Lečenje matičnim ćelijama: Svetski stručnjak br.1 - Prof.dr Džoan Kurcberg\nMatične ćelije kod prevremeno rođenih beba Diabetes se leči matičnim ćelijama Saznajte više: O savremenoj tehnologiji umnožavanja matičnih ćelija Bio Save Signature Antović - Lečenje koronavirusa matičnim ćelijama Corona virus – terapija na vidiku Viši nivo zaštite klijenata i zaposlenih Prve Bio Save Trudnice Zajedno i kada je teško CORONA virus i matične ćelije Bio Save Genetsko Savetovanje za trudnice Otvorena 11. Bio Save kancelarija u Banja Luci Meni su matične ćelije pomogle Izvorna celica - 10 godina čuvar vašeg zdravlja Prvih 10 banaka matičnih ćelija u svetu Lečenje matičnim ćelijama: Svetski stručnjak br.1 - Prof.dr Džoan Kurcberg FamiCord najveća banka matičnih ćelija u Evropi BioSave Fondacija na kongresu o lečenju matičnim ćelijama u Majamiju Prenatalno testiranje – nova saznanja Novi BioCube Paketi - Prenatalni test Harmony + poklon 10 dodatnih godina za čuvanje matičnih ćelija Matične ćelije dale dobre rezultate za multiplu sklerozu 10. UniStem Day na beogradskom univerzitetu Lečenje matičnim ćelijama - sada bliže deci u Srbiji Bio Save predstavlja lidera među bankama matičnih ćelija u Evropi Bio Save u novoj godini u novom savremenom prostoru Lečenje matičnim ćelijama - tema naučnog skupa u Kragujevcu Matične ćelije leče i srčane mane kod dece Terapija matičnim ćelijama - uzbudljivi rezultati kliničke studije Dečak iz Srbije matičnim ćelijama pobedio cerebralnu paralizu Prelom kosti bi mogao da se tretira korišćenjem genske terapije i mikro mehurića Prvi čovek kome su matične ćelije spasile život danas ima 32 godine Naučnici su spremni da leče Parkinsonovu bolest matičnim ćelijama Naučnici su korak bliže lečenju tipa 1 dijabetesa upotrebom implanta sa matičnim ćelijama Nova terapija matičnim ćelijama pomaže u tretmanu osteoporoze i obnavljanju kostiju Početak lečenja reumatoidnog artritisa pomoću matičnih ćelija Matične ćelije nude nadu za lečenje autizma kod dece Matične ćelije na 24, 36 ili 48 meseci bez kamate Bayer unapređuje razvijanje terapija matičnim ćelijama Nada za lečenje AIDS-a pomoću matičnih ćelija Matične ćelije i lečenje moždanih oštećenja kod prevremeno rođenih beba 10 godina na poklon Kristijano Ronaldo se podvrgava terapiji matičnim ćelijama Matičnim ćelijama protiv multiple skleroze Mini mozak razvijen od matičnih ćelija u Petrijevoj šolji Studija o primeni matičnih ćelija kod raka pankreasa Krv iz pupčanika u borbi protiv dečije cerebralne paralize Koža napravljena od matičnih ćelija\nTokom poslednje dve decenije Džoan Kurcberg (Joanne Kurtzberg) koja radi na Duke Univerzitetu, Severna Karolina, SAD, vodi međunarodno poznat dečji program za transplataciju matičnih ćelija dece koja imaju rak, poremećaje krvi i nasledne metaboličke bolesti.\n- Uspeli smo da pokažemo da transplantacija krvi iz pupčanika spasava život, kao i da poboljšava neurološko stanje dece sa nekim od ovih oboljenja - kaže ona.\nJoš tada sam verovala da se može efikasno iskoristiti i mislila da je treba sačuvati, ali ginekolog mi je odgovorio: “Pusti to, to je naučna fantastika” – kaže dr Džona Kurcberg.\n- Nažalost, čak i danas širom sveta još uvek postoje ginekolozi koji ne veruju u lečenje matičnim ćelijama, jednostavno zbog neznanja.\nA ginekolog je jedini lekar koji prati ženu tokom trudnoće i ako je on ne preporuči tu mogućnost i ne podstiče je da izabere ovu uslugu, zašto bi ona uložila novac u nešto što može izgledati kao luksuz? – kaže dr Kurcberg.\nDa li je vaš san od detinjstva bio lečenje matičnim ćelijama?\n- Apsolutno ne! Odrasla sam u Njujorku, kao i sve tadašnje devojke svirala sam klavir i upisala muzičku akademiju na privatnom fakultetu. Nikada nisam razmišljala o medicini.\nMeđutim, kako bih zaradila novac za školovanje, radila sam sa autističnom decom i primetila da ih samo ritam i tonovi vraćaju u stvarnost. Ovaj drastičan prelaz iz izolacije u realnost me je fascinirao i odlučila sam da saznam više o autizmu, kako bih pronašla i neke druge vrste pomoći za njih.\n- Ja zapravo nisam radila ništa tokom transplatacije, bila sam prisutna jer sam dovela pacijenta. Lečila sam dečaka koji je rođen sa Frankonijevom anemijom, teškim naslednim obolenjem, koji oštećuje koštanu srž. Pratila sam ga gotovo svakodnevno od dana rođenja do njegove pete godine.\nKada više nisam imala šta da ponudim od mogućnosti lečenja, morala sam da obavestim njegove roditelje da bez presađivanja matičnih ćelija iz pupčane vrpce, on neće živeti duže od šest meseci. Oni su pristali na transplataciju, prvu takve vrste, jer su želeli da znaju da su učini sve, kako bi spasli njegov život.\nPetodišnji dečak Metju Ferou je prvo podvrgnut hemioterapiji a potom je urađena transplatacija matičnih ćelija koje je dobio od svoje sestre koja se rodila te godine. Metju je danas zdrav mlad čovek koji vodi normalan život i bavi se edukacijom bračnih parova o značaju čuvanja matičnih ćelija – kaže s ponosom Prof. dr Džoan Kurcberg.\n1. Da li ste verovali pre 30 godina da će se terapija matičnim ćelijama raširiti u toliko različitih polja medicine?\n- Ne, pre 30 godina nisam mogla da predvidim da će krv iz pupčanika biti u toliko širokoj upotrebi kao danas, ali sam veoma srećna što je tako – kaže dr Kurcberg.\n2. Kao lekar koji je lečio Metjua Feroua, prvo dete lečeno matičnim ćelijama iz pupčanika, koji je bio Vaš savet njegovim roditeljima?\n- Savetovali smo Metjuove roditelje da pristanu na transplantaciju matičnih ćelija iz pupčanika jer smo znali da njegova sestra može biti rezervni davalac koštane srži ako transplantacija matičnih ćelija iz pupčanika ne uspe.\n- Pre nekih 10 godina počeli smo sa testiranjem davanja matičnih ćelija iz pupčanika kao terapije u regenerativnoj medicini.\n4. Najveća prepreka u primeni matičnih ćelija iz pupčanika u hematološkim bolestima je količina uzorka. Koje je Vaše mišljenje o novim tehnologijama za uvećanje uzorka matičnih ćelija iz pupčanika za primenu u hematološkim bolestima?\n- Ginekolozi, babice i sva medicinska lica koja prikupljaju krv iz pupčanika bi trebali da razumeju značaj prikupljanja što većeg uzorka na porođaju. Postoje neke kompanije koje razvijaju načine da dobijemo više krvi iz placente, međutim te tehnologije nisu još uvek u kliničkoj upotrebi.\n6. Šta od najnovijih studija mogu očekivati roditelji autistične dece koja nemaju sačuvane matične ćelije?\n- U toku su studije sa autolognim i donorskim matičnim ćelijama iz pupčanika. Takođe, u toku su i studije sa donorskim mezenhimalnim matičnim ćelijama iz tkiva pupčanika. Rezultati će biti dostupni u nekoliko sledećih godina.\n7. Da li očekujete da će matične ćelije iz pupčanika biti prvi izbor u terapiji kod dece sa autizmom i cerebralnom paralizom?\n- Ne postoji način da znamo odgovor na to pitanje. Još uvek je prerano za takvu tvrdnju.\n8. Koji je najveći napredak koji ste primetili posle terapije autizma i cerebralne paralize matičnim ćelijama? Možete li nam dati primere promena koje ste uočili kod Vaših pacijenata?\n- Imamo decu sa cerebralnom paralizom kod kojih je došlo do popravljanja motorne funkcije.\nNa primer, dete koje je hodalo samo uz proteze ili šetalicu je počelo da hoda samostalno.\nKod dece sa autizmom, videli smo decu koja počinju da govore, a pre terapije nisu mogla da pričaju, takođe smo videli napredak u socijalnom funkcionisanju kao i kod opsesivno-kompulzivnih radnji.\n10. Postoji li razlika u ishodima terapije između terapija autizma mezenhimalnim matičnim ćelijama primenjenim intratekalno i matičnim ćelijama iz krvi pupčanika primenjenih intravenski?\n12. Šta savetujete roditeljima dece koji traže terapiju matičnim ćelijama za neku bolest, gde da se informišu?\n- Roditelji mogu da se informišu na sajtu clinicaltrials.gov i potraže trenutna klinička ispitivanja za razne bolesti koje koriste razne terapije. Takođe, potrebno je da konsultuju lekara svog deteta, kako bi im on preporučio ćelijsku terapiju.\nKod porodica gde ne postoji zdravstveni problem preporučuje se javno doniranje (u zemljama gde je to moguće) jer će uzorak krvi iz pupčanika moći da pomogne pacijentima koji trebaju donora za transplantaciju.\nKod porodica gde postoji zdravstveni problem ili genetska predispozicija, porodične banke su način da se matične ćelije sačuvaju kao opcija za terapiju tog deteta ili drugog člana porodice sa određenom bolešću.\n- Mislim da će čuvanje matičnih ćelija nastaviti da raste u sledećoj deceniji. Teško je predvideti budućnost preko tog vremena.\n16. Gde vidite lečenje matičnim ćelijama za 30 godina?\n- Mislim da će polje matičnih ćelija napredovati i da će matične ćelije i ćelijske terapije postati deo rutinske prakse u medicine za lečenje bolesti za koje trenutno ne postoji dostupna terapija.\nDr. Kurcberg je internacionalno priznat stručnjak za pedijatrijsku hematoonkologiju, transplantaciju krvi i srži kod dece kao i lekar koji stalno istražuje mogućnost primene krvi iz pupčane vrpce u novim oblastima ćelijske terapije i regenerativne medicine. Tokom poslednje dve decenije, dr. Kurcberg je utemeljila međunarodno poznat program za transplantaciju dece. Ona je 2012. godine dobila nagradu za životno delo od PBMTC (Pediatric Blood and Marrow Transplant Consortium).\nProf. dr Džoan Kurcberg pored toga što je profesor pedijatrije i patologije, direktor je Marcus centra za lečenje matičnim ćelijama, Carolinas banke matičnih ćelija, Pedijatrijskog transplatacionog programa krvi i koštane srži i direktor laboratorije za transplataciju matičnih ćelija.


