTo znači da je svet ušao u poslednju fazu svog postojanja, i da se polako završava ovaj poredak koji traje već hiljadama godina na kakav smo navikli. Završava se vreme u kom čovek radi ono što je dobro u njegovim očima, a pri tom uništava sve oko sebe, i na kraju sebe. Završava se vreme zlima i bezbožnima i bliži se dan njihove kazne. Jednostavno, sve ono što nam je poznato o svetu u kom živimo je došlo do svog kraja. I ono što je nama najvažnije kada govorimo o poslednjim danima je činjenica da je Isusov dolazak blizu.\nDa li verujemo u to? Verovatno će većina od nas reći: Da, svakako da verujemo! Ali da li živimo kao da verujemo u to? Naš život bi trebao da odražava ono što verujemo, i to važi za svaki segment našeg verovanja, pa tako i verovanja o Hristovom dolasku. Ako među vama ima nekog ko ne veruje u Hristov drugi dolazak, želeo bih da iznesem neke podatke. Neko je izračunao da u Starom zavetu postoji oko 300 proročanstava o prvom dolasku Gospoda Isusa Hrista. Da li je Hrist došao prvi put? Svakako da jeste, i da bi smo to videli ne moramo čak ni čitati Bibliju, već samo treba da potražimo u knjigama istorije, jer i najpoznatiji istoričari tog vremena govore o Hristovom životu. Na svako proročanstvo o Hristovom prvom, postoji oko osam o Njegovom drugom dolasku. Množenjem dobijamo oko 2400 proročanstava o Hristovom drugom dolasku. U Starom zavetu se od 39 knjiga, u 17 spominje drugi dolazak, dok se u Novom zavetu to spominje u čak 23 od 27 knjiga.\nAko je Hrist došao prvi put, što je dokazano i istorijski, koliko je onda sigurno da će doći i drugi? O tome nema ni govora! Ako verujemo u osnovne temelje hrišćanstva, jedan Bog: Otac, Sin i Sveti Duh, Isusova smrt na krstu, njegovo vaskrenje... mi moramo isto tako da verujemo i u njegov doslovan dolazak na zemlju po drugi put, jer je i ovo temelj hrišćanske vere kao i ostalo što sam naveo. Isus je rekao: Da, dolazim uskoro! Ja želim da kažem da Isus može doći bilo kad. To može da se desi sad u ovom momentu dok ovo govorim...\nMožete reći: Ne, ne, nema šanse, još toliko toga treba da se dogodi, ratovi, progonstva, žig zveri, antihrist, Izrael... Možete reći da je sam Isus rekao da će znaci poslednjeg vremena biti više stvari od kojih se ni jedna nije dogodila, tako da on sigurno neće doći bar ne još neko vreme. Isus jeste rekao šta će biti znaci poslednjeg vremena, i dosta toga se još nije dogodilo, ali kakve veze imaju poslednji dani sa njegovim dolasku po crkvu? Potrebno je razgraničiti Hristov drugi dolazak po crkvu, i Hristov drugi dolazak za ovaj svet.\nOvo su stihovi koji govore o Isusovom drugom dolasku po njegovu Crkve, ili događaju koji nosi naziv UZEĆE:\n"Neka se vaše srce ne uznemirava. Verujte u Boga, i u mene verujte. U kući mog Oca ima mnogo stanova. Da nije tako, zar bih vam rekao: Idem da vam pripremim mesto? A kad odem i pripremim vam mesto, doći ću opet, i uzeti vas k sebi da i vi budete onde gde sam ja. A kuda ja idem, znate put." (Jovan 14,1-3)\n"Ne želimo, braćo, da ostanete u neznanju u pogledu onih koji su umrli, pa da tugujete kao ostali, koji nemaju nadu. Jer, ako verujemo da je Isus umro i vaskrsao, onda verujemo i da će Bog sa Isusom povesti i one koji su u njemu umrli. Ovo vam govorimo na osnovu Gospodnje reči: mi, živi, koji ostajemo do Gospodnjeg dolaska, nećemo preteći one koji su umrli. Jer, sam Gospod će, na zapovest, na glas arhanđela, i na zvuk Božije trube, sići sa neba, i prvo će ustati mrtvi u Hristu. Potom ćemo mi, živi, preostali, zajedno s njima biti poneti na oblacima da se sretnemo sa Gospodom u vazduhu. I tako ćemo uvek biti s Gospodom." (1. Solunjanima 4,13-17)\nIsus je nakon svog vaskresenja bio uznesen na nebo. Od tog dana on radi više stvari: sedi sa desne strane Boga Oca i čeka da mu sve bude položeno kao podnožje njegovih nogu, kroz Duha Svetog zajedno sa Bogom Ocem živi u nanovorođenim vernicima, živi usred svoje Crkve i čisti je, posreduje između Boga i ljudi, i radi još jednu jako važnu stvar, priprema mesto na nebu za sve one koji će živeti sa njim. Kada bude sve spremno on će doći po svoju nevestu Crkvu i odvešće je da zauvek bude sa njim. Dakle, uslov nije da se u svetu prvo nešto desi pa da on to uradi, već da mesto koje on sprema bude spremno i da Otac kaže: "vreme je". Da pogledamo sad koja je razlika između Hristovog dolaska po Crkvu i njegovog drugog dolaska da vlada ovim svetom:\nDolazak po crkvu: Spominje se preobraženje tela vernika.\n"Evo, kazujem vam tajnu: nećemo umreti, ali ćemo se svi preobraziti. U jednom momentu, u tren oka, kad poslednja truba zatrubi. Jer, zatrubiće, i mrtvi će vaskrsnuti neraspadljivi, i mi ćemo se preobraziti. Treba, naime, ovo raspadljivo da se obuče u neraspadljivost i ovo smrtno da se obuče u besmrtnost." (1. Korinćanima 15,51-53)\n"A naša otadžbina je na nebesima, odakle i iščekujemo Spasitelja, Gospoda Isusa Hrista, 21 On će svojom silom - kojom može sve da potčini sebi - preobraziti naše bedno telo i saobraziti ga svom slavnom telu. (Filipljanima 3,20-21)\nDrugi dolazak: Kod drugog Isusovog dolaska se ne spominje nikakvo preobraženje tela.\nDolazak po crkvu: Vernici se sreću sa Isusom u vazduhu.\nDolazak po crkvu: Uključeni su samo vernici i samo oni koji su Njegovi će ga videti.\nDrugi dolazak: Uključeni su svi ljudi na svetu i svako oko će ga videti.\nDolazak po crkvu: Sotona se uopšte ne spominje.\nDolazak po crkvu: Predviđeno i prorokovano samo u Novom zavetu.\nDrugi dolazak: Predviđeno i prorokovano i u Novom i u Starom zavetu.\nOvo su samo neki primeri koji kada čitamo Novi zavet nas upućuju da razumemo razliku između ova dva događaja, i trebamo biti pažljivi dok ovo proučavamo. Pismo nam ukazuje na to da Isusovom drugom dolasku prethodi dosta znakova, i da dosta toga treba da se dogodi kako bi konačno on došao drugi put da vlada na zemlji. Međutim, što se tiče onoga što je nama kao vernicima još važnije je njegov dolazak po nas koji ne zavisi od nikakvih zemaljskih događaja već može da se desi bilo kad.\nPostoji jedna dobra priča o tom događaju, o Isusovom dolasku po svoju Crkvu, iz koje možemo izvući dosta korisnih stvari.\n"Carstvo nebesko će tada biti kao deset devojaka koje su uzele svoje svetiljke i izašle u susret mladoženji. Pet ih je bilo nerazumnih, a pet mudrih. Nerazumne su uzele svoje svetiljke, ali sa sobom nisu uzele ulja, a mudre su sa svojim svetiljkama uzele i ulje u posudama. Pošto je mladoženja zakasnio, sve zadremaše i zaspaše A u ponoć se začu vika: Evo mladoženje! Izađite mu u susret! Tada se sve one devojke probudiše i pripremiše svetiljke. A nerazumne rekoše mudrima: Dajte nam malo vašeg ulja, jer nam se svetilje gase. Ne možemo, odgovoriše mudre, jer neće biti dovoljno i za nas i za vas. Zato bolje idite kod trgovaca i kupite sebi. Ali kada su one otišle da kupe, stiže mladoženja, pa one devojke što su bile spremne uđoše s njim na svadbu, a vrata se zaključaše. Kasnije dođoše i one druge, pa rekoše: Gospodaru! Gospodaru! Otvori nam! A On im odgovari : Istinu vam kažem: ne poznajem vas! Zato budno pazite, jer ne znate ni dan ni čas. (Matej 25,1-13)\nJasno nam je da je mladoženja Isus Hrist, a da su deset devojaka vernici. Pismo jedne naziva mudrim, a druge ludim ili nerazumnim. Svih deset su imale lampe, i poenta ovih lampi je bila da svetle. Lampe koje svetle možemo povezati sa znanjem. Znanje i mudrost koju nam daje Bog je ono što osvetljava put pred nama u ovom mračnom svetu. Mudre su imale rezervnog ulja za svoje svetiljke, dok lude nisu imale rezervnog ulja. Ulje je u Pismu simbol Duha Svetog, i ova priča nam ukazuje na to koliko je važno da uvek budemo ispunjeni Duhom, jer je hrišćanski život bez Duha Svetog kao svetiljka bez ulja, neuopotrebljiv.\nTakođe, svakodnevna ispunjenost Svetim Duhom je povezana i sa poslušnošću Bogu, sa umiranjem sebi, pokajanjem. Jer je sigurno da Bog ne ispunjava one koji su neposlušni, koji se ne kaju i ne umiru sebi. Ono što se dešava u poslednje vreme je da je mladoženja zakasnio sa svojim dolaskom, i da je svih deset devojaka zaspalo. Kao što su Petar, Jakov i Jovan zaspali iako ih je Isus zamolio da se mole, a to se desilo kako je i sam Isus rekao, iz razloga što je telo slabo. Kada pogledamo prvu crkvu, vidimo da su oni još tad čekali Gospoda da se vrati po njih. Setimo se stihova: "Jer, zatrubiće, i mrtvi će vaskrsnuti neraspadljivi, i mi ćemo se preobraziti" i "Ovo vam govorimo na osnovu Gospodnje reči: mi, živi, koji ostajemo do Gospodnjeg dolaska, nećemo preteći one koji su umrli." Ako vidimo da su tadašnji vernici uključujući apostole, još u to vreme iščekivali Gospoda da ih uzme, a to se nije desilo ni tad, ni oko 2000 godine posle toga, onda u izvesnom smislu možemo reći da je mladoženja zakasnio.\nTako će i vernici u poslednjim danima zaspati, ali ipak u momentu kad mladoženja stiže mudre device brzo ustaju, pale svoje svetiljke i bivaju spremne za mladoženjin dolazak. Sa druge strane lude device su uvidele da nisu spremne za mladoženju, iako su imali puno vremena da se spreme i da nabave ulje, oni su to pokušali da urade kad je već bilo kasno. Otišle su da kupe ulje i baš tad je mladoženja stigao, ušao je sa pet mudrih devica na svadbu i zatvorio vrata. Kada su se lude device vratile i pokušale da uđu na svadbu mladoženja je rekao Ne poznajem vas. On ih nikada nije upoznao jer nikad nisu imali prisan odnos sa njim, nisu se molili njemu, nisu ga tražili celim srcem, nisu čeznuli za njim, i na kraju su prestali da straže. Na kraju ove priče imamo upozorenje: "Stražite dakle, jer ne znate dan ni čas." Mi ne znamo ni dan ni čas kad će Isus doći, čak Isus kaže u Pismu da to zna samo Otac. Ali mi bi smo uvek trebali da stražimo.\nZapitajmo se, ako bi Isus ovog momenta došao kakve bi nas našao? Da li spavamo? Da li naše svetiljke svetle? Da li imamo ulja u našim svetiljkama? Da li mislimo da njegov dolazak još uvek nije blizu, pa imamo još dosta vremena da se spremimo, još je rano? Da li ga poznajemo i da li on poznaje nas? Da li mi uopšte želimo da on dođe i da li čeznemo za njim? Vrlo je važno da sebe ispitamo po ovim tačkama.\nImamo još jednu priču u Matej 7,24-27:\n"Stoga je svaki koji sluša moje reči i izvršava ih sličan mudrom čoveku koji je svoju kuću sazidao na steni. Pade kiša i naiđe bujica, i vetrovi dunuše i obrušiše se na tu kuću, ali ona se ne sruši, jer joj je temelj bio na steni. A svaki koji sluša moje reči i ne izvršava ih, sličan je ludom čoveku koji je svoju kuću sazidao na pesku. Pade kiša i naiđe bujica, i vetrovi dunuše i sručiše se na tu kuću, i ona se uz silan tresak sruši."\nŠta je ono što nam naš Učitelj govori kroz ovu priču? Govori o ljudima koji slušaju njegove reči. Ko su ti ljudi? To nikako ne mogu biti ljudi neverni iz sveta jer oni ne slušaju njegove reči. Njegove reči slušaju samo oni koji veruju u njega i Hrist takve deli u dve grupe, one koji izvršavaju, i one koji ne izvršavaju ono što čuju. I jedni i drugi grade kuću, odnosno grade svoj život. Luka kad interpretira ovu priču dodaje i da čovek koji gradi na steni, prvo duboko iskopa i tu postavi temelj, dok čovek koji gradi na pesku ili zemlji ne gradi temelj. Oni koji slušaju Isusove reči koje su nam zapisane u Pismu i izvršavaju ih, oni svoj život grade na steni i to na temelju koji je sam Isus Hrist. Oni imaju duboko zajedništvo sa Bogom Ocem i sa Isusom Hristom, poznaju Boga lično, oni žive u pravom pokajanju, dozvoljavaju da ih Bog menja i orezuje.\nSa druge strane, oni koji samo slušaju Isusove reči a ne izvršavaju ih, grade svoj život na pesku ili zemlji, ali bez temelja, bez Isusa Hrista. Oni poznaju Bibliju, citiraju stihove, poznaju mnoge hrišćanske doktrine, ali sve ovo bez pravog i živog zajedništva sa Bogom. Dok i jedni i drugi grade kuće, oni deluju isto, kao da među njima nema razlike. Ipak, dolazi vreme kad te razlike dolaze do izražaja, a to je vreme kad padnu kiše, dođu bujice i dune jak vetar. Tada se vidi ko je kako gradio. Kiše, bujice i vetar su nevolje, problemi, progonstvo, gubitak imovine, bolest.\nOvakve stvari dolaze u život svakog vernika, a kako se on održava u svemu ovome pokazuje na kakvom je tlu gradio, da li je imao temelj, i da li je izvršavao reči koje je čuo od Gospoda. Neka svako preispita sebe kakvu kuću gradimo? Kakvi su naši motivi i želje. Da li tražimo sopstvenu korist ili tražimo Božije carstvo? Da li tražimo samo Božije blagoslove ili tražimo Boga? Da li samo slušamo Božiju reč ili je slušamo i izvršujemo? Da li želimo da nam Hrist bude Spasitelj ali ne i Gospod? Iskren odgovor na ova pitanja će nam pokazati gde se nalazimo, i šta je potrebno da uradimo kako bi naša kuća opstala kada dođu kiše, bujice i vetrovi.\nIako je saznanje da je Isusov dolazak blizu veliko upozorenje da se probudimo, da stražimo, da spremimo naše svetiljke, da se upoznajemo sa njim, takođe je i velika nada i ohrabrenje jer njegov dolazak za njegovu Crkvu znači prestanak borbi sa ovim svetom, sa iskušenjima, sa sotonom, predstavlja odmor i početak jednog novog života sa našim Gospodom u večnosti. Mogli smo videti iz stihova koje smo čitali da su vernici još tada u prvom veku živeli iščekujući Gospodnji dolazak, zato i mi danas živimo iščekujući Gospoda, živimo tako kao da svakog momenta može da dođe, ali opet ne zapostavljajmo ni naše obaveze. Dok naše ruke i noge obavljaju ove svakodnevne aktivnosti, neka naše srce bude spremno za njega.\nTakođe, dok ga čekamo, trebalo bi da trgujemo i umnožavamo darove i talente koje nam je dao, jer će on kad bude došao tražiti da vidi šta smo uradili sa tim, i da li smo bili verne sluge. Isus je sam kada je govorio o svom drugom dolasku postavio jedno upozoravajuće pitanje koje je glasilo: Da li će Sin čovečiji kad bude došao naći vere na zemlji? Ovo bi trebalo da nas zabrine, a ujedno i da nas motiviše da bar što se nas tiče možemo da odgovorimo: Hoće!\nIsus kaže: Da, dolazim uskoro! Kažimo mi zajedno sa celom Crkvom: "Da, dođi Gospode Isuse! Amin!"\nTagged: isus| drugi_dolazak| eshatologija| crkva| vaznesenje|\n"Biti hrišćanin znači: da ćeš biti okom kroz koje Bog gleda, da ćeš biti glas kroz koji Bog govori i da ćeš biti ruka kojom sam Bog pomaže."\nhoroskop istorija jeres laž molitva novac probuđenje sekta svedočanstvo Sveti Duh\nInternet izvor: http://siont.net/u-hristu/propovedi/zt-isus_dolazi.php