POČETNA » Najnoviji članci vijesti » Najnovije međunarodne vijesti » Svaki peti Britanac je prkosio savjetu protiv putovanja u inostranstvo\nViše ljudi iz Londona ljetovalo je u inostranstvu u posljednjih 12 mjeseci nego iz bilo koje druge regije Ujedinjenog Kraljevstva, pri čemu je 41% reklo da su uzeli odmor u inostranstvu od sedam dana ili više, a samo 36% je reklo da uopće nisu imali odmor.\nJedna od pet osoba odbacila je brige oko Covida – i prkosila je ponovljenim upozorenjima političara i stručnjaka da ostane kod kuće – kako bi u protekloj godini uzeo odmor u inozemstvu, otkriva istraživanje koje je danas (ponedjeljak, 1. novembar) objavio WTM London.\nRezultati WTM Industry Reporta, koji je anketirao 1,000 potrošača u Velikoj Britaniji, otkrivaju da je 21% Britanaca uzelo odmor od sedam dana ili više u 12 mjeseci do augusta 2021., s tim da je 4% onih koji su imali i putovanje u inostranstvo I boravak.\nDaljnjih 29% koristilo je samo boravak, dok 51% nije uopšte otišlo na odmor u prošloj godini, otkriva izveštaj objavljen na WTM Londonu.\nOni koji su otišli u inozemstvo na pauzu od sedam dana ili duže, učinili su to uprkos ponovljenim molbama ministara i zdravstvenih savjetnika da ne putuju, usred straha da bi se Covid mogao dalje širiti.\nU različitim periodima u proteklih 18 mjeseci, putovanja unutar i iz UK-a su obustavljena zbog Covida, uključujući veći dio prva tri mjeseca 2021., kada su putovanja u inostranstvo bila ilegalna.\nČak i kada putuju u inostranstvo bio Vladini ministri i medicinski stručnjaci više puta su pozivali ljude da se odreknu svog godišnjeg odmora u inostranstvu kako bi pomogli u obuzdavanju Covida.\nU junu 2020., bivša ministrica zdravlja Helen Whately rekla je Britancima da bi trebali “pažljivo pogledati” prije nego što rezerviraju odmor u inostranstvu; u januaru 2021., bivši ministar zdravstva Matt Hancock savjetovao je ljude da planiraju "veliko britansko ljeto", a tadašnji ministar vanjskih poslova Dominic Raab rekao je da je "prerano" da Britanci rezerviraju ljetne odmore u inostranstvu. Bivši ministar za životnu sredinu George Eustice je u više navrata tvrdio da "nema namjeru da putuje ili ide na odmor u inostranstvo", dok je premijer Boris Johnson u maju rekao da britanski ljetovači ne bi trebali ići u zemlje sa liste ćilibara osim u "ekstremnim" okolnostima.\nGnjavaža i troškovi Covid testova, kao i konfuzija oko sistema semafora – ne samo rizik od promjena u posljednjem trenutku zbog kojih su turiste žurili kući u Veliku Britaniju kako bi izbjegli karantin – očigledno nisu odvratili one koji žude za odmorom u inostranstvu. .\nNajmanja vjerovatnoća da su otišli na odmor u inostranstvo su sa sjeveroistoka, sa 63% ljudi iz ove regije reklo je da uopće nisu imali odmor, samo 13% je reklo da su otišli na odmor u inostranstvo, a 25% je reklo da je d uzeo boravak.\nDirektor izložbe WTM u Londonu Simon Press rekao je: „Rezultati govore sami za sebe – mnogi Britanci na tradicionalni ljetni odmor u inostranstvu gledaju kao na potrebu, a ne kao luksuz, a malo njih je spremno odustati od svojih sedam ili 14 dana na suncu. posljednjih 12 mjeseci zbog zabrinutosti oko Covida.\n“To je uprkos tome što morate polagati skupe Covid testove, riskirati promjene na semaforu i ići protiv salve savjeta lidera da ostanete kod kuće.”


FINA: Vaterpolisti i Savić ponovo najbolji! - Vaterpolo vesti\nPriznanja za vaterpolo reprezentaciju Srbije i selektora Dejana Savića pristižu gotovo svakog dana. Udruženje „Srpski krivak“ je nedavno nagradilo Savića, Fondacija Karić reprezentaciju sa selektorom na čelu, a pre toga je i Svetska asocijacija vaterpolo trenera proglasila Savića za najboljeg stručnjaka. Novo priznanje, prenosi Žurnal, stiže iz Svetske plivačke kuće (FINA).\nNa Konvenciji u kanadskom gradu Vinsdoru, 4. decembra, na gala svečanosti će za najboljeg trenera u 2016. ponovo, po treći put uzastopno, biti proglašen Dejan Savić, a reprezentacija će kao i 2015. biti najbolja u konkurenciji drugih vaterpolo nacija.\nIz FINA Žurnal saznaje da kada je vaterpolo u pitanju nikakvih dilema nije bilo. I kod muškaraca i kod žena je su nagrađeni američki selektor Adam Kriokorin i reprezentacija te zemlje.\n(Foto: Nenad Negovanović)\nSaviću je ovo treći put uzastopno da dobija visoko priznanje. Ranije manifestacije su bile u Dohi 2014. (Filipović najbolji igrač) i Budimpešti 2015. (Srbija najbolja ekipa).\nFINA je prošle godine donela odluku da ne proglašava najbolje igrače sveta već da to priznanje dobija ekipa. Srbija je čelnicima svetske organizacije olakšala posao osvojivši: Olimpijske igre 2016, Evropsko prvenstvo 2014. i 2016, Svetsko prvenstvo 2015, Svetski kup 2014. i Svetske lige 2013, 2014, 2015. i 2016.\nSrpski vaterpolisti trenirali sa Brazilom (FOTO)


Na današnjem trgovanju na BLSE ostvaren je promet od 68.901,56 KM - Akta.ba\nNa današnjem trgovanju ostvaren je promet od 68.901,56 KM, kroz 17 transakcija.\n15.11.2021. 13:56 Izvor: / Akta.ba\nVrijednost BIRS indeksa se smanjila za -0,88% i iznosi 634,87 poena\nOd akcija na standardnom berzanskom tržištu najveći promet je ostvaren sa akcijama Telekom Srpske a.d. Banja Luka, trgovalo se u iznosu od 23.777,50 KM, po prosječnoj cijeni od 1,33 KM, čime je ostvaren pad u odnosu na prošlo trgovanje za -1,48%.\nUkupan promet obveznicama na današnjem trgovanju iznosio je 41.908,60 KM.Od obveznica najviše se trgovalo sa obveznicama Republika Srpska - stara devizna štednja 9 u vrijednosti od 35.048,60 KM. Nije bilo promjene prosječne cijene.\n"Od hartija od vrijednosti na slobodnom tržištu najveći promet je ostvaren sa Rafinerija nafte Brod a.d. Brod akcijama, trgovalo se u iznosu od 9,21 KM, po prosječnoj cijeni od 0,009 KM, čime je ostvaren pad u odnosu na prošlo trgovanje za -55,00%."\nOd akcija na slobodnom tržištu pad cijena akcija zabilježile su akcije jednog emitenta, od čega su akcije preduzeća Rafinerija nafte Brod a.d. Brod ostvarile pad od -55,00% i trgovalo se po cijeni od 0,009 KM po akciji, u vrijednosti od 9,21 KM.


Manji otpor za manju potrošnju Ariye / Najave / Novosti / Vidiauto - Vidiauto\nVidiauto Novosti Najave Manji otpor za manju potrošnju Ariye\nAutor: Igor Rudež Objavljeno: 02.03.2021. 05:48\nOslanjajući se na desetljeće stručnosti u proizvodnji električnih automobila i crossovera, Ariya bi mogla postati najaerodinamičniji Nissanov crossover od kreiranja tog segmenta 2007. godine, s očekivanim koeficijentom otpora zraka (Cd) od samo 0,297.\nOd linija karoserije do strateški ugrađenih usisnika zraka, poboljšana aerodinamična svojstva trebala bi povećati doseg električnog motora Nissana Ariya. Uloženi napori timova inženjera diljem svijeta usto bi trebali rezultirati očekivanim povećanjem dosega čija će vrijednost biti službeno objavljena nakon homologacije kasnije ove godine.\n''Očekujemo da će vrijednost dosega nakon službene homologacije iznositi više od 500 km, kako je prvotno objavljeno na svjetskoj premijeri Nissana Ariya 2020. godine. Kupci će tako voziti učinkovitije, sigurnije i još dalje sa samo jednim punjenjem'' rekao je Marco Fioravanti, potpredsjednik odjela za planiranje proizvoda Nissana Europe.\nRavna podnica jamči veću stabilnost u vožnji i predvidljive vozne osobine, dok aerodinamična prednja maska u obliku štita i čiste linije karoserije smanjuju otpor zraka. Za konačni izgled vanjskog dizajna pobrinuli su se timovi dizajnera u Japanu i Ujedinjenom Kraljevstvu. Osmišljena da udovolji potrebama suvremenih vozača, Ariya je sinonim Nissanovih inovacija u području električne mobilnosti. Ovaj električni coupé-crossover s posve novom razinom dosega spreman je za novu generaciju kupaca te označava početak nove ere Nissanovih električnih vozila.\nHelen Perry, voditeljica Odjela za razvoj i infrastrukturu električnih vozila pri Nissanu Europe, dodala je: ''Ariya je rezultat napora naših timova diljem svijeta. Zajedničkim snagama poboljšali smo je inovativnim aerodinamičnim značajkama koje će, u kombinaciji sa snažnim performansama, naprednim tehnologijama i novim dizajnom električnog vozila, bez sumnje ispuniti očekivanja naših kupaca.''\nAriya coupe SUV coupe-crossover električni crossover električni SUV EV Nissan


Update: Race PokerNIka.com Oktobra meseca - 25. Okt. | PokerNews\n26. Oktobar 2008. alex-bamby\nJoš 6 dana do završetka ekskluzivne trke poena Race PokerNika.com na NoIQ Poker-u. Ovog meseca Oktobra ukupan prize-pool za ovu trku je $20.000 kojih će biti podeljeno igračima na prvih 30 pozicija.\nSa skoro nepromenjivom situacijom na prvim pozicijma na nekim od pozicija pri kraju došlo je do akcije. Od poslednjeg izveštaja imamo poboljšanje kod leguitoIQ na 6. mesto, prelazeći ispredb3latinu-a ijalciq. Iza sirchester-a popeo se par pozicija jkampusNoIQ na 10. mesto, i još jeanything15 sa prethodne 14. skočio na 12. poziciju ispred dVAHSb i nunocanossa.\nFPP Race Oktobra meseca: 25. Oktobar\nKriteriijum kvalifikacija je prema prikupljenom što većem broju FPP poena (frequent players points) u ovom periodu trajanja trke. Različiti nivoi VIP-a nemaju važnost u kvalifikaciji i NoIQ Poker poništava ovu razliku.\nPored toga, svi igrači imaju pristup na Generalnoj Trci za Oktobar na NoIQ Poker-u, gde će se podeliti $185.000 u Nagradama. Za više detalja klikni ovde.\nUpdate: Race PokerNIka.com Oktobra meseca - 20. Okt.\nUpdate: Race PokerNIka.com Oktobra meseca - 16. Okt.\nPoslednja šansa za 888 Poker Open na Pacific-u satelit $1 je večeras!!!


Kupovina osnovnih sredstava - Seminarski Diplomski Radovi\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Maturski radovi / Kupovina osnovnih sredstava\nPoljoprivredna Korporacija Beograd nalazi se severno od Beograda u jugozapadnom delu banatske ravnice između Dunava i donjeg Tamiša. Leži na levoj obali Dunava, pored puta Beograd-Zrenjanin.\nNekada je na tom mestu bila močvara zvana «Pančevački rit». U Ritu je 1926. dodeljivano po 5 ha zemlje porodicama čiji su članovi bili u srpskoj vojsci od 1914-1918. godine. Programom Ministarstva poljoprivrede Kraljevine Jugoslavije predviđeno je da se izvrši isušivanje Pančevačkog rita i da se ona veže za izgradnju pruge Beograd-Pančevo tako da se nasipi za odbranu od poplava završe pre železničkih. Projekat je urađen 1927. godine. Francuska firma «Batawol» iz Pariza je u aprilu 1927. godine potpisala Ugovor za podizanje nasipa. Radovi na podizanju nasipa otpočeli su 1929. godine sa ciljem da se ritska zemlja zaštiti od visokih vodostaja i da se izvrši melioracija. To je urađeno po ivici rita pararelno sa Dunavom i Tamišom. Dužina nasipa je bila 89.890 m, širina 6 m i visina 11,6 m. Gradilo se primitivno sa malo tehničkih sredstava. Glavna radna snaga bili su preežno Mađari koji su iskopali oko 320m odvodnih kanala.\nIzgradnja nasipa, kanala i crpnih stanica, u Pančevačkom ritu, izvršena je 1935. godine. Zemljišteje 10 godina kasnije podeljeno državnim dobrima i privatnicima. Pančevački rit je 27. decembra 1945. godine osnovan kao Zemljišno poljoprivredno dobro sa 17.000 ha zemljišta. Od toga 4.787 je bilo obradivo zemljište. Zadatak poljoprivrednog dobra je bio da proizvodi mleko, meso i povrće.\nPoljoprivredni kombinat Beograd sastojao se od svojih 26 kompanija : od Banata i Srema do crnogorskog primorja. Poljoprivredni Kombinat je najveći proizvođač hrane u Srbiji. On ima 46.800 ha oranica, 2.500 ha voćnjaka, 4.000 ha vinograda, 8.500 ha livada i 1.500 ribnjaka i trsika. U sastav PKB-a pore Beograda ulaze još i Grocka, Opovo, Šid, Vršac, Gornji Milanovac, Petrovac na Mlavi, Požarevac, Čačak, Kraljevo, Soko Banja, Priština, kosovo Polje, Gornje Dobrovo, Đakovica, Mala Kruša, Orahovac, Suva Reka, Peć, Klina, Herceg Novi. PKb je bio poslovno i samoupravno organizovan kao složena organizacija udruženog rada u kojoj je bilo 70 radnih organizacija, 285 OOUR, Interna banka, RZ SOUR, RZ za izdavačku i informativnu delatnost. Posle izvršene reorganizacije PKB je organizovan kao korporacija, pri čemu je od velikog PKB Kombinata nastalo više malih zasebnih preduzeća, kao što su PKB INSHRA, IMES, FRIKOM, MLEKARA , PKB VELEPRODAJA itd.\nDanas PKB Korporacija obuhvata 7 gazdinstava: Dunavac, Pionir, Padinska skela, Partizanski prelaz, Mladost, Lepušnica i Kovilovo. Primarne delatnosti su zemljoradnja i stočarstvo.\nPOJAM OSNOVNIH SREDSTAVA\n«Imovina predstavlja resurse pod kontrolom pravnog lica ili preduzetnika koji su stečeni po osnovu ranijih poslovnih događaja, a koji omogućavaju sticanje ekonomskih koristi putem, pribavljanja druge imovine, razmene za drugu imovinu, izmirivanja obaveza ili raspodele vlasnicima.»(8. 4.str.) Stalna ili osnovna sredstva predstavljaju deo imovine preduzeća.\nFinansijski kapital se pribavlja sa ciljem da se uloži u poslovanje i da se nakon završenog poslovnog ciklusa vrati uvećan. Obavljanje poslovne aktivnosti zahteva da se izvrše odgovarajuća ulaganja, što podrazumeva i ulaganje u imovinu (sredstva za rad, predmete rada i slično).\nUkupna sredstva (imovina) preduzeća predstavljaju one ekonomske vrednosti kojima preduzeće raspolaže radi ostvarivanja svojih ciljeva radi kojih je i osnovano. Osnivači preduzeća da bi otpočeli svoju delatnost moraju raspolagati odgovarajućim sredstvima i svojom daljim poslovanjem teže da se ova sredstva stalno uvećavaju.\nPostoji više kriterijuma za podelu sredstava, među njima postoji i podela prema nameni, koji razvrstava sredstva na POSLOVNA i POSEBNA. Ova podela je izvršena u zavisnosti od funkcije koju poslovna sredstva imaju u procesu proizvodnje.\nPoslovna sredstva služe za obavljanje konkretnih poslovnih aktivnosti preduzeća u ostvarivanju ciljeva i zadataka radi kojih je preduzeće i osnovano. Poslovna sredstva se mogu razvrstavi na:\n•osnovna ili stalna i\nPosebna sredstva se razvrstavaju na sredstva rezervnog fonda i sredstva zajedničke potrošnje.\nOsnovna sredstva su sva ona sredstva koja u proces proizvodnje ulaze svojom celokupnom vrednošću, ali se pri jednom poslovnom ciklusu ne troše u celosti, već se njihova vrednost usled fizičkog i moralnog rabaćenja postepeno smanjuje, i do kraja zadržavaju svoj prvobitan oblik, iz čega proizilaze osnovne karakteristike ovih sredstava.\n«Potrebno je napomenuti da knjigovodstveni pojam osnovnih sredstava se nešto razlikuje od pojma sredstava za rad. Osnovnim sredstvima se smatraju i materijalne investicije kao što su primera radi: patenti, licence i osnivačka ulaganja, koja ne predstavljaju sredstva za rad u užem smislu. U isto vreme, iz osnovnih sredstava je isključen sitan inventar, koji u biti predstavlja sredstvo za rad. Izdvajanje sitnog inventara iz osnovnih sredstava obrazlaže se činjenicom da je zbog njegovog relativnog kratkog veka trajanja i otuda proističe potreba češćeg nabavljanja, potrebno pojednostaviti postupak donošenja odluka o kupovini i likvidaciji.» (6.78. str.)\nKARAKTERISTIKE STALNIH SREDSTAVA\nOsnovne karakteristike osnovnih sredstava su:\n•vreme upotrebe, koje je duže od vremena izrade jednog proizvoda;\n•postepenost trošenja ovih sredstava u dužem periodu, pri čemu sredstva za rad prenose deo po deo svoje vrednosti na nove proizvode ili usluge, a samim tim umanjuju sopstvenu vrednost;\n•postojanost fizičkog oblika i upotrebne vrednosti za sve vreme korišćenja sredstava za rad.\nRelacije između osnovnih parametara saobraćajnog toka Maja 0 2,289 21-03-2012 04:14 PM\nEvidencija novčanih sredstava Maja 0 3,706 02-02-2012 03:34 PM\nPojam i podela obrtnih sredstava Vesnica 0 15,753 12-05-2010 10:00 PM\nPojam i podela osnovnih sredstava Vesnica 0 3,699 10-05-2010 12:43 AM


Seniori započeli s pripremama za novu sezonu - RK Viro Virovitica\nHome / Novosti (News) / Seniori započeli s pripremama za novu sezonu\nTrener virovitičkog prvoligaša Damir Vašarević okupio je u utorak 6.kolovoza 2019. svoje prvotimce prvoga dana priprema za nadolazeću novu sezonu 1.HRL Sjever. Na prvom okupljanju, zbog privatnih obveza, nisu bili svi prvotimci, a prvoga dana priprema uz seniore pristigli su i igrači kadetske ekipe.\nU odnosu na proteklu iznimno uspješnu sezonu, poznato je da u virovitičkom dresu više neće biti Luke Moslavca i Ivana Vulića, dok je novo ime povratnik nakon jednogodišnje pauze Krešimir Godeć. Do početka sezone za očekivati je da će se ekipi pridružiti još poneki novi igrač, a trener Vašarević planira u prvim danima priprema dva treninga dnevno.\nPrve pripreme utakmice ekipa će odigrati 16.kolovoza 2019. na turniru u Virovitici povodom dana grada.\n← Previous Story Sretno Luka\nNext Story → Kreće 1.HRL Sjever teškim gostovanjem u Križevcima


Press Online :: Zanimljiva istorija :: Moj deda je ubio tvog pradedu: Uzbudljiva priča o istoriji ruske porodice čita se kao vrhunski roman / print=true\nMoj deda je ubio tvog pradedu: Uzbudljiva priča o istoriji ruske porodice čita se kao vrhunski roman\nNeverovatno istraživanje porodične istorije koje je sproveo Denis Karagodin (34) dovelo je do toga da otkrije ko je ubio njegovog prapradedu Stepana Ivanoviča Karagodina.\nStepan Ivanovič bio je otac šestoro dece, rođen 1881, koga je NKVD (Narodni komesarijat unutrašnjih poslova, bivša tajna policija u SSSR-u, preteča KGB-a) uhapsila 1. decembra 1937 i ubila 21. januara 1938.\nU dobi od 56 godina on je bio lažno optužen da je organizovao špijunažu i diverzantske grupe i boravak japanskih vojnih obaveštajaca”. Decenijama nakon njegovog zatvaranja, njegova porodica je uzalud pokušavala da utvrdi kakva je bila njegova sudbina, a njegova supruga Ana je obilazila kažnjeničke kolonije očajnički tražeći neku vest o njemu.\nKaragodin ne samo da je otkrio istinu tokom bolne pretrage dokumenta, već je primio i neverovatno pismo u kome ga hrabra žena Julija moli za oproštaj. Ona je unuka pripadnika NKVD-a Nikolaja Ivanoviča Zirijanova koji je ubio Stepana Karagodina i još 35 ljudi uz njega. Detalje svoje potrage, Karagodin je izneo i na svom blogu.\nFoto: http://blog.stepanivanovichkaragodin.org/ / Privatna arhivaStepan Karagodin\nJulija dosad nije znala da je njen deda bio ubica Staljinove tajne policije. “Nisam spavala nekoliko noći. Jednostavno ne mogu da spavam”, napisala je očito još u šoku. “Proučavala sam materijale i dokumente na tvom sajtu, mislila sam na mnogo toga i prisećala se mnogih detalja. Jasno mi je da ja nisam kriva, ali moji osećaji se jednostavno ne mogu opisati”, napisala je Julilja.\n“Otac moje bake je odveden iz kuće po nečijem naređenju iste godine kada i tvoj deda. Nikada se nije vratio. U kući su ostale njegove četiri kćerke, a moja baka je bila najmlađa među njima... Tako se ispostavilo da su u istoj porodici i krvnici i žrtve. Teško je i bolno to saznanje... Ali ja se nikada neću odreći istorije svoje porodice, kakva god da je ona... saznanje da niti ja niti bilo ko od članova more porodice kojih se sećam i volim ih nisu uključeni u zločine će mi u tom pomoći”, prenosi Sajbirian tajms.\nFoto: http://blog.stepanivanovichkaragodin.org/ / Privatna arhivaEgzekutor Nikolaj Ivanovič Zirijanov\n“Tuga koju su ti ljudi naneli nikada neće nestati. Zadatak narednih generacija je da ne ćute već da otkriju sve što se desilo. A cilj moga pisma tebi je jednostavno da kažem da mi je poznata ta sramna stranica moje istorije i da te u potpunosti podržavam. Ali, ukoliko ne otkrijemo istinu, nikada nećemo promeniti naše društvo”, napisala je.\nOna je kritikovala one koji i dalje odaju počast i slave Staljina i dižu mu spomenike.\n“To ne mogu da razumem, to mi je nezamislivo. Volela bih da mogu da napišem toliko drugih stvari, ali glavno sam rekla. Neverovatno me je sramota zbog svega i psihički me boli”, napisala je. “Osećam gorak ukus zbog toga što ništa ne mogu da promenim osim da ti priznam da sam u srodstvu s Nikolom Zirijanovim i da se pomolim za tvog dedu. Hvala na na tvom predanom radu koji je doveo do istine koju teško mogu da prihvatim. To mi daje nadu da će se zahvaljujući ljudima poput tebe naše društvo konačno razbuditi. Hvala još jednom i oprosti mi”, napisala je Julija.\nDenis je odgovorio adresirajući pismo na “unuku Nikolaja Ivanoviča Zirijanova, ubice NKVD iz Tomska, koji je ubio Stepana Karagodina 21. januara 1938. u Tomsku.\nFoto: http://blog.stepanivanovichkaragodin.org/ / Privatna arhivaPismo Juliji\n“Julija, napisala si veoma iskreno i dirljivo pismo, što je bio veoma hrabar potez. Iskreno sam ti zahvalan. Vidim da si divna osoba i drago mi je zbogo toga. Ponosan sam što mogu da ti odgovorim na pismo direktno i otvoreno. U meni nećeš naći neprijatelja ili nekog ko se uvredio, već osobu koja jednom zauvek želi da okončna beskrajno krvoproliće među Rusima. To mora zauvek da prestane. I mislim da je u našoj moći da to učinimo. Pružam ti ruku pomirenja, koliko god mi to teško bilo sa saznanjima i sećanjima koja imam. Nudim ti da prekinemo ovu situaciju. Svojim pismom učinila si glavnu stvar - bila si iskrena i to je više nego dovoljno. Ni ja niti bilo ko iz moje porodice nikada te neće optuživati. Znaj da si neverovatna osoba. Od srca ti hvala. Denis Karagodin (unuk)”.\nFoto: http://blog.stepanivanovichkaragodin.org/ / Privatna arhivaKaragodin s petoro od šestoro dece\nPoput mnogih porodica žrtava Staljinove represije, Karagodinovi su čekali do 1955, nakon smrti diktatora da bi im bilo rečeno da je Stepen stradao u pritvoru. Tek 1991 - više od pola veka kasnije - saznali su da je bio ubijen.\nDenis se dao u potragu kako bi utvrdio ko su osobe koje su ubile njegovog dedu - od inspiratora iz Kremlja, do vozača policijskih kamiona i sekretara koji su otkucali dokumenta NKVD. Tokom godina u kojima nije bila poznata sudbina njegovo pretka, njegova porodica je je tražila da sazna istinu.\n- Moja baka Ana je išla po različitim zatvorima i logorima do 1955. kada joj je dat papir o rehabilitaciji dede. Toga sam bio svestan još dok sam bio dete. Sve generacije u našoj porodici su činile sve što je bilo u njihovoj mogućnosti kako bi popunile tu rupu u porodičnoj istoriji. Dok sam sređivao porodične papire, uočio sam da je još mnogo praznina koje čekaju da budu popunjenje - rekao je.\nFoto: http://blog.stepanivanovichkaragodin.org/ / Privatna arhivaKaragodin sa ženom Anom detetom\n- Za dedom su tragale njegova supruga i kćerke, a sada je bio red na mene. Želeo sam da se uključim u istoriju moje porodice. Najpre se ispostavilo da nije u pitanju samo ubistvo, već masovno ubistvo. U njegovom slučaju pomenuto je osam ljudi i za sedam je naređeno da budu ubijeni. Počeo sam da skupljam informacije o zaposlenima u NKVD u političkim arhivama. Pomogli su i rođaci onih koji su ubijeni u Tomsku. Počeo sam da dobijam pisma i od dobijenog materijala, malo po malo, da sakupljam informacije o zaposlenima u NKVD: ko je hapsio, ko je tražio, ko je bio provereni svediok, ko je vodio istragu, ko je potpisivao naloge za hapšenje i slično . kaže Denis Karagodin.\nViše puta mu je rečeno da je u pitanju nemoguća misija, ali on je, uprkos tome, nastavio.\n- Naša istraga je okončana, a to je najvažnije. Utvrdili smo ono za čime je tragalo nekoliko generacija u našoj porodici - imena ubica. Svi su odradili svoj deo posla. Ja sam započeo 2012. i okončao 2016. - kaže sada.\nCela istraga je počela 1. decembra 1939, u noći kada su Stepana uhapsili ljudi iz NKVD u Tomsku.\nFoto: http://blog.stepanivanovichkaragodin.org/ / Privatna arhivaMesto ubistva\n- Sada imamo ceo lanac ubica - od organizatora u Moskvi da pojedinačnog izvršitelja u Tomsku, i to ne samo prezimena, već detaljne biografije, pojedinosti iz njihovih karijera i kućne adrese - navodi.\nIpak, kako kaže, posao još nije završen.\nFoto: WikipediaJosif Visarionovič Staljin\n- Drugi deo projekta je procesuiranje svih koji su krivi za ubistvo Stepana Karagodina - kaže.\nPočevši od Staljina, uključujući i ostalih dvadesetak, naročito Nikolaja Zirijanova.\n- Biće optuženi za namerno masovno ubistvo - obećava predani Karagodin.