Uzroci nastanka i mere ublažavanja poplava u opštini Krupanj | Zbornik radova Zbornik radova, Naučno-stručno društvo za upravljanje rizicima u vanrednim situacijama, katastrofe, rizici, doc. dr Vladimir M. Cvetković, Fakultet bezbednosti, urednik, Prvi nacionalni seminar.\nUzroci nastanka i mere ublažavanja poplava u opštini Krupanj\nCauses of flood occurrence and measures of mitigation in municipality of Krupanj\nIrena Blagajac Univerzitet u Beograd – Geografski fakultet, Studentski trg 3/III, 11000 Beograd\nKrupanj, poplave, proticaj, mere sprečavanja, deforastacija, erozija\nCilj rada je prikazati potencijal pojava poplava u opštini Krupanj kao posledica prirodnih i antropogenih faktora. U Krupnju prirodni faktori koji doprinose pojavi poplava su uslovi podloge, reljef, planinski potoci bujičnog karaktera i klimatske karakteristike, dok su antropogeni faktori nelegalna, nekontrolisana i prekomerna seča šuma, neadekvatno korišćenje poljoprivrednih površina, stočarstvo i eksploatacija nalazišta rudnih bogatstava. Navedeni antropogeni uticaji pospešuju eroziju i čine da se stvaraju bujični tokovi koji u mesecima sa većom količinom padavina ili kada se topi sneg dovode do poplava i pojave klizišta. U radu je izvršena analiza režima proticaja na hidrološkoj mernoj stanici Zavlaka na reci Jadar, a rezultati analize prikazani su grafikonima: prosečni sezonski proticaji, srednji godišnji proticaji, srednji mesečni proticaji, srednji maksimalni mesečni proticaji, standardizovano odstupanje srednjih godišnjih proticaja, odstupanje minimalnih i maksimalnih proticaja od srednjih. Na kartama su predstavljene količine sadržaja peska i silta u zemljištu, kao i način korišćenja zemljišta sa akcentom na deforestaciji kao najvećeg uzročnika erozivnih procesa u Opštini. U radu je naveden i primer ekstremnih majskih poplava 2014. godine koje su odnele ljudske živote, ugrozile životnu sredinu Opštine, izmenile predeo, nanele velike materijalne štete i uzrokovale uginuće životinja. Kako bi se sprečile posledice poplava rad obuhvata i definisanje postupanja u vanrednim situacijama, preventivne mere, pripravnost i adekvatan odgovor na poplave i sanaciju.\nThe goal of this paper is to show the flood potential in the Municipality of Krupanj as a consequence of natural and anthropogenic factors. Natural factors which contribute to flood occurrence in Krupanj are soil, terrain, torrential mountain streams, and climate characteristics, while the anthropogenic factors are illegal, uncontrolled, and excessive forest cutting, inadequate use of agricultural areas, livestock farming, and exploitation of mineral resource sites. The above-mentioned anthropogenic factors accelerate erosion and create conditions for the appearance of torrential streams which cause floods and landslides in months with a high amount of rainfall or snowmelt. This paper analyses the flow regime on hydrological measurement station Zavlaka on river Jadar. The results of the analysis are shown on the following graphs: average seasonal flow, mid-year flow, mid-month flow, maximum mid-month flow, mid-year flow standard deviation, the minimum and maximum deviation of mid-flow. The map shows amounts of sand and silt contained in the soil of the Municipality of Krupanj, as well as the way the soil is used, with emphasis on deforestation as the main source of the erosive process. The paper cites the example of extreme flooding which occurred in May 2014, the incident which has taken human lives, endangered the Municipality's environment, changed the landscape, caused great material damage and animal death. To prevent further flood ramifications, this paper includes defining of acting in emergency situations, preventive measures, alertness, and adequate answer to floods and remediation.\nKeywords: Krupanj, floods, runoff, prevention measures, deforestation, erosion\nNacionalna strategija zaštite i spasavanja u vanrednim situacijama ("Sl. glasnik RS", br. 87/2011, 18.11.2011)\nZakon o smanjenu rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama ("Sl. glasnik RS", br. 87/2018)\nGrozdanović M., Stojilјković E., (2013): Metode procene rizika, Univerzitet u Nišu – Fakultet zaštite na radu, Niš.\nDukić D., Gavrilović Lj., (2008): Hidrologija, Zavod za udžbenike, Beograd.\nLokalni ekološki akcioni plan opštine Krupanj za period 2014 - 2020. godine. Krupanj. 2015. godine.\nMetodologija izrade i sadržaj procene rizika od katastrofa i plana zaštite i spasavanja („Sl. glasnik RS‟, br. 80/19).\nBlagajac, I. . (2021). Uzroci nastanka i mere ublažavanja poplava u opštini Krupanj: Causes of flood occurrence and measures of mitigation in municipality of Krupanj. Zbornik Radova, 1(1), 53–65. Retrieved from http://zbornik.upravljanje-rizicima.edu.rs/index.php/d/article/view/5


Republika / Sačuvajte svoje srce i izbegavajte ovih 10 namirnica\n17:22VULIN U NOVOM BEČEJU: Svaki deo Srbije zaslužuje jednaku pažnju 17:17Bolesno bogat: Ronaldo prvi miljiarder među fudbalerima! 17:16Tači i Meta se složili da je veoma važno nastaviti dijalog sa Beogradom 17:13Čadež poručio Albancima: Mere reciprociteta Prištine su štetne za ekonomiju celog regiona! 17:09Čelnici SSS posetili Požarevac 17:07Nova emisija na Hepi televiziji, voditelji Anđela Lakićević i Marko Dolaš: „SABOTAŽOM“ DO REJTINGA! 17:06Beograd u kolapsu: Svuda gužve, saobraćaj stoji 17:00(VIDEO) ZA FERARI ZNAJU, PRAVILA KRŠE: Već na prvom snimanju u novoj sezoni emisije „Snaga oktana“, pevači pokazali vozačko neznanje! 16:55Dobra vest za simpatizere crveno - belih: Mrkela sportski direktor Zvezde još tri godine 16:52Najbolji beogradski DJ-evi u gde god se nalazite: Sundazed žurka na YOUBOXU!\npetak, 20. 12. 2019.| 05:14\nLekari stalno upozoravaju da je ključ zdravlja pravilna i umerena ishrana. Iako je ponekad dozvoljeno uživati u zabranjenim stvarima, ipak neke namirnice treba potpuno izbaciti iz jelovnika.\nKardiolozi na svom meniju nikada nemaju sledeće namirnice jer su one pogubne po zdravlje srca.\nOvi su proizvodi riznica zasićenih masti, a već i vrapci na grani znaju da su usko povezani uz bolesti poput zastoja srca i karcinoma - podseća dr. Dženifer Hejt, kardiolog i profesor na univerzitetu Kolumbija Prezbiterijan u Nju Jorku.\nKod prerađevinja meso je soljeno, sušeno, fermentirano ili dimljeno kako bi mu se produžio rok trajanja. Iako su ove namirnice brze i praktične za pripremu, hemikalije i natrijum koji se koriste u mesnim prerađevinama štetni su za srce, naročito ako se konzumiraju u većim količinama.\nSočan odrezak uz neki kremasti sos predstavlja pravo uživanje. Ali, ovakav obrok nosi i posledice po zdravlje srca.\n- Taj ukusni odrezak na vašem tanjiru pun je zasićenih masti, holesterola i soli - kaže dr. Hejt.\nJedite crveno meso jednom mesečno, a kada ga jedete uvek birajte nemasne komade. Tokom pripreme koristite začinsko bilje za ukus, a izbegavajte puter, sos i industirjski proizvedene začine.\nJedno istraživanje pokazalo je da 99,2 odsto ljudi u svetu konzumira više od 2000 mg natrijuma dnevno (većina zdravstvenih organizacija ne preporučuje više od 1500). Osobe koje konzumiraju više od 2000 mg završiće u statistici kao jedna od deset osoba koje umiru od kardiovaskularnih bolesti.\nDa bi ste izbegli unos previše natrijuma, pokušajte da sami napravite čips i kokice bez previše soli i putera. Ukoliko vam ovakav ukus ne odgovara, onda zamenite ove nezdrave namirnice kikirikijem, lešnicima ili bademima koji su odličan izvor vitamina. Ali pazite, ove namirnice imaju veliki broj kalorija tako da ih jedite umereno.\nLekari upozoravaju da je pica veoma nezdrav obrok koji možete da konzumirate. Puna je ugljenih hidrata, soli i topljenog sira koji su fatalni za zdravlje kardio-vaskularnog sistema.\nUkoliko ne možete bez pice, uvek se odlučite za zdraviju varijantu.\n- Koristite brašno od celovitih žitarica, maslinovo ulje i sveži kozji sir -preporučuje dr. Hejt.\nDijetalni sokovi su puni hemije i ako baš morate da ih pijete, uvek odaberite "regularnu" verziju.\nAspartam u dijetalnim sokovima gori je od šećera ili visokog fruktoznog kukuruznog sirupa i može u vama povećati želju za slatkišima - upozorava dr. Sindi Koši, kardiolog. Sva istraživanja pokazuju da je udeo gojaznih ljudi u zapadnoj civilizaciji sve veći, što znači i veći rizik od bolesti srca, moždanog udara, visokog krvnog pritiska, dijabetesa…\n6. Soljenje hrane\nSo treba oprezno koristiti. Ukoliko još dodatno solite nakon kuvanja, potpisujete smrtnu presudu svojim arterijama. Od ovog začina krvni sudovi se skupljaju, postaju tvrdi, i to može dovesti do raznih oboljenja.\n- Nevažno je da li hranu koristite himalajsku, ružičastu ili cvet soli – ako u sebi ima naziv so, nije dobra za vas! - upozorava dr. Koši.\nUkoliko imate visok krvni pritisak, ograničite unos soli i zamenite je priprodnim začinima poput kima, cimeta, bibera... Izbegavanje soli će vrlo brzo doneti rezultate kod regulacije krvnog pritiska.\nKada pacijenti s visokim krvnim pritiskom izbace so iz svoje ishrane, njihov krvni pritisak može se do te mere normalizovati da čak više nemaju potrebu za lekovima - kaže dr. Koši.\n7. Pahuljice i druge žitarice iz kutija\nIstraživanje sprovedeno 2014. godine pokazalo je da osobe koje konzumiraju ovakvu vrstu žitarica, 17 do 21 posto kalorija iz dodanih šećera imaju 38 odsto veći rizik od smrti usled bolesti srca u poređenu sa osobama koje konzumiraju 8 posto kalorija iz dodanih šećera.\nKad doručkujete pahuljice ili bilo koje žitarice sa dodanim šećerom to je kao da jedete slatkiše. Raste vam šećer u krvi, trigliceridi i holesterol, upozoravaju lekari. Odaberite žitarice sa što manje dodanog šećera ili, još bolje, jedite ovsenu kašu. Možete je jesti svaki dan, a u nju dodajte sveže voće umesto sušenog jer i ono sadrži više šećera.\nBeli hleb, testenina i beli pirinač su namirnice koje kardiolozi izbegavaju u širokom luku.\n- Možda o tome ne razmišljate dovoljno, ali cilj treba da vam bude da smanjite količinu skroba iz namirnica od belog brašna ili belog pirinča jer se one u vašem telu samo pretvore u šećer - upozorava dr. Koši. Odaberite hleb i testeninu od celovitih žitarica – sadrže više vlakana od belih sorti i sporije se vare pri čemu se reguliše nivo šećera u krvi.\nCelovite žitarice daju više vlakana, što vam pomaže da se duže osećate satima, tako da je manja verovatnoća da ćete doživeti nagli pad šećera i porast želje za slatkišima.\nEnergetska pića sadrže guranu i taurin čijom konzumacijom se povećava broj otkucaja srca što je izuzetno opasno za zdravlje.\n- Mnoga energetska pića sadrže tako veliku količinu kofeina da mogu izazvati i aritmiju. Energetsko piće, zajedno s nedostatkom sna, što je uopšteno razlog zbog kojeg ih ljudi uzimaju, loša je kombinacija za vaše srce - kaže kardiolog Nikol Vajnbergi, direktor Centra za zdravlje ženskog srca u Santa Moniki.\nVruće ulje menja strukturu mesa i time dovodi oksidanse u organizam koji mogu da zapuše arterije.\n- Pržena piletina je loša za organizam je dovodi oksidanse. Oksidansi su glavni neprijatelji antioksidansima. Za prženje je potrebno vruće ulje koje menja strukturu vitamina i antioksidansa u hrani. Ne samo da dobijate dodane masnoće i kalorije, već i oksidanse koji oštećuju ćelije u vašem telu.\nRazumljeva je ljudska potreba za prženom, zaslađenom i začinjenom hranom. Ali, ukoliko malo povedete računa i izbegavate gore pomenute namirnice, puno toga će te učiniti za vaše zdravlje.\nNamirnice Ishrana Lekari Lifestyle Kardiolozi Srce Zdravlje