f U čišćenje kanala u Sremu uloženo 105 miliona dinar - Arhus Centar Subotica\nU čišćenje kanala u Sremu uloženo 105 miliona dinar\nOvogodišnja ulaganja u izmuljenje i uklanjanje vegetacije na meliorativnim kanalima na teritoriji 17 mesnih zajednica u Sremu, na području Sremske Mitrovice, Rume i Iriga iznose 105 miliona dinara.\nNajveća pojedinačna investicija u radovima je uređenje 14 kilometara dvonamenskog kanala Jaračka jarčina, koji je izuzetno značajan za ovaj deo Vojvodine. Za čišćenje i izmuljenje Jaračke jarčine kod Jarka izdvojeno je ukupno blizu 45 miliona dinara, a radovi su sporovedeni u dve mesne zajednice, Jarku i Hrtkovcima.\nKanal Jaračka Jarčina pripada slivu Kudoš. Osim kanala ovog sliva, u 2013. godini uređen je i jedan broj kanala sliva Čikas, zatim, Bosut, Vrtić, Popova bara i Manđelos – Petrovci, Istočno obodni i Istočno obodni Manđelos – Petrovci.\nRadovi se finansiraju iz tri izvora – JVP "Vode Vojvodine", mesne zajednice i Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo, dok je izvođač Vodoprivredno preduzeće "Hidrosrem" iz Sremske Mitrovice.


Održivi mir u lokalnim zajednicama: Pogledajte foto radove srednjoškolaca na temu mira - eTrafika\nVi ste ovdje:Početna»Društvo»Održivi mir u lokalnim zajednicama: Pogledajte foto radove srednjoškolaca na temu mira\nOdrživi mir u lokalnim zajednicama: Pogledajte foto radove srednjoškolaca na temu mira\n14/05/2018 Društvo, 一 Izdvojeno, 一 Najnovije\nPokretna, interaktivna izložba od 32 fotografije pod nazivom „Održivi mir u lokalnim zajednicama“, biće otvorena u srijedu, 16. maja, u 13 časova u Američkom kutku u Banjaluci.\nPosjetioci će imati priliku da vide radove 64 srednjoškolca, koji su učestvovali na Boot kampovima za mlade lidere. Organizator je Helsinški parlament građana Banjaluka, a izložba se realizuje u sklopu projekta “Foto glasovi za mir“, koji podržava Američka ambasada u BiH. Nakon Modriče, Šamca, Odžaka i Maglaja, izložba je doputovala i u Banjaluku.\n“Zadovoljstvo nam je pozvati vas na otvaranje izložbe u Američkom kutku, gdje ćete imati priliku da pogledate kako mladi u Bosni i Hercegovini vide procese pomirenja i održivi mir u svojim lokalnim zajednicama”, poručuju iz Helsinškog parlamenta.\nProjekat „Foto glasovi za mir“ započeo je u junu 2017. godine, a cilj je stvaranje prostora za umrežavanje, saradnju i zajedničke aktivnosti mladih ljudi usmjerene ka promociji interetničkog razumijevanja i dijaloga. Pored navedenih kampova, jedna od aktivnosti jesu i izložbe fotografija na temu održivog mira, koje su nastale kao rezultat edukativnih radionica.\nTokom prošle godine su u sklopu projekta “Foto glasovi za mir“ organizovana četiri “Boot kampa za mlade lidere/ice“, na kojima su učesnici prolazili radionice na temu liderstva, komuniciranja, pomirenja, stereotipa i predrasuda i radionice fotografije, po specifičnoj photo-voice metodologiji koja predviđa upotrebu fotografije za svrhe zagovaranja promjena u lokalnoj zajednici. Učesnici kampova su bili srednjoškolci/ke od 16 do 25 godina iz lokalnih zajednica Doboj, Doboj Istok, Doboj Jug, Maglaj, Usora, Modriča, Gradačac, Šamac, Domaljevac, Odžak.\nBanjaluka fotografija Helsinški parlament građana Banjaluka izložba


Sedam stvari koje treba da znate prije nego što počnete da kreirate web sajt | N1 BA\nSedam stvari koje treba znati za kreiranje web sajta\n20.12.2017. |14:07 |\nKada je riječ o izgradnji bilo koje vrste prisustva na internetu, najbolje je da učite od profesionalaca, onih koji znaju kako da postignu dosljedne rezultate.\nDžon Overol, web dizajner i stručnjak za WordPress, podijelio je nekoliko savjeta koji mogu da vam budu od koristi prilikom pripreme i izrade web stranice.\nsavjeti web dizajn web dizajneri dizajneri uspjeh web sajt navigacija web hosting domena edukacija


Povratak u Budućnost: Podcast #7 – Naša zajednica\nHome › Novosti › Povratak u Budućnost: Podcast #7\n10. Juna 2021. Komentari isključeni za Povratak u Budućnost: Podcast #7 Novosti Naša zajednica\nU ovoj epizodi podcasta govore i pobjednici nagradnog konkursa na temu kulturne baštine Krajine, a tu je i razgovor Lajle Žalić sa Adnanom Družićem, mladim aktivistom i odnedavno službenikom za mlade Općine Bosanski Petrovac.\nKroz posljednju epizodu vas vodi Nejra Mustedanagić- Ljubijankić, a producent je Elvis Ćerimović – Conan.\nPodcast „Povratak u budućnost: Krajina“ dio je projekta „ADK2.0: Pozitivna mobilizacija mladih u Krajini“, koji se sprovodi u okviru programa Bosnia and Herzegovina Resilience Initiative (BHRI), a realizira ga Centar za demokratizaciju društva „Naša zajednica“ na području sedam općina i gradova (Velika Kladuša, Bužim, Cazin, Bihać, Bosanska Krupa, Novi Grad i Bosanski Petrovac).\nhistorijakrajinapovratak u budućnost


PSCG: Poziv na edukativnu pješačku turu povodom Svjetskog dana planina\nPoziv na edukativnu pješačku turu povodom Svjetskog dana planina\n10. dec: Svjetski dan planina - Edukativna tura Borići-M. Vratlo-pl. dom\nOrganizator: Agencija za razvoj i zaštitu Orjena i PK “Subra”\nCiljna grupa: osobe u bar minimalnoj kondiciji, voljne da vide, čuju i primjene nešto novo\nKontakt osoba: Željko Starčević (Agencija Orjen), tel: 069 360 803\nSvjetske klimatske promjene imaju, u kombinaciji sa ostalim faktorima, uticaj i na život na planinama, pa tako i na Orjenu. Dio njih moće se vidjeti i doživjeti na edukativnmoj turi planiranoj za nedelju. Polazak je od bivšeg motela “Borići” (800 m n.v.), u 10h. Prilikom pješačke ture, će se obići teren koji je u posljednjih 100 godina, postepenim gubitkom ekonomske snage sela, pretrpio znatne izmjene, kako negativne, tako i neke pozitivne. Uz vođenje i izlaganje Željka Starčevića iz Agencije za razvoj i zaštitu Orjena, pješačiće se kroz Perov do, nekadašnju poljoprivredno-stočarsku oblast, da bi se zatim preko Malog vratla prešlo dublje u planinu, u prostor Kamenske planine, kraja koji je danas znatno šumovitiji nego što je to bio početkom 20-og vijeka, kada se još uvijek intezivno koristio. S druge strane, ovaj povratak šume zadnjih godina sve više ugrožavaju neobično jake suše i dugotrajne vrućine, koje utiču na rubne dijelove nove šume. Kod planinarskog doma “Za Vratlom” (1160 m) predviđena je pauza (sa priganicama i osvježenjem), ali i upoznavanje sa mogućnostima savremene održive gradnje i njenom spoju sa zaštićenim područjima i mogućnostima koje se pružaju u razvoju raznih vidova eko-turizma.\nEdukativna tura, događaj je iz zajedničkog kalendara „Orjen, planina kraj mora“, čiji je koordinator Agencija za razvoj i zaštitu Orjena, a organizatori pojedinačnih dešavanja su PK „Subra“, NVO Orjen Outdoor, AK „Niskogorci“, Sekretarijat za komunalne poslove i ekologiju, MZ Kameno-Žlijebi, MZ Sušćepan-Ratiševina-Trebesin, NVO „Orka“, konoba Sikimić , NVO ”Eko Boka” i paraglajding klub “Adriafly”. Program se realizuje uz podršku Opštine Herceg Novi i Turističke organizacije Herceg Novi.\nTura, računajući pauze i povratak, traje ko 4 sata (do 14h), Organizator, Agencija za razvoj i zaštu Orjena, obezbjeđuju vođenje, dok će grupu u domu ugostiti planinarski klub „Subra“. Učešće na događaju je besplatno. Učestvuje se na sopstvenu odgovornost, odnosno za maloljetne na odgovornost roditelja ili staratelja.\nPočevši od 2003, proglasom Generalne skupština UN, 11. decembar se obilježava kao Svjetski dan planina, te se tom prilikom dodatno ukazuje na potrebu stalnog ukazivanja na golemi značaj planina i njihovog održivog razvoja za očuvanje kvalitetnog života stanovništva. Ovogodišnje globalne teme su stavljene pod naslov “Planine pod pritiskom: klima, glad, migracije”. Naime, klimatske promjene negativno utiču i na život ljudi u planini, što dodatno pojačava tendenciju iseljavanja stanovnika planina u gradske centre ili njihovu prekograničnu migraciju. Iseljavanje iz planinskih područja rezultiraće neprocenjivim gubicima u pogledu ekosistema i očuvanja kulturne raznolikosti i agrobiodiverziteta. Promišljenim ulaganjima u planinske krajeve mogu ublažiti teški životni uslovi u ovim zajednicama i preokrenuti migracioni trendovi.


IN MEMORIAM: Ivan Grubački - Guta (1942 - 2021)\nObjavljeno 11.01.2021. u 10h\nPosle duge i teške bolesti danas nas je napustio legendarni rukometni radnik Ivan Guta Grubački.\nMomir Rnić predaje nagradu za životno delo Ivanu Guti Grubačkom, na svečanosti u Gradskoj kući, u organizaciji SSGZ, marta 2016 godine\nRođen je juna 1942 u Zrenjaninu. Igrao je rukomet za Proleter i u Prvoj ligi za Vulkan u sezoni 1962 – 63. Postao je trener 1966. godine i sa kraćim prekidima bio je na klupi Proletera do februara 1985. godine. Iz četvrte lige Jugoslavije doveo je „crveno – bele“ do vicešampionske titule u elitnom rangu Jugoslavije 1984, odmah iza Metaloplastike. Proleter je tada prvi put izašao u Evropu i eliminisao Tusem Esen, a zatim je eliminisan je od Zaporožja.\nU momentu kada je 1985. godine napustip klupu Proletera, klub je bio drugi na tabeli u Prvoj ligi tadašnje Jugoslavije.\n1987. i 1988. godine bio je trener Hercegovine iz Sečnja, koja se tada takmičila u ligi BiH – Vojvodina.\nOsnovao je RK Gradnulica 1972. godine i bio njen prvi čovek do kraja života. 1991. godine je napravio neverovatan podvig i ušao sa Gradnulicom u Drugu ligu Jugoslavije. Takođe, izgradio je Sportski centar Gradnulica.\nBio je pomoćnik Tuti Živkoviću, selektoru reprezentacije Jugoslavije 1985. godine.\nOd 1977 – 2008. godine je bio direktor Hale sportova „Medison“. Od 1993. do 2.000. godine je obavljao funkciju predsednika RS Vojvodine i bio u upravnom odboru RSJ i RSS do 2008. godine, kada se penzionisao.\nOstaće upamćen kao najznačajniji sportski radnik u istoriji Zrenjanina. Bio je motor razvoja rukometa u Zrenjaninu i jedan od najznačajnijih rukometnih radnika u Vojvodini i Srbiji. Imao je neverovatnu energiju, koju je nesebično usmeravao ka sportu i razvoju sporta.\nOstavio je neizbrisiv trag u zrenjaninskom sportu – igrački, trenerski, organizacioni, ali i onaj ljudski, po čemu ćemo ga se uvek sećati.\nDatum i mesto sahrane će biti naknadno objavljeni.\nTagovi:ivan guta grubački, RK Proleter, Rukomet\nRukometni vanzemaljci Francuzi u utorak protiv Srbije u Kristalnoj dvorani


Zvezda ima kandidata za predsjednika FSS, ali to nisam ja: Terzić ima uslov - Ne može opet neko iz Partizana! | Sport | Fudbal\n4. August, 07:18\n31.05.2021. / 10:49


FutsalBALKAN - PRVA FUTSAL LIGA SRBIJE - NAJAVA 22. KOLA: Konačan rasplet u elitnom rangu! Ko će u baraž, a ko direktno u Drugu ligu?!\nPRVA FUTSAL LIGA SRBIJE - NAJAVA 22. KOLA: Konačan rasplet u elitnom rangu! Ko će u baraž, a ko direktno u Drugu ligu?!\nFacebook.com/ Dragan Gale Tomic Detalj sa utakmice\nPoslednje kolo Prve futsal lige Srbije doneće odgovor na sledeća pitanja: Ko će direktno ispasti iz lige, ko će igrati baraž mečeve protiv Vranja i Vinter Sporta, kao i ko će sa koje pozicije u plej of.\nSituacija na vrhu je, manje više jasna - Ekonomac je već u polufinalu plej ofa, a najviše šansi da izbegne četvrtfinale ima Nova Pazova kojoj je dovoljan bod protiv Internacionala kako bi sigurno preskočila prvu rundu doigravanja. Trećeplasirani je trenutno Novi Pazar, koji ne može dole, a gore može ukoliko savlada Smederevce, a Internacional bude bolji od Pazove. FON-u je dovoljan bod u Valjevu kako bi u plej of krenuo sa četvrte pozicije, a ostalo je da se vidi i sa kog mesta će krenuti Internacional i Kalča. Brige oko opstanka prebrinuli su Jastrebac i RB, dok bi baraž da izbegnu Samo pravo i Smederevo. Ova dva tima trenutno imaju po 19 bodova, Smederevo je bolje u međusobnom skoru, ali ima teži zadatak jer igra protiv Novog Pazara, dok će Beograđani dočekati Deus. Daleko od toga da će izabranicima Aleksandra Milenovića biti lako jer bi tim iz Sremske Mitrovice eventualnom pobedom, uz poraz Pirota od Kalče u Nišu mogao da izbegne direktnu selidbu u niži rang i da izbori baraž u kom bi tražio spas sezone. U svakom slučaju, očekuju nas spektakularni mečevi, a mi vam donosimo i sva službena za 22. kolo, kao i trenutno stanje na tabeli Prve futsal lige Srbije.\nPetak, 27.04.2018 18:00 - Smederevo - Sportska dvorana Smederevo\nDelegat - Sp. radnik: BERISAVAC Miloš\nEkonomac - Jastrebac\nPetak, 27.04.2018 19:00 - Kragujevac - sala "Jezero"\nSamo pravo - Deus Futsal\nPetak, 27.04.2018 20:30 - Beograd - Banjica\nDrugi sudija: SPASIĆ Bojan\nRB - FON\nSubota, 28.04.2018 19:00 - Valjevo - hala 15 septembra\nDelegat - Sp. radnik: NIKITOVIĆ Rajko\nDrugi sudija: BUROJEVIĆ Bojan\nTreći sudija: BOGDANOVIĆ Bojan\nKalča - Pirot\nSubota, 28.04.2018 20:30 - Niš - OŠ Mika Antić\nDrugi sudija: STAJIĆ Dejan\nNova Pazova - International\nNedelja, 29.04.2018 19:00 - Nova Pazova - OŠ Sveti Sava\nDrugi sudija: MATOVIĆ Slavenko\nMore in this category: « 'BEOGRADSKI DERBI' NA KRAJU 'BEOGRADSKOG PROLEĆA': Miloš Alilović i Đorđe Pantelić najavili duel Srpske i Ekonomista! 'HIČKOK MEŠA PRSTE' U DRUGU LIGU SRBIJE: O odlučujućem meču u borbi za opstanak između Foruma i Metalca govorili su Srđan Stojković i Vladimir Vukašinović! »\nĆavar šesto pojačanje "Br…\nFijasko budvana, da li su sada…\nNIKOLA CVETKOVIĆ POSLE POBEDE …\nLična karta - Kalča (Niš)


Najzastupljeniji proizvod u oblasti tekstilne arhitekture svakako su tende, reazlicitog oblika i dizajna, prilagodjene vasim zahtevima i potrebama. Ovi proizvodi su visokog kvaliteta, cije su komponente atestirane...\nPročitaj opširnije » Zatraži ponudu »\nBioklimatske pergole sačinjene su od najkvalitetnijih aluminijumskih profila 6063 T5 sa poliacetalnom i najlon(POM) UV zaštitom. Pogon lemela automatizovan je Somfy motorima najnovije generacije tip TILT IO. Lamele mogu da rotiraju...\nTende modernog dizajna, sačinjene od aluminijumske konstrukcije i kvalitetnog black out platna marke Sattler. Instaliranjem pergole bićete zaštićeni tokom cele godine od sunca, kiše, pa i snega. U ponudi imamo samodržeće i...\nPagoda je svojevrsna konstrukcija, nalik satoru, sacinjena od metalne osnove i precizno sasivenog krovnog dela od nezapaljivog PVC platna u vise boja, daju bogat i raskosan izgled. Postoji mogucnost sivenja i...\nFirma Marmil osnovana je 1995. godine u Kragujevcu, gradu u centralnom delu Srbije, oko 120 km udaljenom od Beograda, glavnog grada. U pocetku, to je bila mala zanatska...\nPostovani klijenti, pozivamo Vas da nas posetite na sajmu gradjevine u Beogradu, hala 1-arena, stand 1121. Ocekuje Vas sajamski popust od 20% na sve nase proizvode....\nMarmil doo © 2000 - 2022. All rights reserved. Created by IMS and ViewSource