Brent Sadler — Cenzolovka\n02. apr 2019.\nAdria News: Saradnja N1 sa CNN-om je stabilna\nAdria News, vlasnik N1 objavio je večeras povodom neistinitih informacija o mogućnosti raskida saradnje CNN i N1, koje su se pojavile u medijima u Srbiji, da ne preti nikakav prekid saradnje sa CNN-om, niti je ta saradnja ikada dovedena u pitanje.\nBrent Sadler, CNN-ova zvezda, otišao sa N1?\nPrethodne nedelje direktor N1 Jugoslav Ćosić uputio je pismo na adrese 130 međunarodnih novinarskih udruženja, tražeći zaštitu za njegovu televiziju.


Svi užasi okupacije | Novosti.RS\nSvi užasi okupacije\nponedeljak, 19. 11. 2018. u 10:30\nRanjenici iz Cerske bitke i medicinari u zgradi stare gimnazije\nPromovisana kapitalna monografija pod naslovom "Kruševac u velikom ratu". Dragoceno svedočanstvo o događajima između novembra 1915. i oktobra 1918.\nAUSTROUGARSKA vojska je, predvođena generalom Fon Balmicom, u noći između 6. i 7. novembra 1915. osvojila Kruševac i iz njega se povukla tek 15. oktobra 1918. - kada je grad pod Bagdalom i definitivno oslobođen u Prvom svetskom ratu.\nOsim ovih istorijskih činjenica, malo se znalo o životu Kruševljana tokom okupacije, a sada je - hronološki, uz dosad neispričane priče svedoka i materijal iz oko 240 izvora, te više od 200 dosad neviđenih fotografija - i to postalo dostupno široj javnosti. Kapitalno delo pod naslovom "Kruševac u Velikom ratu" promovisano je na Dan primirja, u ovdašnjem Narodnom muzeju.\nAutori monografije su Slobodan Nikolić i Miloš Stojadinović, građa je prikupljana i iz privatnih kolekcija Milutina Tasića, Slavoljuba Bojića i Ljube Dimitrijevića, a - posle gotovo dve decenije strpljivih priprema - pisanje knjige je potrajalo dve godine.\n- Želeli smo da, kad su već fotografije izbledele, to ne bude slučaj i sa istorijom - objašnjava Nikolić.\nPročitajte još: DAN OSLOBOĐENjA KRUŠEVCA: Na spomeniku 69 imena junaka (FOTO)\nU Lazarevom gradu je, kada su neprijatelji iz pravca Šanca počeli da bombarduju grad u koji se - posle prvih slavnih bitaka u Velikom ratu - "slilo" neverovatnih 50.000 izbeglica, živelo oko 8.000 Kruševljana. Austrougarski izveštaji svedoče o zarobljavanju više od 3.000 ljudi, te o tome da su ovde zatekli i gotovo hiljadu i po ranjenika o kojima je, sve do deportacije 1916, u improvizovanoj bolnici-kasarni ostala da brine predvodnik škotske humanitarne misije dr Elsi Inglis...\n- Tokom svih godina okupacije, u Kruševcu je vladala represija. Zabranjivana je upotreba ćirilice, a stanovništvo je eksploatisano na najsurovije načine - objašnjava koautor monografije Miloš Stojadinović. - U obilju materijala koji su činili zaboravljeni novinski i drugi autorski tekstovi, sada smo objavili i naslovnu stranu austrijskog lista koji o padu grada rečima izveštava pod naslovom "Kruševac genomen" ("Kruševac je zauzet"). Već iz toga se vidi koliko je neprijatelju, posebno sa psihološke strane, bilo važno da osvoji srednjovekovnu prestonicu Srbije.\nStojadinović i Nikolić - Foto S. Babović\nMONOGRAFIJA donosi i priču o predsedniku Crvenog krsta Srbije dr Marku Leku, koji je bio zarobljen sa škotskim medicinarima i, posle sprečavanja rušenja spomenika kosovskim junacima, odlazi na školovanje u Francusku, Englesku i Škotsku, gde učestvuju u formiranju prvog srpskog ragbi kluba.\nZabeleženo je i stradanje rodoljuba iz Brusa u kasarni 12. puka, a posebno je dramatična priča o krađi zvona sa crkve Lazarice - prvog izlivenog u oslobođenoj Srbiji. Lični dar vožda Karađorđa iz 1812. je u međuvremenu spasen i vraćen u Lazarevu crkvu.\nOkupator u centru Kruševca - Foto Monografija\nNAJVEĆE kulturno blago u Srba iz 12. veka - Miroslavljevo jevanđelje - u Kruševac je dopremljeno tokom oktobra 1915, zajedno sa drugom važnom državnom arhivom.\nU gradu su već bili smešteni Kasacioni i Apelacioni sud, Glavna kontrola, Narodna banka sa trezorom, a profesor Ženske škole, kasnije ministar, državni savetnik i bibliotekar Dobrosav Ružić je od kralja Petra saznao da je u jednom sanduku "nikad otvarana važna artija". U strahu da se neprijatelj ne dokopa tog materijala, on je otvorio sanduk, pronašao relikviju i predao je prestolonasledniku Aleksandru Karađorđeviću, pa je Jevanđelje sve vreme pratilo našu vojsku i narod tokom albanske golgote, te boravka na Krfu.\nVODOSTAJI U BRANIČEVSKOM OKRUGU: Morava za šest dana opala pola metra\nponedeljak, 03. 08. 2020. u 17:37\nKOVID BOLNICA U POŽAREVCU: Očekuju rast obolelih zbog kupališta\nU kovid bolnici u Požarevcu na lečenju se nalazi 157 pacijenata sa simptomima koronavirusa, od kojih je većina iz Braničevskog okruga.\nponedeljak, 03. 08. 2020. u 16:28\nSve je vise privatnih lekara i nemoralnog oblacenja, na radnom mestu.


Niška televizija » Benlian fondacija pomaže mlade talente (VIDEO)\nObjavljeno 11.10.2014. 16:40\nTagovi: benlian fondacija, mladi talenti\nBenlian fondacija, koja pomože mladim talentima obezbedila je Andriji Mamutoviću i Anđeli Šarković novac za putovanje i učešće na prestižnim svetskim takmičenjima. Fondacija je nastala iz želje porodice Benlian da doprinese razvoju Niša, rekao je njen osnivač i direktor svetske prehrambene kompanije Rafii Benlian.\nStudent doktorskih studija Fakulteta umetnosti Andrija Mamutović i Anđela Šarković, koja je osvojila drugo mesto na Matematičkoj olimpijadi, prvi su talenti koje pomogla novoosnovana Benlian fondacija.\nBenlian fondacija pomože talentovane mlade ljude između 15 i 30 godina, a koji su uspešni u oblastima obrazovanja,sporta, kulture i umetnosti.\nPorodica Benlian se od 2001 godine bavi proizvodnjom lagane i zdrave hrane u Nišu, a od 2008. kompanija je postala lider na tržištu Srbije koja namirnice izvozi širom sveta.


Lipi: Velika je razlika u igri Bajerna i drugih klubova na Svetskom prvenstvu china radio international\nLipi: Velika je razlika u igri Bajerna i drugih klubova na Svetskom prvenstvu\n2013-12-19 15:26:10 cri\nBajern iz Minhena savladao je kineskog superligaša Guangdžou Evergrand sa 3:0 i ušao u finale Svetskog klupskog prvenstva u fudbalu.\nGuangdžou, prvi kineski klub koji je stigao do Svetskog prvenstva, moraće da igra za treće mesto sa pobeđenim u duelu Raža Kazablanka – Atletiko Maneiro.\nGolove za Bajern postigli su Frenk Riberi, Mario Mandžukić i Mario Goez. Šampion Azije i nije imao velikih šansi za pogotke tokom meča, iako je trio Elkeson, Dario Konka i Murići funkcionisao veoma dobro.\nBavarci su posao plasmana u finale završili već u prvom poluvremenu. Posle jedne odbijene lopte Frank Riberi je odlično šutirao i doneo prednost timu iz Minhena. Na 2:0 povisio je minut pre kraja prvog poluvremena Mario Mandžukić. Hrvatski reprezentativac je ostao sam na drugoj stativi i rutinski glavom poslao loptu u mrežu. U drugom minutu drugog poluvremena postavljen je konačan rezultat od 3:0. Mario Gece je snažnim udarcem sa distance stavio tačku na meč.\nIako je poražen u polufinalu, Guangdžou je postigao veliki uspeh i upisao se u istoriju kao prvi kineski tim, koji je igrao u polufinalu Svetskog prvenstva.\nTrener Guangdžou, slavni italijanski strateg Marćelo Lipi nakon utakmice je iskreno rekao da je Bajern mnogo iznad svih klubova na turniru.\n„Kada oni igraju utakmicu protiv bilo kog drugog tima dominiraju terenom tokom cele utakmice. Velika je razlika u kvalitetu", istakao je Lipi, koji je jedini trener koji je u karijeri osvojio Ligu šampiona Evrope i Azije „Od kako je otpočeo meč Bajern je preuzeo kontrolu. Murići je imao šansu u prvom poluvremenu, šteta je što je nismo iskoristili.".\nSlavni trener koji je italijansku reprezentaciju doveo do prvog mesta na Svetskom prvenstvu rekao je da je Guangdžou dosta postigao i da su igrači vrlo umorni, pošto su neki od njih odigrali i više od 70 utakmica bez odmora.\n„Da smo igrali kao u finalu Azijske lige šampiona rezultat bi bio bolji, ali ni u kom slučaju ne bi smo savladali Bajern", iskren je bio u zaključku Lipi.\nOsim borbe za prvaka Svetskog klupskog prvenstva Bavarci, izabranici Pepa Gvardiole, nastavljaju takmičenje u Ligi šampiona Evrope, a prvi derbi ih čeka sa Arsenalom.\nOpširnije u audio izdanju…


Dom naroda Skupštine BiH u ponedeljak o stanju u zemlji – Krstarica\nDom naroda Skupštine BiH u ponedeljak o stanju u zemlji\nTanjug 23. novembra 2021. 13:00\nSARAJEVO – Bakir Izetbegović, zamenik predsedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, najavio je da će hitna sednica tog doma biti održana u ponedeljak, a na dnevnom redu će biti stanje u zemlji.\nIzetbegović je, prenosi Fena, rekao da je sazivanje sednice tražio poslanik Denis Bećirović, a na pitanje koliko je to svrsihodno, ako delegati iz Kluba srpskog naroda neće doći, Izetbegović je kazao:\n„Ako se ne sazove sednica, onda se pitamo zašto je nismo sazvali, kako možemo da trpimo ovakvu situaciju da ne pokušamo da se osvrnemo na nju na najbitnijem mestu, u Parlamentu“.\nTeško je ugoditi, kaže Izetbegović i dodaje:\n„Naše je da pokušamo, a mislim da bi njihovo bilo, ne samo pravo, nego i obaveza da se odazovu i da kažu šta imaju“.\nPo njegovim rečima, stalno se i uporno insistira na tome da se mora razgovarati.\n„Sada sam bio na sastanu sa generalnom sekretarkom OSCE-a Helgom Mariom Sćmid. Nikola Špirić i Nebojša Radmanović su stalno ponavljali mantru da moramo da razgovaramo, da moramo da otvorimo unutrašnji dijalog, kako to voli da kaže Špirić. Hajde da ga otvorimo, hajde da razgovaramo. Nedolazak na sednicu nije to“, naveo je Izetbegović.\nLukašenko: Zapad trazi da Belorusija postane još jedna UKR


Photoshop CC | Infoelektronika\nAutor Elaine Weinmann; Peter Lourekas\nStrana: 532 Masa: 900 g\nKljučne reči Corel, Adobe, Priprema za štampu, fotografija\nIz poglavlja 8 (√)\nIz poglavlja 19 (√)\nIz poglavlja 21 (√)\nVizuelni priručnik: mnoštvo slika vas vodi kroz nove mogućnosti izdanja 2015 programa Photoshop CC i postupke rada korak po korak.\nKoncizna uputstva i objašnjenja omogućavaju vam da brzo ovladate osnovama i počnete da radite u Photoshopu.\nPraktičan referentni priručnik kome ćete se stalno vraćati.\nPrateći CD sadrži:\nPreko 90 slika u boji koje možete koristiti da biste samostalno vežbali dok pratite postupna uputstva iz knjige.\nOdabrane strane iz knjige – prikazane u boji – da biste bolje sagledali opisane efekte obrade slika.\nDodatno poglavlje pod naslovom „Prezentacija“.