U vremenu globalne ekonomske kataklizme, ni moji suparnici ni ja nemamo luksuz da se svađamo na račun dece, trudnica, siromašnih, penzionera i marginalizovanih grupa. Ako dobijem poverenje građana, neću ih ostaviti na cedilu. Da se nismo bavili kopanjem jama jedni drugima, nego da smo tu energiju pravilno usmerili, odavno bismo se vozili metroom. Kada sam razgovarao sa građanima prilikom obilaska stanice Prokop, zajedno smo konstatovali da je i ta stanica simboličan spomenik nesposobnosti našeg društva i naših stranaka da završe veliki projekat. Tada sam rekao da imam utisak da smo gradili svemirsku stanicu, da bismo je brže završili nego što završavamo Prokop, izjavio je, između ostalog, u intervjuu za Naše novine Aleksandar Antić, kandidat koalicije SPS-PUPS-JS za gradonačelnika Beograda.\nDa li je kampanja za gradonačelnika zapravo „bitka za Beograd“?\nU kampanji se borim protiv takvog utiska. Ovi izbori su, duboko u to verujem – prilika za Beograd. Mnogo prilika smo u prošlosti propustili dobrim delom i zato, što se mnogi, koji su upravljali Beogradom, nisu obazirali na nasleđe svojih prethodnika, već su smatrali da i život, i politika, i Beograd, počinju od njih! Ja činim suprotno. Nudim Beograđanima da svi zajedno ne propustimo priliku.\nDa li je istina da su vas, zbog toga što ne kritikujete svoje protivnike, kritikovali eksperti za politički marketing?\nIstina je. Pitali su me da li sam normalan što nisam oštar prema planovima svojih konkurenata. Ali, vreme je da konačno prestanemo sa pogubnim ponašanjem iz prošlosti i da svaki kreativan razvojni projekat politizujemo. Beogradu je u vremenu koje dolazi neophodno novo liderstvo, koje se ne zasniva na saplitanju suparnika, već na izboru najboljih ideja. Najbolje ideje sabiram, ja ih ne oduzimam. Za takvu, novu politiku, potpuno sam spreman. Došlo je vreme da Beograd dobije gradonačelnika čija će zrelost pobediti njegovu sujetu.\nJedini ste od konkurenata za gradonačelnika koji podržava projekat „Beograd na vodi“. Računate li da time sklopite savez sa SNS-om na gradskom novou?\nNišta u životu ne radim zbog političkih kalkulacija. O spuštanju Beograda na reke maštale su generacije pre nas. Planove o tome imao je i veliki Branko Pešić. Na taj projekat, „Beograd na vodi“, ne gledam kao na projekat SNS-a, jer on nadilazi razmere jedne stranke, pa čak i jedne vlade ili gradske uprave. „Beograd na vodi“ je test za našu generaciju političara – da li smo svi zajedno spremni da radimo na projektima koji prevazilaze trajanje našim mandata.\nKakve rezultate očekujete? Istraživanja su protivrečna. Neki vas vide kao trećeg čoveka, a opet, prema drugim istraživanjima, smatraju vas čak i favoritom iz senke?\nPustimo istraživanja. Mnogo više me ohrabruje velika podrška građana koji od mene zahtevaju da istrajem na ideji da Beograd ne sme da se deli. Jer, Beograd nisu samo gradilišta, investicije i projekti. Beograd su ljudi! Zato sam uveren u odličan rezultat naše koalicije u Beogradu. Siguran sam da su solidarnost i socijalna politika koju sam osmislio u saradnji sa PUPS-om, od 13.penzije do komunalnih subvencija, upravo ta, preko potrebna pobednička vizija moderne levice.\nMislite li da „pomiriteljska“ kampanja koju promovišete može doneti rezultate u srpskoj političkoj kaljuzi?\nTo je moja poruka Beograđanima, kao budućeg gradonačelnika. U vremenu globalne ekonomske kataklizme, ni moji suparnici ni ja nemamo luksuz da se svađamo na račun dece, trudnica, siromašnih, penzionera i marginalizovanih grupa. Ako dobijem poverenje građana, neću ih ostaviti na cedilu. Pomoć i solidarnost su reči koje ne smemo zaboraviti.


Obaveštenje roditeljima i porodicama sa troje i više dece - Ozonpress :: internet portal\nTag: obaveštenje, porodice, roditelji\nObaveštavamo vas da se spisak porodica i roditelja sa troje i više dece može proveriti (osim na telefon 309-105) i na sajtu Grada Čačka – www.cacak.org.rs.\nRoditelji čije se ime ne nalazi na spisku, mogu podneti zahtev za izdavanje kartice za popuste i umenjenje cena prilikom plaćanja dobara i usluga, na šalterima 10, 11 i 12 u Gradsoj upravi, svakog radnog dana od 15,00 do 19,00 časova.\nFormulare zahteva možete preuzeti na navedenim šalterima Gradske uprave.\nPri predaji zahteva potrebno je dati i lična dokumenta na uvid.\nGradska uprava za opšte i zajedničke poslove Čačak\nivan 12/01/2018 u 19:23 Odgovorite\nNista je ovo ,zadovoljavamo se sa 200 din.maksimalnog popusta …e Srbijo..\npoznavalac istorije 14/01/2018 u 13:52 Odgovorite\nhvala ne treba to su mi već uzeli sa povećanjem poreza koje su izmislili,sa novim prekršajima čiji je cilj otimanje para a duplo povećan broj udesa.


ponedeljak, 21. novembar 2016. 18:17h\nRegionalni sastanak - umrežavanja se realizuje u okviru istoimenog projekta koji sprovodi Fondacija za ekološke aktivnosti Zeleni/Green Limes i Lokalna građanska inicijativa LogIN, a sufinansira ga Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine.\nSastanci su tokom oktobra i novembra realizovani u Beogradu, Valjevu, Paraćinu, Sokobanji i Arilju.\nProjekat "Partnerstvom ka Pregovaračkom poglavlju 27" ima za cilj jačanje kapaciteta organizacija, dijalog sa donosiocima odluka, aktivno učešće u pregovorima i umrežavanju sa organizacijama koje deluju u oblasti zaštite životne sredine u Republici Srbiji. Kroz realizaciju projekta teži se postizanju umrežavanja, efikasnog partnerstva i saradnje institucija i organizacija civilnog sektora.\nTema ovog regionalnog satanka umrežavanja jeste Pregovaračko poglavlje 27 koje se odnosi na zaštitu životne sredine i klimatske promene, sa akcentom na upravljanje otpadom.\npartnerstvom ka pregovaračkom poglavlju 27


Detaljno o proizvodu: eliksir kapi\neliksir kapi Cena: 1000.00 din\nanitseptična biljna tinktura\n•\tOsvežava i dezinfikuje usnu šupljinu, zadržavajući prijatnu svežinu daha, preporučuje se kao preventiva protiv infekcija.\n•\tZaustavlja snažne napade kašlja, širi disajne puteve.\n•\tPotpomaže cirkulaciju u plućima.\n•\tPomaže kod srčanih tegova, odstranjuje grč i bol u grudima, tako da može zameniti nitroglicerin.\n•\tstomačnih tegoba (npr. grčeva),\n•\tpojačane fizičke aktivnosti,\n•\tstresa, napetosti, nervoze.


Najpoznatija srpska vojnička groblja || DRNDA INTERNACIONAL\nNajpoznatija srpska vojnička groblja nalaze se u mnogim krajevima ne samo naše zemlje, već i čitave Evrope.\nTokom bogate viševekovne istorije teritorija Srbije je bila česta meta osvajanja. Počev od naseljavanja na Balkansko poluostrvo i Avarsko-srpskog rata u 7. veku, preko Srpsko-Ugarskih ratova, pa do sukoba novijeg datuma – brojni ratovi su obeležili istoriju našeg naroda. Među njima najveće žrtve odnele su Prvi i Drugi svetski rat, kao i Balkanski ratovi.\nKoja su najpoznatija srpska vojnička groblja ostavili za sobom ovi ratovi otkriva vam pogrebno preduzeće Drnda Internacional.\nSpomen-kosturnica na brdu Zebrnjak spada u najpoznatija srpska vojnička groblja iz Prvog balkanskog rata. Podignuta je u čast poginulih srpskih vojnika tokom Kumanovske bitke. Upravo je ova borba označila početak oslobađanja kako Srbije, tako i Jugoistočne Evrope od Osmanskog carstva.\nSam spomenik je delo poznatog beogradskog arhitekte Momira Korunovića, a podignut je na brdu gde se odigrala bitka. Radovi na njemu su započeli 1934. godine. S obzirom da je teren bio veoma nepristupačan gradnja se odvijala sporo. Dodatni problem nastao je 2 godine kasnije kada je na polovini kule nestalo sredstava za gradnju. Ipak, uz sve nedeća koje su ga pratile završen je 1937. godine, te su u njega preneti posmrtni ostaci 678 vojnika.\nTrougaona osnova spomen-kosturnice simbolizira trojstvo vere izginulih boraca. Takođe, označava učešće 3 srpske divizije: Dunavske, Drinske i Konjičke. Od osnove polazi kula u vidu obeliska visine 48,5 metara. U unutrašnjosti je smeštena muzeološka postavka, kao i memorijalna kapela.\nSvojom impozantnom visinom predstavljala je najviši spomenik na teritoriji Balkanskog poluostrva. Mogao se videti čak i noću, jer su unutar bile smeštene 3 petro-maks lampe, kao večita kandila palim vojnicima.\nNajpoznatija srpska vojnička groblja iz Prvog svetskog rata\nNa nekadašnjoj periferiji grada, a danas u širem centru Soluna, nalazi se čuveno vojničko groblje na kome je sahranjeno 7.441 srpskih vojnika. Pored srpskih, nalaze se i grobovi francuskih, italijanskih, engleskih i ruskih vojnika poginulih na Solunskom fronta.\nZejtinlik je podignut na prostoru srpske poljske bolnice u čijem sastavu je tokom 1916. godine bilo malo groblje za naše preminule vojnike. Deset godina kasnije započele su pripreme za izgradnju velikog kompleksa. Savo Mihailović, prvi čuvar groblja, dobio je zadatak da otkrije posmrtne ostatke naših vojnika na prostoru gde su se vodile borbe za Solunski front. Ekshumacija je obavljena sa oko 250 grobalja.\nNa drugoj strani, u Srbiji uveliko su izrađivani elementi Zejtinlika po nacrtu arhitekte Aleksandra Vasića koji je razradio Nikolaj Krasnov. Celokupni materijal srpkog groblja potiče iz naše zemlje. Tako je kamen iz Džepa korišćen za izradu mauzoleja i krstova. Ploče su napravljene od granita iz Kadine Luke, a cement je iz Beočina.\nOko srpskog dela groblja posađene su mladice čempresa donete sa Hilandara. Dok je mozaike u kapeli po motivima srpskih srednjovekovnih fresaka izradila grčka umetnica Voila. Radovi na groblju završeni su 1936. godine, te je na Dan primirja u Prvom svetskom ratu osvešćena kapela, mauzolej i kosturnica.\nNajpoznatija srpska vojnička groblja iz Drugog svetskog rata\nU blizini nemačkog grada Osnabrika, tokom Drugog svetskog rata oformljen je logor u kome je bilo zarobljeno više hiljada oficira i vojnika Jugoslovenske kraljevske vojske.\nPrvi zarobljenici doveženi su 26. aprila 1941.godine. Već naredne godine broj se popeo na oko 4.500 zarobljenika samo iz naše zemlje. Zbog čega je ovaj logor svrstan u drugi po veličini, odmah iza oficirskog logora u Nirnbergu.\nU znak sećanja na srpske vojnike koji su stradali u njemu, 1966. godine podignut je spomen hram u Osnabriku, koji se nalazi u blizini srspkog vojničkog groblja.\nDrnda Internacional je pogrebno preduzeće sa tradicijom dugom skoro 3 decenije za organizovanje sahrane u skladu sa verom i željama porodice.\nStojimo vam na raspolaganju 24 časa dnevno, 7 dana u nedelji, a ukoliko je potrebno vršimo i prevoz umrlih iz inostranstva.