Prva umetnička biografija o Draganu Nikoliću | Vesti | Grand Kafa\nUmetnička biografija, koju će objaviti izdavačka kuća Laguna, nastala je u dogovoru sa njegovom suprugom, proslavljenom glumicom Milenom Dravić, u želji da se javnosti prvi put na jednom mestu predstavi jedinstveno svedočanstvo o glumačkoj i moralnoj veličini najvećeg šarmera i najvoljenijeg glumca uz čije su uloge odrastale generacije.\n„Inicijativa za monografiju Gagi Nikoliću, našem velikom prijatelju, jednom od najvećih glumaca sa ovih prostora, nastala je iz naše želje da se, zajedno sa njegovim poštovaocima, još jednom podsetimo njegovog neprevaziđenog talenta, profesionalnosti i prepoznatljivog šarma, po kom ćemo ga uvek pamtiti. Posebno nam je drago da delo izlazi u godini jubileja Grand kafe" – izjavio je Andrej Bele, generalni direktor Strateškog poslovog područja kafa Atlantic Grupe.\nNa prostoru nekadašnje Jugoslavije, Dragan Nikolić je bio jedan od najvoljenijih glumaca.\n„Imala sam tu privilegiju da smo drugovali više od četiri decenije, što je podrazumevalo i određenu bliskost. Sve te godine prijateljstva, utkale su se u ovu monografiju, u čijoj osnovi je ljubav prema junaku jedne kinematografije, teatra i televizije. Posebnu zahvalnost dugujemo Grand kafi, na ideji i inicijativi koju su preuzeli kako bi ova knjiga ugledala svetlo dana" – izjavila je Radmila Stanković, urednica monografije.


Veliki zadaci pred Rusijom - BIGportal.ba\nMart 3, 2019 0135\nMoramo da damo dostojne odgovore na izazove iz sveta koji se ubrzano menja, da sačuvamo Rusiju kao civilizaciju zasnovanu na vrednostima naših naroda, poručio je Vladimir Putin\nVeć drugu godinu uzastopno ruski predsednik Vladimir Putin svoje obraćanje Federalnoj skupštini završava govoreći o vojnim dostignućima. Reč je o raketama „Sarmat“, „Avangard“, „Cirkon“ i „Kinžal“, podvodnim dronovima „Posejdon“ i laserskom sistemu „Peresvet“. Prošle godine Putin je šokirao svet iznoseći konkretne podatke, pa čak i video-zapise ovog naoružanja, koje se pre toga smatralo tajnim. O njemu ruski zvaničnici nisu javno govorili, autentičnih snimaka nije bilo, a najviše su o ovim sistemima izveštavali specijalizovani američki novinari. Što je i razumljivo – lobiji koji stoje iza stručnih vojnih časopisa uvek su zainteresovani da objave što više detalja o naoružanju potencijalnih protivnika, kako bi u Vašingtonu lakše „progurali“ povećane budžete.\nPROMENA (RAZVOJNOG) FOKUSASaga o ruskom, pre svega hipersoničnom naoružanju, nastavljena je i ove godine u Putinovoj režiji, iz čega su mnogi zapadni zvaničnici i novinari izvukli zaključak da je reč o „propagandi“, da oružje ne postoji, da je njegova proizvodnja skupa, da ruska privreda to ne može da izdrži i mnogo toga sličnog. Istina je, međutim, da je Rusija krupnim koracima zagazila u novu tehnološku eru. Dok su Amerikanci trošili hiljade milijardi dolara na invazije i „promociju demokratije“ širom sveta, Rusi su u tišini radili i probijali granice izvodljivog – sa mnogo manjim budžetima. Nije to rađeno samo zbog prestiža, još manje iz hira i agresivnih namera, već se Kremlj posle okončanja Hladnog rata vodio samo jednom mišlju: osigurati strateški paritet, bezbednost i opstanak države, ali da više nikad ne bude ugrožen ekonomski temelj Rusije. To se može postići ulaganjem u intelektualni potencijal, a ne u masovnu proizvodnju gomile metala koji (najverovatnije) nikada neće biti upotrebljen.\nReklo bi se da novinari na Zapadu nisu baš najbolje razumeli novu rusku državnu filozofiju. Izveštaje sa 15. Putinovog godišnjeg obraćanja parlamentu uglavnom su bazirali na „govoru o raketama“, a gotovo uopšte se nisu osvrnuli na 80 odsto njegovog izlaganja koje je bilo posvećeno sasvim drugim temama – razvoju ekonomije, socijalne podrške i ogromnim nacionalnim projektima koji predstoje u narednih pet godina. To je, takođe, donekle razumljivo: u zapadnoj javnosti nastoje da Rusiju prikažu kao zaostalu zemlju na ivici kolapsa, pa „preskaču“ izveštaje koji govore o ekonomskom razvoju i uspesima na ovom planu.\nČinjenice ukazuju suprotno. Putin je o razvoju ruskog hipersoničnog naoružanja govorio još od 2003, kada – opet zapadni mediji – nisu obraćali previše pažnje, ocenjujući da to nema veze s realnošću. Sada to govore o najavama velikog uspona ruske ekonomije, ali mnogo pišu o naoružanju koje je najavljeno pre skoro dve decenije. Ali sada je Putinov fokus umnogome promenjen: o novom naoružanju govori kao o svršenom činu, a najveću pažnju posvećuje razvoju ekonomije. Priče o naoružanju prepušta Amerikancima koji pokušavaju metodama iz 1980-ih da pariraju ruskim tehnologijama 21. veka. O tome svedoči i izlazak Vašingtona iz Sporazuma o raketama srednjeg i kraćeg dometa, čime se obnavlja raketna kriza u Evropi. Putin na to odgovara svojom računicom – lansirana sa okeana, krstareća raketa „Cirkon“ koja se kreće brzinom od 9 maha, doleće do Vašingtona ili bilo kog grada na istočnoj i zapadnoj obali SAD – za najviše pet minuta. I garantovano uništava cilj, jer nijedan postojeći ili budući protivvazdušni (PVO) ili protivraketni (PRO) sistem ne može da je obori.\nS druge strane, eksperti iz Vašingtona vode se logikom da bi Moskva mogla da poklekne pod pretnjom, ako američke rakete srednjeg i kraćeg dometa budu raspoređene na kopnu, u Poljskoj ili Pribaltiku. Njihovo vreme leta do Moskve bilo bi znatno skraćeno, u poređenju sa dosada važećim pravilima, kada su takvi projektili mogli da budu lansirani samo iz vazduha ili mora. To znatno pojeftinjuje razmeštanje udarnih arsenala, ali i uvećava broj projektila koji nišane Moskvu i velike ruske gradove. Skraćuje vreme Rusima da reaguju, ostavljajući ih gotovo nemoćne pred potencijalnim atomskim udarom. Putin je odgovorio kroz dva stava. Upozorio je da će „Cirkoni“ i „Avangardi“ udarati još brže od toga i stavio do znanja Evropi da će biti na nišanu. Rečenica o tome da Moskva neće ciljati samo teritorije odakle se rakete lansiraju već i odakle se njima komanduje – dakle SAD – pokazuje da Moskva neće biti pasivna. Ako američka raketa iz Poljske do Moskve leti 10-12 minuta, a Rusima će za udar po Vašingtonu biti potrebno pet, onda računica pokazuje da će biti uništeni pre nego što stignu da vide učinak svog napada.\nFINANSIJSKI BEZBEDNOSNI JASTUK Osim „zveckanja raketama“, najveći deo Putinovog govora ipak je bio posvećen unutrašnjim pitanjima i razvoju Rusije. Na to bi svakako trebalo obratiti veliku pažnju, jer je Moskva usredsređena da napravi odlučujući iskorak. „Naši zadaci zahtevaju velike napore s naše strane. Moramo stalno da se krećemo napred sve brže i brže“, naglasio je Putin, obećavajući da će Rusija već od 2021. postizati stabilne stope rasta od tri odsto godišnje. „Naši projekti su nacionalni. Sada možemo na to da usmerimo kolosalne finansijske resurse. Niko nam ih nije poklonio, mi smo ih sami zaradili“, najavio je Putin ogromna ulaganja u razvoj Rusije narednih godina, više puta ponavljajući da zemlja ima takve finansijske mogućnosti, koje će koristiti u sprovođenju socijalne politike i za velike nacionalne projekte koji treba da budu vidljivi u svakom ruskom regionu.\nZato u najskorije vreme ljudi treba da osete značajne promene nabolje, istakao je predsednik RF, podsećajući da je to moguće posredstvom sprovođenja pojedinih restriktivnih zakona u prethodnom periodu, koji nisu naišli na odobravanje građana. Jedan od njih je i prošlogodišnja penzijska reforma, koja je naštetila i popularnosti Putina, ali zahvaljujući tome Rusija će u budućnosti imati mnogo zdravije finansije. Pojedini analitičari se i sada čude – zašto je ruska vlada krenula u te reforme ako je budžet i pre toga bio u suficitu? Odgovor je jednostavan: budžet je bio u plusu jer se manje izdvajalo za socijalu i razvoj, a sada će to moći da se promeni.\nDemografski problem, koji se ponovo zaoštrio sa stupanjem na scenu generacija rođenih tokom nacionalne katastrofe 1990-ih, Putin namerava da preokrene najkasnije do 2024. godine. Između ostalog, i materijalnim stimulansima za treće i svako sledeće dete – ukupno i do 900.000 rubalja (oko 14.000 dolara), za kupovinu stana i druge nabavke. U naredne dve godine biće izgrađeno i obnovljeno više od 1.900 medicinskih stanica u manjim mestima, pa tako više neće biti nijednog naselja bez ambulante. Lekari koji pređu iz grada da rade u provinciju dobiće jednokratno milion rubalja (preko 15.000 dolara), a medicinsko osoblje po 500.000 rubalja. Za borbu protiv onkoloških bolesti u narednih šest godina Rusija će izdvojiti više od 15 milijardi dolara, najavio je predsednik, a biće stvorena dva nova medicinska centra svetskog nivoa. Po milion rubalja sleduje i učiteljima koji pređu na rad u ruralna područja. Za poslednjih sedam godina broj savremenih škola u Rusiji porastao je sa 12 na 80 odsto, a sada predstoji da se problem starih škola potpuno eliminiše.\n„Imamo veliki finansijski bezbednosni jastuk. Prvi put u istoriji naše rezerve u potpunosti pokrivaju spoljni državni i komercijalni dug. Taj novac radi. Prihodi od ulaganja dolaze u federalni budžet“, objasnio je Putin, ističući da je prošle godine tako zarađeno više od milijarde dolara: „Neophodno je rešiti sistemske probleme ekonomije. Prvo, obezbediti brzi rast produktivnosti rada. Drugo, poboljšati poslovnu klimu. Treće, ukloniti infrastrukturna ograničenja u razvoju ekonomije. Četvrto, pripremiti savremene kadrove.“ U proteklom periodu, bez obzira na sankcije, razvijali su se mašinogradnja, informacione tehnologije, medicina i dr. a u narednom treba se fokusirati na oblasti kao što su genetika, robotika, veštačka inteligencija, obrada velikih baza podataka, sa ciljem prelaska na digitalnu ekonomiju, naglasio je Putin.\nRUSIJA MORA BITI SUVERENA Ruski predsednik je zaključio: „Rusija je bila i biće suverena država. Rusija ne može da bude država ako nije suverena. Neke države to mogu, Rusija – ne. Pred nama su obimni zadaci. Mi ih rešavamo postupno i dosledno. Moramo da damo dostojne odgovore na izazove iz sveta koji se ubrzano menja, da sačuvamo Rusiju kao civilizaciju zasnovanu na vrednostima naših naroda. To možemo da postignemo samo unutrašnjom kohezijom. Takva solidarnost zasnovana je isključivo na izboru samih ljudi. Kada se ceni i podržava težnja da budeš koristan, kada postoje pravednost i uslovi za razvoj, uspeh ćemo obavezno postići.“\nSuveren ili dužnički rob


Ruski ekspert savetuje koje valute nije vreme kupovati | SwissBiH intern. consulting\nVećina valuta je podložna slabljenju usled otkupa aktiva od strane centralnih banaka i pada kamatnih stopa. Tom riziku su izložene čak i tradicionalne valute koje se smatraju sigurnim utočištima, poput japanskog jena i švajcarskog franka, smatra šef odeljenja za analitička istraživanja “Više škole za finansijski menadžment” Mihail Kogan.\n– U kategoriji rezervnih valuta može se reći da preovladava mišljenje da će narednih meseci dolar, u odnosu na druge valute, slabiti. Na primer, konsenzusna prognoza investicionih banaka u pogledu kursa EUR/USD predviđa njegov rast do 1,25 ove godine (sada iznosi 1,21)”, rekao je ekspert agenciji “Prajm”.\nPrema rečima eksperta, promene su moguće i kod sigurnih valuta koje rastu tokom rizičnog perioda. Ako ekonomija, kao što se mnogi nadaju, počne aktivno da se oporavlja, sredstva od japanskog jena i švajcarskog franka mogu se prebaciti u rizičnije aktive, kaže on. Kogan smatra da bi poteškoće mogle da se jave i kod britanske funte, koja bi mogla da padne na neko vreme zbog perspektiva uvođenja negativnih stopa od strane Engleske banke u svetlu Bregzita.\nNasuprot tome, kineski juan i rublja imaju dobre šanse za jačanje, smatra ekspert. Njegov zaključak je da bi ruska valuta mogla da ojača ako se sankcioni rizici ne realizuju, a cene nafte nastave da rastu


Gastro zanimljivosti i neobičnosti iz sveta hrane i kulinarstva\nPred vama se nalaze gastro zanimljivosti iz celog sveta. Saznajte između ostalog kolika je plata vrhunskog kuvara, šta sve od sastojaka u sebi ima jaje, koje su zdravstvene prednosti kvasca i mnogo toga još…\nFrancuski i belgijski kuvari su u 17. i 18. veku davali prednost onoj vrsti spremanja mesa koja je umela što više da mu sačuva ukus, što je podstaklo proizvodnju kvalitetnog mesa. Zahtevali su od baštovana sveže i rano povrće, a od ribarnica širok izbor sveže ribe jer nova kuhinja je u jelima favorizovala prirodne ukuse a ne pripremanje i začinjavanje.\nOko 1680. je otvoren nov kraljevski povrtnjak u Versaju, delo La Kentinija. Zahvaljujući konjskim zapregama koje su brzim galopom dovozile ribu sa La Manša, ribarnice u Parizu su mogle uvek da ponude svežu ribu. Ulica Poasonjer (Poissonnière), ili Ulica ribarnica koja je spajala severnu kapiju Pariza s centrom grada i dan-danas podseća nazivom na specifične nabavke iz tog vremena.\n„Kuvar Fransoa“ autora Fransoe Pjera, zvanog La Varen, kuvara grofa od Iksela je prvi priručnik o kuvanju kojim on u praksi objašnjava francuske kulinarske novine nastale u 17. veku.\nIstroričari svedoče o dubokim promenama koje su nastale u tom periodu, o uvođenju novih ukusa i novih manira za stolom, a daju i objašnjenje kako je do novog pokreta u kulinarstvu došlo. Francuska je u tom periodu bila jedna od najvećih evropskih sila po broju stanovnika, bogatstvima i kolonijalnom carstvu. Geografske karakteristike zemlje koja ima vrlo raznolike predele, nekoliko klimatskih zona i četiri izlaza na more davale su odlične mogućnosti za razvoj poljoprivrede. Spoj novog i inovatorskog pokreta u kulinarstvu i plodnog tla, pokrenuo je trajni proces u kom su se međusobno podstrekivali regionalni proizvodi i kuvarska umeća.\nSamu reč gastronomija, prvi put je upotrebio 1801. danas zaboravljen autor Žozef Beršu. Njomeje označavao prenošenje te vrste umeća uživanja za stolom koju je u 17. veku ustanovio krug francuskih aristokrata.\nPojam gastronomija se od tad koristi za ono što se naziva „umeće spravljanja dobrog jela“ a to su u svojim delima naglašavali autori kao što su Grimo de la Renijer i Brija- Savaren, u isto vreme dopinoseći slavi umeća gastronomije i profesije gastronom.\nEU uči čobane kako da muzu ovce. Čobani u poljskim Tatrama, proslavljeni stolećima po stadima ovaca i ukusnom siru oscipek, u šoku su – Evropska unija od njih traži da pohađaju kurseve kako ispravno da uhvate i pomuzu svoje ovce ili koze. Kurs po zahtevu i o trošku Brisela organizuje poljski Savez odgajivača ovaca i koza i polaznici kursa, a svakako svi oni koji prave zaštićen tradicionalan sir oscipek, moraju na kraju da polažu i ispit. – Možda bi to imalo nekog smisla za one koji su pored pravog oscipeka prošli u brzom vozu, ali za čobane kao što sam ja? – pita se u vikend-izdanju dnevnika Super ekspres vlasnik najvećeg stada u Poljskoj od 1.200 ovaca Stanjislav Laš iz Novog Targa. Laš se, kao i većina gorštaka-ovčara u Tatrama gde se i umeće i recepti spravljanja sira prenose s generacije na generaciju, brine o ovcama odmalena, a svoje stado ima više od dve decenije. – Gde bolje da naučimo nego iz naše podhalanske tradicije, iz udžbenika možda? – vrte glavom i drugi ogorčeni čobani i pitaju da li će to možda u ispitnoj komisiji sedeti i „bele kragne“ iz Brisela koje su ovcu videle valjda samo na slici.\nAko je siromašnima za utehu, ne znači da se narodi koji najviše troše na obroke, najbolje i hrane. Iako je nemoguće izvući generalni zaključak, svetski nutricionisti, koji su uradili ovo istraživanje, kažu da u kvalitetu ishrane živi paradoks: najkvalitetnije se hrane najsiromašniji i najbogatiji. Prvi, zato što u nedostatku pečenja i drugih mesnih đakonija jedu žitarice, a ovi drugi zato što imaju dovoljno para i svesti da kupuju samo provereno zdravu hranu. A, opet, sve zavisi od podneblja gde najsiromašniji žive i od navika najbogatijih. U Čadu, recimo, u kampovima izbeglice iz Sudana, medicinski gledano, jedu najzdraviju hranu (pod uslovom da joj nije istekao rok trajanja ili da nije modifikovana ili prosto višak loše hrane koju dele međunarodne humanitarne organizacije). Oni nedeljno pojedu 20 kilograma žitarica i hrane s dosta skroba što je, po zdravstvenim merilima, ideal svake zdrave ishrane. Na meso, ribu i jaja zajedno potroše 0,58 centi, piju samo flaširanu vodu, i po 50 centi nedeljno ode im na začine i orahe ili druge „grickalice“. To je san svake evropske debeljuce koja uz nadzor lekara i okoline to ne može da postigne! Ekstrabogati, opet, ako je za utehu, jedu mnogo kavijara, a to nije dobro jer nosi u sebi holesterolsku bombu. Ipak, navode nutricionisti, bogati imaju dovoljno para da kupuju sveže i zdrave namirnice, da se hrane pažljivo probranom hranom i specijalitetima poput skupocenih tartufa, ili manje skupih šparoga i artičoka.\nHrana je izvor zdravlja i nije zalud skrojena sentenca: reci mi šta jedeš i reći ću ti kakav si. Po njoj, trebalo bi da budu najzdraviji Francuzi i Japanci. U ove dve udaljenje zemlje narodi jedu malo, kvalitetno i često, a to je jedno od glavnih oružja u borbi protiv bolesti debelih i dijabetesa, koje su zahvatile veći deo planete. Uz to, Francuzi piju vino, a Japanci sake i tako iz godine u godinu, i dok se osvrnu, eto njih u kasnim osamdesetim, zdravi i čili. Prosečna japanska porodica, koja nedeljno potroši na hranu 317 dolara, na meniju ima najviše ribe i povrća, zatim žitarica i nezaobilaznog pirinča, i veoma malo slatkiša, grickalica i alkoholnih ili gaziranih pića. Francuzi, koji su usavršili uživanje (preuzeto od Rimljana) i koji od hrane prave erotski ritual, biraju najbolje: kratko bareno povrće (da ne izgubi svojstva) preliveno maslinovim zejtinom, malo belog mesa, ribe ili plodova mora. Iako najviše potroše na hranu, po istraživanju, reklo bi se da se Nemci kvalitetno hrane jer na povrće i voće potroše nedeljno 78,10 dolara, dok za isto to Amerikanci potroše 41 dolar. Ali zato za pice budu nedeljno “kraći” za oko 70 dolara. Isto koliko potroše i Amerikanci, mahom na pivo i „koka-kolu“.\nPodaci kazuju da Srbi ne piju mnogo piva: tek 3,4 boce sedmično što je u odnosu na Nemce i Amerikance koji toliko piju dnevno – mačiji kašalj. Sedmično, obična srpska porodica popije još čašu vina, 4 litra voćnog soka, dva litra „koka-kole“ i 6 litara flaširane vode.\nIako svaka nacija ima svoju nacionalnu kuhinju, podaci istraživanja nutricionista Njujorka, Tokija, Hongkonga i Londona ukazuju i na jedan globalni trend: nacionalne đakonije sve brže padaju u zaborav. Prvo, zato što se danas svuda brzo živi i brzo zarađuje. I drugo, zato što bake svih nacija, koje u većini slučajeva spremaju za celu porodicu, baš takve obroke – ne žive večno. Recepti nacionalne kuhinje uglavnom padaju u zaborav, a brza i nezdrava hrana dobija sve više pristalica. Uprkos toj računici, sarmi, na primer, kod nas još nije odzvonilo.\nPlata dobrog kuvara i do 10.000 evra! Najčuveniji kuvari u bukureštanskim restoranima zarađuju i 10.000 evra mesečno, dok zarade izvršnih direktora hotela s pet zvezdica dostižu između 5.000 i 6.000 evra, objavio je dnevnik „Biznis standard“\nZadovoljstvo odlaska na ručak ili večeru u restoran u nekim slučajevima može da košta čitavo bogatstvo. Ako želite da probate specijalitete iz ponude elitnih svetskih restorana, spremite se na dugi put u Tokio, Toronto, Pariz i London. Upozorenje – troškovi avionskog prevoza nisu uračunati u cenu hrane. Restoran „Aragava“ u Tokiju, kako prenosi „Kurir“, poznat je po svom bifteku. Porcija ovog specijaliteta kuće za dvoje košta neverovatnih 277 američkih dolara, a životinje od kojih se pravi ovaj skupoceni obrok uzgajaju se na njihovoj farmi. Kao začini koriste se samo biber i senf, jer glavni kuvar smatra da bi svaki drugi prilog uništio biftek. Kompleks „Ejdžensin farm“ udaljen je dva sata vožnje od Toronta. Sve što se služi u restoranu gaji se organski na samoj farmi. Standardni meni, koji čini osam različitih jela, košta 213 dolara, ne uključujući vino.\nLekovita jaja japanske prepelice… Jaja i meso japanske prepelice su bili neizostavni deo trpeze egipatskih faraona, a njihova lekovitost je u Kini i Japanu već vekovima poznata. Brojni su i pisani tragovi o pozitivnom uticaju na ljudski organizam, naročito na krv i krvotok, srce, jetru, bubrege, želudac i mozak. Japanska prepelica (Coturnix japonica) potiče iz istočne Azije. To su ptice selice koje se gnezde u Mandžuriji, Istočnoj Siberiji i Severnom Japanu , a prezimljavaju u Južnom Japanu, na Korejskom poluostrvu i u Južnoj Kini, mada se , naročito u poslednje vreme, sve više uzgajaju širom sveta. Jaja i meso japanske prepelice su bili neizostavni deo trpeze egipatskih faraona, a njihova lekovitost je u Kini i Japanu već vekovima poznata.\nBrojni su i pisani tragovi o pozitivnom uticaju na ljudski organizam, naročito na krv i krvotok, srce, jetru, bubrege, želudac i mozak. U novije vreme su lekovita svojstva jaja japanske prepelice ispitivana od strane brojnih naučnika iz Rusije, Engleske, Poljske i Češke, a rezultati su iznenađujući: pokazala su se kao izvanredan prirodni lek za lečenje brojnih oboljenja. Ipak, najfascinantniji eksperiment koji nedvosmisleno prikazuje veliku regenerativnu sposobnost ovih ptica su izveli upravo oni koji su sa njihovim osobinama najduže i upoznati. Naime, pre nekoliko godina, prilikom istraživanja koje su sproveli japanski naučnici, istovremeno su malom dozom radijacije ozračene kokoške i prepelice. Posle svega mesec dana jaja prepelice su bila potpuno zdrava, dok su kokošija zadržala radioaktivnost. Samo ovaj podatak je dovoljno opravdanje za vekovnu tvrdnju da je jaje japanske prepelice pravi eliksir života, ali, za svaki slučaj, evo još nekih zanimljivih činjenica vezanih za ove neobične ptice: svaka prepelica u proseku snese jedno jaje dnevno, a da pri tom njegova težina iznosi skoro deset procenata njene ukupne težine, zatim, potrebno im je svega dva meseca da se iz jajeta razviju u koku nosilju i, ono najupečatljivije, prepelice umiru samo od starosti! Šta je to tako delotvorno u ovom malenom jajetu? Prvenstveno, hemijski sastav: u odnosu na kokošije, jaje japanske prepelice ima pet puta više fosfora, sedam puta više gvožđa i deset puta više raznih vitamina. To je prava mala energetska bomba, a ipak, jedno jaje sadrži svega 15 kalorija.\n74,6 % vode\n13,1 % belančevina\n11,2 % masti\n1,1 % minerala i ostali enzimi\nPovišeni pritisak – 120 komada jaja\nČir u stomaku – 120 komada jaja\nArterioskleroza – 240 komada jaja\nDijabetes – 240 komada jaja\nBronhijalna astma – 240 komada jaja\nTuberkuloza – 240 komada jaja\nAnemija – 240 komada jaja\nMigrena – 240 komada jaja\nInfarkt – 240 komada jaja\nNervno rastrojstvo – 240 komada jaja\nVišak holesterola – 240 komada jaja\nNeuredna probava – 240 komada jaja\nProlepšavanje tena – 240 komada jaja\nRegeneracija organizma – 240 komada jaja\nJačanje memorije – 240 komada jaja\nGastritis – 240 komada jaja\nTeži oblik astma – 240 komada jaja\nTumor na mozgu – 1080 komada jaja\nPojačan fizički napor (sportisti i fizički radnici) – 1080 komada jaja\nTerapija jajima prepelica ne zahteva posebne pripreme. Zavisno od vrste bolesti, pacijent mora u određenom vremenskom periodu da popije od 120 do 1080 jaja. U najvećen broju slučajeva terapija traje 49 dana. Odrasli uzimaju po 3 jajeta u prva tri dana, a po 5 do kraja terapije. Deci se, u zavisnosti od uzrasta, daje manji broja jaja:\nJaja se konzumiraju sirova tj. presna i to cela dnevna doza odjednom, ujutru na prazan stomak, pola sata pre jela. Radi lakše konzumacije, dozvoljeno ih je ulupati mikserom, dodati malo jogurta ili soka od limuna, pomorandže, višnje ili jabuke, zasladiti šećerom, medom ili čokoladom u prahu (izuzetak su, naravno, dijabetičari). U principu, svako može da ih uzima onako kako mu najviše odgovara, sve dok ih uzima sirova i cela ( i žumance i belance). Osobe kojima je žuč osetljiva na jaja moraju biti obazrive sa terapijom. Lečenje započinju uzimanjem jednog jajeta na dan, a dnevnu dozu svode na 3 do 4 jajeta. Ukoliko im i ova smanjena doza ne bude prijala, terapija se mora prekinuti.\nTerapiju je dozvoljeno sprovoditi i kada se po preporuci lekara već uzimaju neki lekovi. Izuzetak je slučaj kada je uz prepisane lekove zabranjeno unošenje belančevina (mesa, mleka, jaja…).\nZa one koji rade na povećanju snage i mišićne mase, koktel od jaja japanske prepelice je savršen izvor energije: 5 jaja, 1 supena kašika meda i 2 dcl voćnog soka ili mleka dobro izmešati i popiti pola sata pre doručka. A što je najvažnije, ne podležu antidoping kontroli!\nKažu da je za kolače najbolji onaj kvasac u prahu, dok je hleb bolji ako se mesi od svežeg kvasca. U apotekama može da se kupi i kvasac u tabletama (za ublažavanje stresa i umora) i pahuljama (obogaćen laktobacilima, vitaminima A i C, kalcijumom…).\nI za lice i za telo: Kvasac obiluje belančevinama koje podstiču regeneraciju tkiva, čuvaju elastičnost kože lica i pospešuju zarastanje rana. Osim toga, sadrži kalijum, koji ubrzava izbacivanje toksina iz tkiva. Belančevine iz kvasca obezbeđuju bolje snabdevanje ćelija kože kiseonikom, dok vitamini B2 i B6 regulišu lučenje loja, odgovornog za akne. Enzimi i fermenti iz kvasca podstiču razgradnju i, samim tim, lakšu asimilaciju složenih ugljenih hidrata. Bogat je i belančevinama i vitaminima grupe B, a sadrži i dragocene minerale (gvožđe, fosfor, cink, hrom, mangan i selen), koji imaju važnu ulogu u očuvanju zdravlja i lepog izgleda. Naziv „pivski kvasac“ je uobičajen zato što kvasac sadrži mikroorganizme (saccharomyces cerevisiae) koji imaju važnu ulogu u proizvodnji piva. Na kašičicu ili u tabletama? Kvasac koji se nalazi u hlebu i testu ne sadrži aktivne supstance, koji se gube na temperaturi od preko 45 stepeni. Da bi imao blagotvorno dejstvo na organizam, kvasac mora da se konzumira sirov. Kako? Postoje tablete kvasca koje se piju s vodom i kvasac u granulama ili pahuljama koji može da se doda u jelo ili razmuti u mleku. Preporučene doze: najmanje tri, a najviše osam tableta dnevno, od jedne do tri kašike kvasca u prahu ili od dve do četiri kašike kvasca u ljuspicama.\nKvasac čisti jetru, ublažava stres, održava ravnotežu bakterijske flore…\nMože da se dodaje u salate, testeninu i druga jela, ali tek kad se prohlade.\nUzima se s vodom u bilo koje doba dana, mada je najbolje uz obrok.\nKvasac u klasičnom pakovanju koristi se za pripremanje testa za hleb, picu…\nNije dodatak ishrani. Koristi se samo u kuhinji za torte i kolače i pecivo…\nZa zdravu jetru:\nŠvajcarsko vino (ni) je šampanjac… Grupa vinara iz švajcarskog sela Šampanja izgubila je bitku pred Evropskim sudom pravde, jer joj nije dozvoljeno da naziv svog naselja upotrebe na etiketama za lokalno vino. Francuska se odlučno usprotivila davanju naziva „šampanjac“ bilo kom vinu, ukoliko ono ne potiče iz francuskog regiona Šampanja u kojem se proizvodi čuveno penušavo vino.\nMeđutim, seoske vlasti u Švajcarskoj su čvrsto odlučile da nastave bitku za korišćenje oznake šampanjac. Oni su uporni da nastave sa običajem davanja imena svom vinu po selu, čiji se naziv Šampanja, uz varijacije u izgovoru, prvi put pominje u jednom dokumentu još davne 885. godine. Vinari su svoj slučaj izneli pred sud u Luksemburgu pošto im je vladinom odlukom iz 1999. zabranjeno da koriste naziv šampanjac, koji je rezervisan za proizvod dobijen u regionu na severoistoku Francuske.\nZbog nedostatka radne snage 1905. u Kaliforniji, farmeri su obučili više od 500 majmuna da beru šljive.\nKukurus kokičar sadrži više gvožđa nego jaja ili govedina i više uglenih hidrata nego krompir.\nDokazano je da ribizle poboljšavaju cirkulaciju i jačaju imuni sistem.\nU američkoj državi Mičigen postoji Muzej celera.\nIzvor: Magic-blue.net, [email protected]\n2018-07-06T00:28:07+02:007 јула, 2018|Ostalo|