Mlin za Biber + rende za sir + sklopljiva štipaljka | Nonstopshop.rs\nPočetna / Sve za kuću i baštu / Oprema za kuću / Kuhinjski pribor posuđe i oprema / Mlin za Biber + rende za sir + sklopljiva štipaljka\nSvaki komad drveta Wood Holz proizvoda prođe kroz mnogo ruku kako bi zadovolji najstrože standarde kvaliteta, jer samo to garantuje da će finalni proizvod izdržati "torturu" svakodnevne primene u pekarama, mesarama, restoranskim ili hotelskim kuhinjama. Tu nema kompromisa, Wood Holz su vrhunski proizvodi koji pomažu majstorima kuvanja da stvore - majstorska jela. Wood Holz takođe izuzetno vodi računa o dizajnu proizvoda tako da je svaki detalj na proizvodu pomno smišljan, svaka ivica pomno obrađena, sa imperativom da bilo čiji pa i dečiji prsti mogu bez straha da uzmu u ruke svaki proizvod iz Wood Holz ponude. Pri tom, Wood Holz čuva u najvećoj meri izvornu lepotu drveta, izvlačeći najbolje iz njega, a da mu je sačuvana duša. Jer drvo živi i kada je posečeno, živi kroz estetiku, mekoću, lepotu...Mlin za Biber + rende za sir + sklopljiva štipaljka\nNapišite prvi komentar i ocenu za “Mlin za Biber + rende za sir + sklopljiva štipaljka” Одустани од одговора\nKutlača za špagete Leifheit Nylon Sterling


formula 1 kimi raikonen kraj karijere | Sport | Ostali sportovi\nKraj! Bio nasljednik Šumahera, najbrži na svijetu, sad ide u penziju: Poslije 20 godina u Formuli 1 rekao je dosta 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nPrgav, harizmatičan, brz, voljen od svih, a od naredne sezone penzioner!\nPoslije 20 godina nevjerovatne karijere najavio je penziju na kraju ove takmičarske sezone. Kimi Raikonen je i zvanično objavio da završava sjajnu karijeru.\n"Ledeni Finac" je počeo da se takmiči u Formuli 1 kao vozač Zaubera prije 20 godina, a 2007. godine je bio i šampion kao vozač Ferarija. Tada je u Ferariju zamijenio odlazećeg Mihaela Šumahera i postao najbrži čovjek na svijetu!\nVozio je i za Meklaren, Lotus i Alfa Romeo, a upravo će se kao član Alfa Romea oprostiti od F1.\n"To bi bilo to. Ovo je moja posljednja sezona u Formuli 1. Ovo je odluka koju sam donio još prošle zime. Nije bila ni malo laka, ali mislim da je poslije ove sezone vreme za neke druge stvari. Iako ova sezona još traje, želio bih da se zahvalim porodici, svim timovima za koje sam vozio, svima koji su imali ulogu u mojoj trkačkoj karijeri, a posebno sjajnim navijačima koji su me podržavali sve ovo vrijeme. Možda je za mene ovo kraj u Formuli 1, ali mnogo je stvari koje želim da iskusim i u njima uživam. Vidimo se, Kimi", napisao je on u oproštajnoj poruci.\nOvaj 41-godišnjak je u karijeri pobijedio na 21 trci, 103 puta je bio na podijumu, a do sada je osvojio 1.865 bodova.


Zene u crnom - Women in Black - Belgrade - Da ne zaboravimo genocig u Srebrenici\n"PAD BERLINSKOG ZIDA: POBEDA I/ILI POREZ?"\nVažni datumi koje obeležavamo\nŽenska mirovna koalicija\nKoalicija za sekularnu državu\nDa ne zaboravimo genocig u Srebrenici\n11-a godišnjica genocida u Srebrenici\nDana 10.jula 2006, Mreža Žena u crnom iz Srbije obeležila je 11-u godišnjicu genocida u Srebrenici, jednosatnim stajanjem u crnini i ćutanju, u Knez Mihajlovoj ulici. Od prostorija Žena u crnom do mesta stajanja, aktiviskinje su isle u pratnji policije, koja je bila prisutna i za vreme stajanja. Ženama iz Srbije pridružili su se i aktivisti/kinje iz SAD, Izraela, Palestine i Turske.\nSutra,11-og jula, Mreža Žena u Crnom iz Srbije putuje na komemorativni skup u Potočare.\n11.7.1995. – 11. 7. 2006.\nProtest u crnini i ćutanju – Trg Republike,\n10. jul 2006. 19.30h – 20.30h\nPre 11 godina 11. jula je Vojska Republike Srpske, uz podršku Miloševićevog režima počela da ubija dečake i muškarce iz Srebrenice. Za osam dana ubijeno je više od 8.000 ljudi bošnjačke nacionalnosti samo zato što su bili drugačijeg imena, nacije, vere... Likvidirani su i u naše ime, iako smo javno, jasno i glasno od samog početka državno organizovanih zločina protestovale, zahtevale odgovornost, odlazile na mesta zločina počinjenih u naše ime, izražavale solidarnost i saosećanje sa porodicama žrtava.\nTo i dalje činimo.\nSmena diktatorskog režima oktobra 2000. nije dovela do raskida sa zločinačkom prošlošću. Organizovano se poriču zločin i zločinačka prošlost. To čini i vlada Vojislava Koštunice. Građanke i građani i Srbije nisu taoci samo Ratka Mladića i još petorice neizručenih haških optuženika, već sadašnje vlade i poremećenog vrednosnog sistema u kojem se zločinci slave kao heroji a građani/nke koji zahtevaju odgovornost za rat i ratne zločine, se proglašavaju izdajnicima.\nPovodom jedanaeste godišnjice genocida u Srebrenici obraćamo se građankama i građanima bošnjačke nacionalnosti, ali i celokupnoj javnosti Bosne i Hercegovine ponavljajući:\nJedanaestu godišnjicu genocida u Srebrenici obeležićemo protestom u Beogradu na Trgu Republike, 10. jula od 19.30h do 20.30h. Aktivistkinje Mreže Žena u crnom iz Srbije posetiće 11. jula mesto gde se godinama sahranjuju žrtve srebreničkog genocida da bi iskazale poštovanje prema ubijenima i solidarnost sa porodicama žrtava.\n11 jul POTOČARI\n11. jula 2006, kao i svake godine na taj dan, u Potočarima je održana komemoracija za žrtve genocida. Mi, Žene u crnom, bile smo uz svoje prijateljice, uz svoje sestre po miru, uz porodice ubijenih u genocidu, uz bosanski narod. Nas četrdeset petoro aktivistkinja i aktivista Mreže Žena u crnom Srbije, položile/li smo venac na kome smo ispisale/li “Oprostite nam”. Prisustvovale/li smo molitvi za žrtve i ukopu posmrtnih ostataka 505 pronađenih tela.\nPo povratku u Beograd, poslale/li smo pismo zahvalnosti svojim prijateljicama iz Udruženja građana Žene Srebrenice i Udruženja Pokret "Majke enklave Srebrenica i Žepa". Grupa naših mladih aktivistkinja i aktivista (uzrasta do 25 godina) napisale/li su pismo svojih utisaka.\nPORUKA MAJKAMA SREBRENICE\nDrage naše sestre po miru,\nHvala vam na svemu!\nNemamo reči da izrazimo ono što smo doživele tokom dženaze - komemorativnog skupa u Potočarama.\nNemamo reči da izrazimo koliko smo dirnute time što ljudi koji su došli da se oproste od svojih najbližih, da odaju počast žrtvama srebreničkog genocida, imaju u svojim srcima toliko pažnje, nežnosti, poštovanja za nas koje smo došle iz Srbije da se pridružimo vašem bolu.\nDa i vam i ovog puta zatražimo oproštaj za sva stradanja, poniženja, bol, patnju... koje su vam naneli i u naše ime. Mi to osećamo ne samo svojom moralnom obavezom već i elementarnom ljudskošću. Juče u Potočarama, na svakom koraku smo osećale i pogledima ljudi, videle u gestovima, čule reči zahvalnosti.\nZahvalnost za naš tako skroman i mali gest dolaska na mesto zločina počinjenog u naše ime... i to nas je veoma, veoma potreslo...\nSada, još i više nego pre, znamo da ćemo zajedno nastaviti da se borimo za mir i pravdu na prostoru bivše Jugoslavije i u celom svetu.\nSada, još i više nego pre, znamo da su solidarnost, poštovanje, saosećanje, pažnja, razumevanje... veoma važni za izgradnju pravednog i trajnog mira.\nSada, još i više nego pre, znamo da smo mi žene najaktivnije u izgradnji mira.\nSada, još i više nego pre, znamo da niko i nikada ne može pokidati niti solidarnosti, poverenja, poštovanja, uzajamne podrške... koje smo zajedno stvorile i nastavljamo da stvaramo.\nVaše sestre po miru iz Mreže Žena u crnom koje su bile u Potočarama: iz Beograda, Kraljeva, Leskovca, Novog Sada, Novog Pazara, Niša, Priboja, Pirota, Zaječara, Velike Plane, Vlasotinca.\nu ime Mreže Žena u crnom\nOMLADINA MREŽE ŽENA U CRNOM SRBIJE - POTOČARI 11.07.2006\nOtišle/li smo u Potočare na obeležavanje genocida u Srebrenici jer saosećamo sa porodicama žrtava i sa bosanskim narodom. Pre jedanaest godina, kada je genocid počinjen, mi smo bile/i deca. Danas, kao mladi ljudi koji će stvarati budućnost, osećamo odgovornost i za prošlost i za sadašnjost. Tada je naša država činila zločine u naše ime, danas Vlada Srbije u naše ime poriče i obstruira istinu o zločinima. Mi saosećamo patnju sa porodicama žrtava genocida i odajemo poštu svim žrtvama. Naša je dužnost da se borimo za istinu i pravdu. Osećanje bola iz nas u Potočarima govori “Oprostite nam”.\nMnogima od nas ovo je prvi dolazak u Srebrenicu, prvi neposredan susret sa porodicama žrtava, prva mogućnost da im se zagledamo u oči i prepoznamo užas koji oni nose duboko u sebi.\n“Dok smo ulazili u masu, osetila sam kako mi srce brže lupa i u isto vreme sam se osećala zadovoljno što sam tu i što mogu da budem sa svima njima. Kada je počela pesma “Gdje ste?”, to je ostalo duboko u meni; ta pesma, to je istina. I toliko dostojanstva u onim ljudima , divim im se zbog hrabrosti. Vrlo sam im zahvalna zbog načina na koji su nas prihvatili: prilazili bi , polako bi nekog od nas uzeli za ruku i rekli: Hvala vam. I nisu morali više ništa ni da kažu ni da urade. Tu smo se savršeno razumeli. Tu je njihova bol i naša bol.”\n“Razmišljala sam: kako je izgledalo ovo mesto pre tačno 11 godina? Mora da je bilo isto ovako vruće. Sigurno nisu imali ni kap vode. Da li su tačno znali šta će im se desiti? Sve što sam znala o ovom genocidu postaje realnije, predstave postaju detaljnije… Prisustvo na licu mesta kao da oživljava i sam događaj.”\n“Neko me je pitao: koliko li je ljudi došlo? Neka je došla po jedna majka, po jedna sestra, po jedna supruga, po jedna ćerka, po jedna unuka… za 10 000 ubijenih. Čitajući imena žrtava sa spomen ploča, gledala sam u godine njihovog rođenja: 1985, 1953, 1908… i u godinu njihove smrti 1995. Dečaci, odrasli muškarci i starci, ubijeni ne zato što su predstavljali pretnju, već zato što su Muslimani.“\n“Čuje li se ova molitva u Srbiji? Da li se čuo genocid? Istina o zločinu ima svoj zvuk, znam, neprekidan kao vreme, neka je i tih poput same tišine. Biram da budem taj zvuk, zajedno sa ubijenima i njihovim živima. Svi moramo znati, niko nikada ne sme zaboraviti: sve se promenilo 11. jula 1995. i ništa više nikada neće biti kao pre.”\n“Krenula sam iz saosećanja, jednostavno, nešto ljudsko me je pokrenulo. Tragedija takve razmere, počinjena u ime Srbije! Ja nemam odgovornost - ta zemlja obeležava moj pasoš – ja imam odgovornost… Pa još svi ti mladi ljudi, neki bi bili moji vršnjaci, neki i mlađi… Čudovišno. Ne možeš ništa, niti si mogao, ali ja imam tu potrebu, čak i fizičku, da stanem na stranu žrtava. Sve je to za mene vrlo lično.”\n“Bilo mi je bitno da ídem, i emotivno i politički. Celo iskustvo je potresno. Najteže od svega doživela sam iščitavanje imena 505 žrtava. Trajalo je satima. Posle toga, dugo su mi njihova imena odzvanjala u glavi. Iako sam bila mala kada se sve desilo, ovaj odlazak za mene kristališe značenje odgovornosti i produbljuje odgovornost u meni, što me čini politički zrelijom.”\n“Odlučio sam da ídem u Potočare posle razgovora sa jednim prijateljem koji je bio prošle godine. Hteo sam da pokušam da razumem šta se desilo i zašto se desilo. Kako sam bio dete tada kada je genocid počinjen, tek skoro sam se sa svime upoznao. Želeo sam da vidim te ljude, da budem među bližnjima ubijenih: da svoj formirani stav izbliza doživim. Najjači momenat za mene bila je pesma “Gdje ste”, i taj dečiji glas koji ju je pevao. Pričao sam sa jednom srebreničkom majkom. To mi je potpuno otvorilo oči. Tu mi se sve složilo. Po povratku za Beograd, kada sam se oprostio sa svima, tek posle, seo sam u park na putu do kuće… da razmislim. Od tog trenutka, sve je tako lično.”\n“Ako je čitanje imena još 505 žrtava trajalo više od dva sata, pitam se koliko je vremena trebalo za ubijanje 8000 ljudi.”\n“Osećam se izdanim i tužnim, nisam znao kako će izgledati ovo što sam video: bol i tugu ljudi koji su bili tamo. Jako sam gnevan na ljude koji su počinili zločine, na ljude koji opravdavaju zločine i na ljude koji ne priznaju zločine. Ne ponovilo se!”\nAna (Novi Sad), Aurelija (Novi Sad), Dženana (Novi Pazar), Emina (Novi Pazar), Jasmina (Zaječar), Maja (Leskovac), Marija (Leskovac), Marko (Beograd), Miloš (Velika Plana), Mima (Zajecar), Tamara (Beograd). Mi smo aktivistkinje i aktivisti omladine Mreže Žena u crnom Srbije, koju formiraju mlađe/mlađi od 25 godina starosti.\n© 2006-2012. Zene u crnom. Sva prava zadrzana.\nDesigned by e-Srbija