Dr Aleksandar Đurić: Preimenovanje kulturnog nasleđa KiM je čin nasilja\nVlasti na Kosovu nastoje da se oslobode onoga što im smeta u postizanju zacrtanih ciljeva, a nikako da sačuvaju isto, ističe dr Aleksandar Đurić.\nO kontinuiranim pokušajima Prištine da otme sve što je srpsko i da srpsko spomeničko i kulturno nasleđe za početak preimenuje u „kosovsko“ priča dr Aleksandar Đurić, počasni doživotni predsednik „Lade“, najstarijeg Društva srpskih umetnika, čiji su članovi i predstavnici umetnosti sa Kosova i Metohije – akademik Svetomir Arsić Basara i slikar i profesor Petar Đuza.\nIstaknuti umetnik dr Aleksandar Đurić, profesor književnosti i slikar, za naše čitaoce odgovorio je na nekoliko pitanja o ugroženosti srpskih svetinja na Kosovu i Metohiji u svetlu aktuelnih dešavanja.\n– Živimo u vremenu proklamovanih mišljenja da kulturna baština Srba na Kosovu ne pripada samo njima, već da pravo na nasleđe polažu i Albanci što bi se i moglo prihvatiti u smislu spremnosti za brižno staranje o njemu. Međutim, sve što se događa svedoči upravo suprotno. Dakle, nije reč o čuvanju, poštovanju i prihvatanju, nego o brisanju, nestanku i zatiranju svega što ima srpski atribut. Vlasti na Kosovu nastoje da se oslobode onoga što im smeta u postizanju zacrtanih ciljeva, a nikako da sačuvaju isto.\nPrisvajanje srpskog kulturnog nasleđa, odnosno njegovo preimenovanje u „kosovsko“ jeste čin nasilja, kome se kao i svakom nasilju mora suprotstaviti.\nZna se da je kulturno nasleđe na Kosovu i Metohiji srpsko, države Srbije i Srpske pravoslavne crkve. Tragovi Albanaca na srpskim pravoslavnim svetinjama na KiM ne služe im na čast, jer ogavni grafiti koje ovih meseci, kao i do sada, ispisuje albanska ruka na srpskim manastirima u opasnosti, ne služe im na čast. Njihovo bi bilo da ulože truda da se grafiti mržnje i druga nepočinstva više ne nađu na srpskim crkvama i svetinjama na Kosovu i Metohiji, a ne da pokušavaju svetu da predstave srpsko kulturno blago kao svoje ili kao ono koje bi oni čuvali. Istina se ne dokazuje, pa zato Srbiju niko nije ni pitao čiji su manastiri na Kosovu i Metohiji kad su upisivani na listu Uneska, kada je to već opštepoznato kulturnoj i stručnoj domaćoj, evropskoj i svetskoj javnosti. Ali, neuspela država Kosovo htela bi da uzme „u svoju zaštitu“ čak i one srpske manastire koji su na listi svetske baštine Uneska u opasnosti. Ti manastiri, Visoki Dečani, Bogorodica Ljeviška, Gračanica i Pećka patrijaršija su najugroženiji spomenici kulture u Evropi(!) Pokazalo se da je taj momenat i ta činjenica trn u oku poltičkog establišmenta u Prištini te su tako maja ove godine zatražili da se ovi srednjevekovni srpski spomenici uklone iz grupe rizične kategorije Uneska. Vešti stratezi otimanja su krenuli i od preinačivanja terminologije te bi hteli da se izbace i neki „zastareli termini“ kao što je termin „južna srpska pokrajina“ koji, činjenica je, koriste još samo oni koji tačno znaju da „nije sve gotovo“ oko Kosova i sa Kosovom…\nAko je njihovo srpsko kulturno nasleđe i manastiri ili im pripadaju po ko zna kom osnovu, zašto su ih palili, rušili, uništavali i zašto ih i danas skrnave grafitima mržnje i zar to nije jasno svetskoj zajednici?\n– Skrnavljenje i uništavanje crkava i manastirskih zdanja srpske pravoslavne crkve vidljivo je svima koji imaju otvorene oči. Međunarodna zajednica je zatvorila svoje jer joj ne odgovara da prizna da je pogrešila nasilno odvajajući Kosovo i Metohiju od Srbije. Velike sile više nisu na strani istine, napominje dr Aleksandar Đurić.\nOčekujemo da i najstarije Društvo srpkih umentika „Lada“ na čijem je čelu dr Đurić reaguje na napade iz Prištine na srpsko kulturno i umetničko blago u južnoj srpskoj Pokrajini o čemu nam je naš sagovornik rekao:\n– Umetnost je u savremenom društvu ispolitizovana, jer služi onima koji vladaju medijima i poseduju novac. Retki su pojedinci koji imaju svest i hrabrost „pobunjenog čoveka“ u onom smislu kako je to definisao Albert Kami. Njihova moć je mala i lako se neutrališe. Društvo srpskih umetnika „Lada“, bez obzira na svoj veliki ugled, pravi je primer za to. Vaš poziv da se oglasimo po pitanju nesreće koja je zadesila naš rod vraća veru da glas slobodnih umetnika još nešto znači.\nPretprošle godine, Društvo „Lada“ se javilo na konkurs Ministarstva kulture sa idejom da organizuje izložbu radova svojih članova u Gračanici. Predlog nije dobio podršku iz nepoznatih razloga.\nPatriotizam se tretira kao nacionalizam\nAlbanci su učili od srpskih pesnika, srpskih slikara i muzičara i drugih srpskih umetnika sa kojima su se i družili na Kosovu i Metohiji… Učili su i u Beogradu i od Beograda, što retki pojedinci i danas priznaju, mada oni Beograd gledaju prvenstveno kao evropsku metropolu, a ne kao glavni grad Srbije. Evo šta nam je naš sagovornik rekao o tom iskustva članova „Lade“ koji potiču sa Kosova i Metohije i koji su stvarali na Kosovu i Metohiji u drugoj polovini 20. veka sve do rata i progona 1999.\n– Umetnost je vid komunikacije, ne dijaloškog, već monološkog tipa. Svejedno, ona podrazumeva svojevrsnu umreženost u kojoj svi međusobno i pružaju i dobijaju. Mnogi članovi „Lade“ u njenom dugom trajanju bili su poreklom, životom, školovanjem i osećanjima privrženi našoj južnoj pokrajini. Albanci, koji su studirali u Beogradu, veoma aktivno se bore za svoju istinu. Zašto je tako? Čini se da drugi narodi mogu i umeju da ispoljavaju ljubav prema svojoj matici, a srpskom to nije dozvoljeno.\nPatriotizam se u javnom životu i u samoj Srbiji tretira kao nacionalizam. Danas nije lako srbovati ni na Kosovu, ni u Beogradu, bez osude. Licemeran je stav da Albanci odbijaju zajednički život u državi u kojoj su većina Srbi, a to isto pravo ne priznaju Srbima na Kosovu i Metohiji gde su oni u manjini.\nNa kraju i o tome šta bi to bila konstanta kulturnog i nacionalnog identiteta jednog naroda:\n– Ne postoji konstanta u kulturnom identitetu jednog naroda zato što je kultura podložna stalnim promenama, bilo da se one kreću u pravcu razvijanja, ili opadanja. Vi svakako mislite na duhovni identitet i njegove konstante koje je teško definisati. Najlakše se primećuju kroz velike duhovne tvorevine, poput epova.\nVelike epove iznedrio je zajednički duh. Oni su dela kolektivne svesti. Takvim dostignućima može se pohvaliti mali broj naroda, među njima i srpski sa kosovskim ciklusom epskih i lirskih pesama. Iz njih je nastao i mit na kom se temelji naš nacionalni identitet posle Nemanjića. Opredeljenje za carstvo nebesko, a ne zemaljsko, ne bi trebalo tumačiti banalno, jer nije reč sukobu fikcije i realnosti, već o oseđanju i vrednovanju slobode.\nKosovski zavet skupo nas je koštao, ali mi nismo mogli postupiti drugačije ni u jednom od brojnih izazova od 1389. Nadam se da od takvog stava nećemo odustati ni u budućnosti, kaže dr Đurić.\n2021-07-29T10:42:27+02:0029 јула, 2021|Društvo|


Radnik u proizvodnji gumarskih proizvoda - Gumins d.o.o.\nRadnik u proizvodnji gumarskih proizvoda\nNovi Sad, Put novosadskog partizanskog odreda 10\nGumins d.o.o. Novi Sad je tržišni lider u Srbiji u oblasti proizvodnje širokog asortimana proizvoda od gume i zauzima visoke pozicije u regionu, kao kvalitetan i pouzdan partner. Želja za uspehom i profesionalizam zaposlenih u našoj kompaniji utiču na poverenje mnogobrojnih partnera koje je Gumins doo stekao tokom svog decenijskog postojanja.\nZbog povećanog obima posla u Sektoru proizvodnje, raspisujemo konkurs za radno mesto:\nUslovi koje potencijalni kandidat treba da zadovoljava su:\n· Minimum srednja škola\n· Radno iskustvo je poželjno\n· Preciznost i pouzdanost u radu\n· Efikasnost u realizaciji zadataka\n· Radni zadaci usmereni na proizvodnju robe iz proizvodnog asortimana\n· Rukovanje mašinama za proizvodnju\n· Praćenje ponašanja gumene smese u toku proizvodnog procesa\n· Čišćenje i održavanje opreme za rad i radnog mesta\n· Kontrola gotovih proizvoda\n· Obavljanje ostalih poslova po nalogu neposrednog rukovodioca\n· Ugovor o radu na određeno vreme sa tendencijom zasnivanja stalnog radnog odnosa\n· Zaradu po dogovoru, u zavisnosti od stručnosti i radnog iskustva\n· Puno radno vreme, 8 časova\nSrbija, Novi Sad, Put novosadskog partizanskog odreda 10\nMatični broj: 08198144


B-link: predstavljanje online projekata "Krvna grupa" i "Arigato"\nU galeriji O3ONE će se u okviru B-linka, Beogradskog festivala novih komunikacija, u ponedeljak, 18. jula sa početkom u 19 časova, predstaviti dva internet projekta: Krvna grupa.com i Arigato.rs\nProjekat Krvna grupa\nKrvnagrupa.com je projekat čiji je cilj da se korišćenjem popularne društvene mreže Facebook, brže prenose obaveštenja o potrebnim donatorima krvi, kao i da se ljudi pozovu na veći aktivizam. U okviru projekta napravljene su Facebook strane po krvnim grupama, tako da kada je određena krvna grupa potrebna, moguće je direktno poslati obaveštenje ljudima i zamoliti ih da budu donatori onima koji su u kritičnom stanju. Preko 10 hiljada ljudi je sakupljeno na Facebook-u, a veliku zahvalnost ovaj projekat duguje i Web zajednici: blogerima, twiterašima i internet medijima, koji su podržali projekat. Projekat je delo\nmarketinške agencije Webpro.\nArigato.rs je akcija za podršku Japanu, nastala kao inicijativa domaće Internet zajednice.\nOd ideje do gotovo 500 majica i broševa prodatih za pomoć Japanu, prošlo je nešto više od 2 meseca, uz gotovo nikakva ulaganja oslonjeni samo na entuzijazam pojedinaca koji su učestvovali u projektu. Kako je nastao projekat, ko su učesnici i da li je moguće iskoristiti sličan model i u drugim situacijama saznaćete na prezentaciji Arigato.rs inicijative.\nhumanitarne akcije humano online odnosi sa javnoscu online projekti online public relations sajtovi\nOznake: humanitarne akcije humano online odnosi sa javnoscu online projekti online public relations sajtovi


Ustavni sud BiH odbio apelaciju Zlatka Hušidića - Biscani.ba - Info portal grada Bihaća\nUstavni sud BiH odbio je kao neosnovanu apelaciju apelanta Zlatka Hušidića podnesenu protiv presuda Vrhovnog suda F BiH od 19.decembra 2019. godine i 20. juna 2019. godine.\nNaime, Zlatko Hušidić je Presudom Vrhovnog suda F BiH proglašen krvim zbog toga što se je tokom rata u BiH, a za vrijeme trajanja oružanog sukoba između Armije R BiH i pripadnika Narodne odbrane Autonomne pokrajine Zapadna Bosna kao komadant 1 bataljona NO APZB nečovječno ophodio prema ratnim zarobljenicima pripadnicima V korpusa Armije R BiH, a protivno Ženevskoj konvenciji o postupanju sa ratnim zarobljenicima čime je počinio krivično djelo ratni zločin protiv ratnih zarobljenika. Optuženi je osuđen na kaznu zatvora u trajanju od 1 (jedne) godine uz obavezu da naknadi troškove krivičnog postupka.\nVrhovni sud F BiH je u obrazloženju svoje odluke naveo da radnje optuženog prema oštećenim ratnim zarobljenicima s obzirom na način njihovog poduzimanja (udarci nogom obuvenom čizmom u glavu i tijelo, udarci puškom po glavi i svuda po tijelu) bez obzira na dužinu njihovog trajanja predstavljaju napad na tjelesni i lični integritet oštećenih i njihovo teško vrijeđanje i poniženje te stoga i ozbiljan nasrtaj na njihovo ljudsko dostojanstvo.\nUstavni sud BiH je ispitujući ocjenu apelantovih navoda, kojima tvrdi da je činjenično stanje dato u obrazloženju odluka Vrhovnog suda F BiH proizvoljno utvrđeno, da su izvedeni dokazi proizvoljno cijenjeni od strane suda kao i da su proizvoljno primijenjeni pozitivnopravni propisi, te da mu je povrijeđeno načelo in dubi pro reo, stao na stanovište da je Vrhovni sud suprotno ovakvim navodima apelacije u osporenim presudama odgovorio na navode koje je ocijenio bitnim i relevantnim za odlučenje, te je za svoje stavove dao valjane, jasne i logične razloge, a sve u skladu sa zahtjevima Evropske konvencije. Zbog toga je Ustavni sud BiH apelantove navode cijenio neosnovanim.\nU skladu sa Ustavom BiH odluke Ustavnog suda BiH su konačne i obvezujuće, saopćeno je iz Tužilaštva USK.


Mercedes Benz E 350 CGI vs Chrysler 300C 3.5 V6 - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Mercedes Benz E 350 CGI vs Chrysler 300C 3.5 V6\nDva poprilično slična automobila, u to nema sumnje. Ipak, svaki od njih ima nešto drugačije da ponudi. S obzirom da oba vozila koriste benzin kao izvor snage, kao i limuzina sa 4 vrata oblik karoserije u okviru istog 'Luksuzni automobil' segmenta, glavnu razliku predstavlja drugačije rešen pogon (zadnji koji implementira Mercedes Benz, odnosno prednji kada je u pitanju Chrysler). Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Mercedes Benz, 6-cilindrični agregat sa 24 ventila i 292ks , dok je drugi 6-cilindrični agregat sa 24 ventila i 253ks koji potpisuje Chrysler.\nČinjenica da je Mercedes Benz dostavljen na Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranje, za razliku od konkurenta, moramo posmatrati kao ogromnu prednost, jer tih 5 zvezdica za bezbednost mogu da spasu nečiji život. Pored toga, osim zvaničnih rezultata kreš-testa, potrebno je analizirati i druge aspekte koji se tiču bezbednosti. Oba vozila predstavljaju luksuzni automobil, što u principu znači odličnu poziciju što se bezbednosti tiče, međutim to neće rešiti našu dilemu ovde. Nasuprot tome, kada je u pitanju težina vozila čiji uticaj nije zanemarljiv, američki automobil nudi marginalnu razliku od 6% više metala.\nMercedes Benz je svakako agilniji automobil i dostiže 100km/h za 2.4 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 250 kilometara na čas, 31km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti očigledan izbor bi bio nemački automobil, trošeći u proseku 8.7 litara goriva na 100 kilometara (32 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje. To je 28% više goriva koje potroši američki automobil!\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, nemački automobil ostavlja protivnika daleko iza sebe po pitanju bezbednosti, čime se nameće kao jedini izbor čak i bez razmatranja drugih aspekata ovog duela. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Mercedes Benz pruža više kada su performanse u pitanju, a samim tim i više osmeha na licu vozača. Da stvari budu još bolje, pritom čak troši i manje goriva! Sve u svemu, nema mnogo šta više da se kaže na ovu temu, za mene ovde ne postoji izbor, već isključivo Mercedes Benz. U svakom slučaju to je moje lično mišljenje izgrađeno na osnovu podataka kojima raspolažem. Ono što bi na kraju ipak trebalo da odluči je Vaš lični osećaj, a ja se nadam da će Vam u tome pomoći i moje smernice. Ukoliko imate dva minuta predlažem da u par laganih koraka izdefinišete Vaše potrebe, želje i mogućnosti i vidite koji bi Vam to automobil preporučio naš virtuelni savetnik™, između više od 12.000 različitih, koliko naša baza trenutno sadrži.


24sata.info - Modrić prošle godine najbolji na svijetu, ove nije čak ni nominovan\nAutor T. C. 22. 10. 2019. • 12:30\nZa mnoge je taj izbor bio kontroverzan, jer je većina fudbalskih stručnjaka smatralo da su tu nagradu više zaslužili Messi ili Ronaldo.\nIpak, ove godine je situacija je nešto drugačija. Modrić u Realu igra mnogo lošije, kao i cijela ekipa sa Santiago Bernabeua.\nEminentni "France Football" je tako objavio da se među 30 nominovanih za Zlatnu loptu ove godine nije našao Luka Modrić. Biće to presedan u istoriji dodjele ove nagrade, s obzirom na to da je kapiten Hrvatske prošle godine bio osvajač te, kao i mnogih drugih velikih priznanja u fudbalskom svijetu, da bi ove godine postao jedini osvajač koji na sljedećem izboru nije niti nominovan.\n"Hrvat je mogao malo da uspori nakon svoje velike sezone s Hrvatskom i Realom, ali nije se očekivao toliki pad. Real je imao svoje probleme u prošloj sezoni, osvojili su samo Svjetsko klupsko prvenstvo, ispali rano u Ligi prvaka i završili treći u prvenstvu", navedeno je u saopštenju "France Footballa".\nKao glavni favoriti ove godine pominju se Leo Messi i Virgil van Dijk.


Dnevni horoskop za 30. studenoga 2018.\nMetro-portal.hr Četvrtak, 12.12.2019. 12:02:55\nPročitajte dnevni horoskop za 30. listopada, dan kada su rođeni Fjodor Mihajlovič Dostojevski, Diego Maradona i Zoran Milanović\nDnevni horoskop za 30. listopada (Metro)\nDnevni horoskop za 30. listopada, dan kad zvijezde poručuju sljedeće - Bikovi će napokon biti u svom elementu, Djevice trebaju zadržati noge na zemlji, a glavu ispod oblaka, dok će Vodenjaci biti u potrazi za izgubljenom pozitivnom energijom.\nNa današnji su dan rođeni ruski genije Fjodor Mihajlovič Dostojevski, legendarni argentinski nogometaš Diego Maradona te političar Zoran Milanović.


Home / Zabava i učenje / Kako da obradujete prijatelja, muzičkog fanatika, za novogodišnje praznike?\nOvaj post ima za cilj da vam predstavi kakva sve retka i vredna (ali i manje retka i manje vredna) muzička izdanja možete pronaći na Limundo aukcijama. Pokušaću i da vam dam predlog kako da sve to iskombinujete i obradujete prijatelja “pasioniranog ljubitelja muzike” (u daljem teksu fanatika-muzikomana). Takođe pokušaću da vam pomognem i da identifikujete kojoj vrsti fanatika-muzikomana pripada vaš prijatelj.\nPraznici nam stužu a mi uvek volimo da naše najbliže obradujemo lepim poklonima. Imamo prijatelja koji mnogo voli muziku a nismo sigurni koji je najbolji način da ga obradujemo za praznike?\nEvo nekoliko praktičnih predloga.\nZa početak, predlažem vam da kao nosač zvuka, obavezno, izaberete gramofonsku ploču. Specifično pucketanje zvuka urezanog u vinil još pre 20 ili 30 godina kod fanatika-muzikomana budi leptire u stomaku, slične onima koje i vas razmrdaju kada se zaljubite na proleće. Zbog toga, pravi fanatik-muzikoman uvek vinilu daje prednost nad ostalim nosačima zvuka.\nDa biste puštali gramofonske ploče, potreban vam je, normalno, gramofon. Srećom, na Limundu, ponuda gramofona uvek je bogata i prilagođena svačijem džepu, tako da gramofone možete kupiti skupo ili jeftino.\nNakon odabira gramofona potrebno je proceniti kakav tip muzičkog fanatika je vaš prijatelj. Ima ih, naravno, raznih. Drugačije, ne bi bilo zanimljivo:\nVaš prijatelj mogao bi se opisati kao čovek kome nije stalo do društvenih klišea i svesno ih se ne pridržava. Televiziju je prestao da gleda kada su ukinuli NS+ i kada je StudioB prekinuo emitovanje emisije VJ Heavy Sat. Novine je prestao da kupuje kada je ugašen Rock Express. I sada se vi, sa pravom, pitate: Šta kupiti, a ne pogrešiti?\nVašeg prijatelja svakako će ganuti singl njujorškog heavy-metal sastava Anthrax , krajnje sugestivnog, i za vašeg prijatelja, definišućeg naslova, “Antisocial“. Pogotovo što je Anthrax sastav koji je ušao u sve “deklinacije” metala i obično, u svim nabrajanjima, dolazi na četvrto ili peto mesto odmah uz Metaliku, Iron Maiden, Megadeth i ostale. Kupovinom ovog singla, budite sigurni, nećete pogrešiti.\nUkoliko vaš prijatelj više preferira pank zvuk, ne brinite, na Limundu se nalazi rešenje i za vaš problem. Naravno, uvek su tu, da izvade stvar, dobri stari Ramones-i. Sa njima čovek nikada ne može da omane.\nNaravno, ukoliko verujete i osećate da je vaš prijatelj više “Punk” od Ramones-a, i za to postoji rešenje i to jako dobro. Toliko dobro, da je naslov aukciije i fotografiju izdanja, prodavac na Limundu, rešio da cenzuriše. U pitanju je singl legendarnog sastava Peter And The Test Tube Babies iz 2000. godine. Pun naslov izdanja najbolje je da pogledate na samoj stanici aukcije. Primetićete, ukoliko detaljnije pogledate slike, da je u pitanju toliko čista demonstacija panka da ni cenzura ne pomaže. Piteri su svakako pravi izbor za vas.\nDete cveća – „I’m a little bit rock and roll“\nVaš prijatelj, bez obzira koliko zapravo godina ima, oseća se kao da je rođen kasnih četrdesetih ili ranih pedesetih. Zalaže se za slobodnu ljubav i veruje da je došlo “doba vodolije”. Pogledao je sve verzije mjuzikla “Kosa”. Po njegovom mišljenju muzika, pre svega, sluša se i svira na livadama i neograničenim prostranstvima, jer se jedino tako može u potpunosti iskusiti. Snaga ploče kao nosača zvuka ogleda se i u tome što se vašem prijatelju ploča nalazi na drugom mestu, odmah iza poljane i prostranstava. Kako je na Limundu ponuda placeva slaba, moraćete prijatelja, ipak da obradujete nekim LP-jem.\nPrisetite se i vi Vudstoka pa u Limundo pretragu ubacujte imena čuvenih izvođača koji su tamo nastupali. Svakako, na prva dva mesta su Dženis Džoplin i Džimi Hendriks ali nećete omanuti ukoliko kupite i neku ploču čuvenog sastava The Who.\nSiguran sam da ćete pretragom naići i na ovu ploču – muziku iz predsave “Kosa”. Budite pažljivi, jer postoji velika verovatnoća da vaš prijatelj već poseduje ovo izdanje i to čak i kao magnetofonsku traku.\nOva vrsta muzičkih fanatika danas predstavlja, verovali ili ne, ugroženu vrstu. Oni nisu nimalo bliski turbo-folk populaciji iako bi neko mogao da pomisli da su u pitanju bliski pravci. Pripadnik ove vrste fanatika muzikomana, naprotiv, veći je protivnih turbo-folka i od deteta cveća i od pank/metal fanatika. Zašto? Turbo-folk narastao je kao korov u upravo njegovom dvorištu, a on nije imao snage ni pesticida da se sa njim bori. Ipak, ostaju mu sećanja ne prošle dane i vreme sevdaha.\nZa dalje čitanje, proverite, najlakše na Vikipediji, šta su to sevdalinke jer bez spoznaje samog pravca, teško ćete biti u mogućnosti da prepoznate zbog čega sevdah nije isto što i narodna muzika. Ukoliko ste osetljiva osoba i lako se rasplačete, nemojte se prihvatati ovog delikatnog posla. Emocije koje nosi sevdah intenzivnije su nego što biste vi voleli.\nJa sam tu da vam pomognem u odabiru muzike.\nNa prvo mesto, kada je u pitanju ovaj pravac, svakako ide dr. Himzo Polovina sa singlicom “Emina“. Ova pesma, pored toga što je urađena po tekstu Alekse Šantića, ujedno je i poslednja koju je u životu ispevao veliki pevač a po profesiji neuropsihijatar. Preminuo je 1986. u Plavu, od posledica srčanog udara. Sve ostalo je legenda, a slobodni ste da sve okolnosti pustite simbolici na volju.\nZa malo manje intenzivno, ali nikako lošije, sevdah iskustvo, preporučujem i, kako bi se modernim jezikom reklo “split album” Nedeljka Bilkića i još jedne legende sevdaha, Zaima Imamovića.\nUkoliko više volite muško-žensku kombinaciju tu je i kolaboracija Nade Mamule i Zaima Imamovića – “Oj devojko Smederevko“.\nOvo su sva objašnjenje koja sam želeo da podelim sa vama. Ostaje vam samo da počnete da licitirate.\nZa sve nedoumice, kontaktirajte me putem komentara, tu sam da vam pomognem.\nPrethodni post 5 (6) razloga da probaš Google Chrome\nSledeći post Osvoji tržište on-line Srbije\n15. децембра 2011. at 19:47\nHaha, odlican txt! Jedan od boljih u poslenje vreme na blogu…


Naslovna Fudbal Reprezentacija se priprema za “utakmicu decenije” (FOTO)\nReprezentacija se priprema za “utakmicu decenije” (FOTO)\nSrbija je na FIFA rang listi (foto: Nebojsa Parausic/FSS)\nFudbalska reprezentacija Srbije okupila se u Staroj Pazovi gde je i trenirala prvi put pred utakmicu koju mnogi nazivaju utakmicom decenije, a koju će “Orlovi” igrati protiv Škotske.\nU kampu reprezentacije Srbije na nepunih 30 kilometara od Beograda mogli su se videti osmesi na licima fudbalera koji će 12. novembra igrati utakmicu za odlazak na Evropsko prvenstvo.\nMaksimović, Lukić, Lazović i Milinković-Savić tokom treninga u Staroj Pazovi (Foto:FSS)\nČak je i povređeni Predrag Rajković našao razlog za osmeh.\nI Rajković je spreman za utakmicu protiv Škotske\n(foto: Nebojsa Parausic/FSS)\nIpak, na treningu “Orlova”, zabava je bila tek mali deo utrošenog vremena.\nReprezentacija se okupila u Staroj Pazovi (Foto: FSS)\nReprezentacija Srbije će, kao što smo i navikli, još jednom biti predvođena od strane Aleksandra Mitrovića.\nMitrović će ponovo biti glavna uzdanica “Orlova” (Foto: FSS)\nSve je prošlo pod budnim okom selektora Ljubiše Tumbakovića i njegovog pomoćnika, profesora Aleksandra Jankovića.\nJanković i Tumbaković nadgledaju rad reprezentativaca (Foto: FSS)\nNakon susreta sa Škotskom, Srbija će 15. novembra gostovati Mađarskoj u okviru B Lige nacija, a zatim dočekati Rusiju 18. novembra.\nJoš jedan nestašni “Orao”: Maksimalna kazna za reprezentativca zbog odlaska na žurku\nPrethodni tekstPUKLA STOTKA U STOŽICAMA Nezaustavljivi Jaka Blažič zakucao Bursaspor\nSledeći tekstNEMA “POKRALE SU NAS SUDIJE” Var instaliran na “Rajku Mitiću”\nMamula 10/11/20 12:45 At 10/11/20 12:45\nSamo neka se pripremaju, nema još puno vremena. MOMCI SAD ILI NIKAD!\nNidza007 10/11/20 2:23 At 10/11/20 2:23\nNadam se da ce biti spremni fizicki i psihicki.. Svi jedva cekamo mec decenije🙂\nFlaki 9/11/20 23:34 At 9/11/20 23:34\nMoraju nasi ovaj mec da odigrajunmaximalnoni.moramo sa pobedom da resimo.


Prelepa Srbija – Макроекономија\n29. септембра 2012.\t0 Мирослав Здравковић, 3 Turizam 4 Komentara 684 Pregleda\nVolim da se samonazovem Jovančom Micić iz Jagodine. Na žalost, proputovao sam svet od Tokija do San Franciska ali nisam bio u selima udaljenim od Jagodine ni pet kilometara. To je bila posledica stava da nisam za vozača, a koja je promenjena kada sam pre godinu dana sa par uglednih javnih ličnosti bio na Oplencu, u Topoli. Tada sam poželeo da položim vožnju kako bih sa suprugom i decom ponovio lepi doživljaj, ali i da bih upoznao Srbiju dalje od Beograda i Jagodine.\nPisati o lepotama Srbije u vremenu, već viđenih, nestašica osnovnih životnih namirnica, velikih poskupljenja i dramatičnog pada standarda građana nije pristojno. Ali, ne može se život provesti u iščekivanju kada će kod nas nešto biti pristojno i ukusno.\nOporavak standarda građana nakon sankcija trajao je do 2008. godine, da bi potom došlo do njegovog oštrog pada. Velikom broju mogućih indikatora pada standarda dodajmo i dolaske i noćenja domaćih turista. U odnosu na 2008. godinu u 2012. godini, na osnovu tendencija iz prvih sedam meseci, broj dolazaka domaćih gostiju biti manji za oko 22%, za koliko će biti registrovano i manje noćenja. Stranih turista biće više za 25%, uz 27% više noćenja nego 2008. godine.\nUkupan broj dolazaka i noćenja turista, a usled mnogo većeg relativnog značaja domaćih gostiju, biće za oko 8% manji nego u 2008. godini, uz oko 13% manje noćenja.\nU odnosu na 2000. godinu broj dolazaka i noćenja domaćih turista smanjen je za 37%, dok je broj dolazaka stranaca povećan 4,9 puta, a noćenja 4,1 puta. Stoga je ukupno smanjenje dolazaka 4,2%, a noćenja 16,7%.\nU hijerarhiji ljudskih potreba hrana se nalazi na prvom mestu, dok se potrošnja za razonodu, putovanja nalazi među poslednjim. Slovenija je imala, prema anketi o potrošnji domaćinstva, u 2011. godini 3,4 puta veću potrošnju po stanovniku od Srbije (6.701 prema 1.963 evra). Pri tome je na hranu prosečan Slovenac trošio više za 29% (1.082 prema 841 evro), dok je za saobraćaj trošio 6,7 puta više (1.144 prema 170 evra), na rekreaciju i kuturu 8,7 puta više (732 prema 84 evra), a na restorane i hotele 7,4 puta više (281 prema 38 evra).\nOvi podaci ukazuju na redosled rasta u potrošnji: rast prosečnih prihoda u Srbiji za 30% gotovo da bi se u potpunosti potrošio za hranu, ali da bi zato rast preko te stope višestruko povećao rashode za druge potrebe, između ostalog i za saobraćaj, putovanja i hotele i ugostiteljske usluge. Pošto je takav rast prihoda nerealno očekivati u srednjem roku možemo se nadati potrošnji stranaca u Srbiji.\nStranci otkrivaju lepote Srbije, i o tome govore podaci o neprestanom rastu broja dolazaka i noćenja.\nJedan Austrijanac mi je pričao kako se čudi da je najveći broj njegovih sugrađana pod uticajem negativne propagande o Srbiji, a da je ona udaljena samo 250 kilometara, i da je malo njih radoznalo da je poseti i upozna. Jedini kanal uticaja je dobar glas o lepom provodu, o iskustvima, što zainteresuje nove znatiželjnike da dožive dobar provod u Beogradu, Exit-u ili Guči.\nBlic je već pravio liste naj mesta u Srbiji, pa će i nabrajanje koje sledi biti sasvim ličan izbor, a napravljen uz pomoć google maps alata koji nam daje moć da zavirimo i u najnedostupnije delove planete Zemlje.\nU izboru su mi prirodne lepote, vidikovci a idealno bi bilo da se na ovim lokacijama nalazi i dobra turistička ponuda (hoteli, restorani…).\nU Vojvodini najvrednije lokacije koje se mogu obići su: Palićko jezero, Belo Blato kod Ečke, Fruška Gora i Vršac.U Beogradskom regionu Boljevci (Nautičko selo)\nSa istočne strane Velike i Južne Morave u izboru su mi tri jezera (Srebrno, Vlasinsko i Zavojsko), nacionalni park Đerdap i Sokobanja.\nU Zapadnoj Srbiji, najjužnije do Užica i Šumadiji najlepša mesta za obilazak su Aranđelovac, Topola (Oplenac), Ravna Gora, Valjevski kraj i sliv reke Drine.\nOblasti južno od Zapadne Morave i zapadno od Južne Morave nema smisla imenovati i nabrajati. Pošto se čitave oblasti prazne od stanovništva (što je slučaj i sa Istočnom Srbijom), ovo postaju prirodne i divlje lepote Srbije. Od Đavolje do Nove Varoši, od Tare do Ibra i Jablanice previše je lokacija koje vredi obići. Osnovna ograničenja za obilaske su kvalitet saobraćajne infrastrukture i nedostatak turističke ponude.\nPrethodna Dogme liberalizma 2: Strane banke i privredni rast\nSledeća Capital Flows and Financial Market Openness\n30. септембра 2012. at 00:00\nNajbolje je diviti se Srbiji iz inostranstva. Od daleka mnogo bolje izgleda.\n30. септембра 2012. at 10:48\nObavezno posetite Veliki Buk, iza Resavske pecine i Strmostena. Najbolje je posetiti ga po temperaturi od 40+ stepeni i u restoranu nad potokom uzivati u prirodno klimatizovanoj kotlinici ( oko27-28 stepeni). Neponovljivo uzivanje, takodje potpuno nepoznato u turistickom smislu je i vrelo recice Krupaje koje takodje preporucujem za popodnevni izlet. Naravno, najveci broj prelepih meste u Srbiji, dostupan je turistima samo leti jer zimi mnogi budu nepristupacni i po vise meseci. O Peruccu, kanjonu Uvca, Tari, Gocu,… ne treba ni trositi reci, prelepa mesta, mesta „sa karakterom“ koja tesko da mozete pronaci negde drugde u Evropi. Prelepa zemlja, sa puno potencijala, ali nazalost toliko smo lose organizovani da i crnacka plemena mogu da nam budu uzor.\n30. септембра 2012. at 11:21\nHvala na ideji. Iduceg leta kad budem u Jagodini, a i izvestim se u voznji po brdskim krajevima.\n1. октобра 2012. at 20:03\nMetar moga sela Amerika cela. Tesko bilo sta ozbiljnije Srbija moze turisticki da ponudi onima koji nisu sentimentalno vezani za nju.