Ovako su Delije odgovorile Grobarima na gađanje jajima (VIDEO) | Telegraf – Najnovije vesti\n18. Maj 2017. |\nOvako su Delije odgovorile Grobarima na gađanje jajima (VIDEO)\nNavijači Crvene zvezde verovatno nisu očekivale akciju Grobara\nU prvoj četvrtini utakmice između Partizana i Crvene zvezde u dvorani “Aleksandar Nikolić”, domaći navijači su izveli akciju gađanja Delija jajima.\tpročitaj još HAOS U PIONIRU: Grobari gađali Delije rafalom jaja, pukao i topovski udar! (VIDEO) (FOTO)\nKakav derbi: Veličković u poslednjoj sekundi srušio Zvezdu! (FOTO) (VIDEO)\nŠkuletić stigao u Pionir, ali je izbegao da prođe pored Delija! (VIDEO)\nTome je prezhodila uvredljiva poruka, a pored jaja, u dvorani je pukao i topovski udar.\nNakon što su se navijači Partizana neometano vratili na tribinu, Delije su odgovorile skandiranjem “jajare”, “šta ćete bez jaja, Grobari”.\nTagovi: Delije, Grobari, KK Crvena zvezda, KK Partizan\tPoređaj komentare:\nJSD zagrebacki decki 18.05.2017 - 22:01\nSta ce Jugosloveni mukice, oni jedino imaju hrabrosti da na daljinu gadjaju jajima ili kad ih 20 na jednog, inace, gde god odu i kad god pridju svi ih redom gaze…evo i sad, gadjanje na daljinu jajima je njihov vrhunac hrabrosti…sve u duhu njihovih osnivaca.\nMarkoni 18.05.2017 - 20:33\nGrobari vi ste nasi idoli!\nЖика Живац 18.05.2017 - 20:31\nHahah pravo u centar


Početna / Vesti / Grad Zaječar obeležava Dan oslobođenja Zaječara u Prvom svetskom ratu\nTimočka 17/10/2019 | 10:52\tVesti, Društvo, Zaječar\nGrad Zaječar u subotu, 19.oktobra obeležava Dan oslobođenja Zaječara u Prvom svetskom ratu.\nPrvo će za predstavnike ambasade Francuske u Srbiji u 10 sati biti organizovan prijem u Gradskoj upravi Zaječar, nakon čega sledi ceremonija polaganja venaca na Francuskom vojnom groblju koja je zakazana za 11 sati.\nCeremonija polaganja venaca na Trgu oslobođenja (spomenik Timočanima stradalim u Balkanskim i Prvom svetskom ratu) zakazana je za 11 sati i 45 minuta.\nU okviru obeležavanja Dana oslobođenja Zaječara u Prvom svetskom ratu delegacije Francuske i Maroka u pratnji gradskih zvaničnika i predstavnika Ministarstva odbrane i vojske i boračkih organizacija posetiće Narodni muzej u Zaječaru (12 časova), a zatim i Carsku palatu „Feliks Romulijanu”(14:15).\nPrethodna Danas sunčano i toplo vreme, maksimalna dnevna temperatura i do 28 stepeni\nSledeća Međunarodni turnir prijateljstva u košarci za dečake do 12 godina u Zaječaru


KRAJ ŠTRAJKA U GOŠI I ZVANIČNO: Zaključen Sporazum o prekidu i splati od po 30.000 dinara | Vesti | Kurir\nBiznis 19.09.2017. 11:19h 19.09.2017. 11:30h\nBEOGRAD - Petomesečni štrajk u Fabrici šinskih vozila "Goša" danas je i formalno završen, Sporazumom o okončanju kolektivnog radnog spora koji su zaključili predstavnici poslodavca i zaposlenih u prisustvu miritelja Republičke agencije za mirno rešavanje radnih sporova, rečeno je u toj Agenciji.\nOvaj sporazum ima snagu izvršne isprave, a potpisali su ga predsednik štrajkačkog odbora Milan Vujičić i generalni direktor Goše Milutin Šćepanović u prisustvu miritelja Živka Kulića.


Opuštajuća dejstva modernog spa centra\nTokom poslednjih godina sve češće nailazimo na termine Spa, Spa centar, hidro-terapija i slično. U suštini blagotvorno dejstvo mineralnih sastojaka iz vode koja se koristi u lekovite svrhe nadale ...\nVaši ljubimci kao gosti apartmana\nMnogi ljubitelji životinja nemaju razumevanje za pitanje većine srpskih hotelijera i vlasnika apartmana, ali činjenice kao što su buka, fiziološke potrebe, ili jednostavno navike domaćih životi ...\nDefinitivno najluđi mesec u godini je mesec Decembar. Zašto? Dolazi Nova godina. Sumiraju se poslovni rezultati i lični uspesi. Završetak, ali i novi početak. Decembar mesec je rezervisan za žur ...\nNovi apartmani jedan su od vodećih portala za iznajmljivanje smeštajnih kapaciteta apartmanskog tipa u Beogradu i u svojoj bazi sadrže veliki broj apartmana različitih karakteristika. Apartmani se ...\nZašto nam je potreban odmor?\nOdmor, iliti predah od svakodnevice, za mnoge od nas je preko potreban, često i neophodan kako bi smo uspeli da ostanemo normalni ostatak godine. Neretko se govori o tome kako današnji način život ...


Marko Stojanović – FK Spartak Ždrepčeva krv Subotica\nStručno predavanje za trenere\nDejan2019-06-12T23:51:30+02:0012. 06. 2019.|\nSaradnja sa Fakultetom za sport i fizičko vaspitanje Univeziteta u Novom Sadu daje svoje prve rezultate. U trofejnoj sali Sportskog saveza grada Subotice u sredu 12. juna profesor Marko Stojanović održao je stručno predavanje na [...]\nwwwfkspartakcom2019-06-25T20:47:35+02:0012. 06. 2019.|


Foto: EPA/ DEAN LEWINS, printscreen/ RK Metaloplastika\nNovak je u meču trećeg kola protiv Amerikanca Tejlora Frica osetio bol u predelu stomaka\nObjavljeno: 22.02.2021. 16:53h\nNovak Đoković je trijumfalno završio učešće na ovogodišnjemAustralijan openu, pobedivši u finalu Danil Medvedeva u tri seta 7:5, 6:2, 6:2.\nOvom pobedom došao je do 18. Gren slem titule, a devete u Melburnu.\nIpak, nije sve bilo idealno po prvog reketa sveta, pošto je u meču trećeg kola protiv Amerikanca Tejlora Frica osetio bol u predelu stomaka, pa je bilo pitanje da li će uopšte nastaviti ovaj duel.\nStegao je zube i u pet setova prošao dalje. Nakon ovog meča rekao je da je pod znakom pitanja da li će u osmini finala uopšte izaći na megdan Raoniću, ali je ipak uspeo i sa lakoćom se plasirao u četvrtfinale.\nMnogi teniseri i treneri su diskutovali o ovoj povredi, jer je izašla informacija da mu je pukao trbušni mišić, pa su svi bili izneneđeni njegovim oporavkom u kratkom roku.\nNakon dodele pehara i na šampionskoj konferenciji sam Đoković se osvrnuo na tu temu.\n"Odmah sam osetio da je pukao stomačni mišić. Posle meča sam rekao da pretpostavljam da je to, ali sam osetio da je pokidan. Bilo je spekulacija, pitali su se kako sam se brzo oporavio, da je to nemoguće. Shvatam ih, svi imaju pravo na svoje mišljenje, ali to nije fer. Ali nije ni prvi ni poslednji put. Nisam dozvolio da to utiče na moju igru, osvojio sam trofej kao odgovor na sve to.\nO tome da li je moguć brz oporavak i koliko traje saniranje ovakvog vida povrede kontaktirali smo sportskog fizioterapeuta, koji ima dug staž u ovom poslu i koji na velikim smotrama pomagao rukometnoj reprezentaciji Srbije i slavnoj generaciji Metaloplastike koja je pokorila Evropu i u kojoj se i dan danas nalazi, Branka Bana Mrkonjića.\n- Ljudi su uvek skeptični kada je je u pitanju nešto novo. Iskreno, mi se još nismo susreli sa takvim vidom rehabilitacije, koja može u kratkom roku da pomogne sportistima, ali opet treba verovati da je to moguće, jer sportska medicina napreduje iz dana u dan - rekao je Mrkonjić.\nNovak je furiozno odigrao polufinale i finale, da se u toku igre nije ni naziralo da povreda postoji.\n- Pratio sam ceo turnir i mogu reći da sam bio oduševljen nastupom Novaka i veoma sam srećan zbog novog osvojenog Gren slema. Ipak, nisam mogao da ne primetim, pogotovo nakon toliko pitanja o njegovoj povredi, da se odlično kretao u poslednja dva meča, a ako je u pitanju puknuće trbušnog mišića, morao je nakon toliko dana da oseti bol i da se to primeti na terenu. Međutim, ja verujem u napredak u ovoj oblasti. Mnogo godina sam u ovom poslu i znam da je sve moguće kada je sportska medicina u pitanju. Zato bih voleo da, ako postoji tretman koji može tako brzo da zaleči trbušni mišić, bude javno objavljen, da bi nama pomogao u našem edukovanju i razvoju, jer to je rehabilitacija koja može promeniti celokupni sport - zaključio je Mrkonjić.\nNOLE SE PROŠETAO SA PEHAROM: Čuvena plaža Brajton postala deo istorije!\nI LJUBIMAC HRVATSKE NACIJE ČESTITAO NOVAKU: Javno je objavio koliko ga Srbin oduševljava! "Idemo uzet još toliko"\nBranko Bane MrkonjićTenisPovredaStručno mišljenjeFizioterapeutNovak ĐokovićRK MetaloplastikaAustralijan open\nAU! NOVI ESTRADNI RAT! VODITELJKA ISPROZIVALA EMINU JAHOVIĆ NA NAJGORI MOGUĆI NAČIN: "Šta bi smo bez tog GLASIĆA!?"\nDIJANA HRKALOVIĆ PROVELA 4 SATA U SBPOK: Pogledajte kako izgleda posle saslušanja o vezi sa Veljom Nevoljom (FOTO)


7 je pozivni broj telefonskog okruga za Georgetown. Za fiktivni broj telefona 9382661 i pozivni broj grada 7, broj za pozivanje je 7 9382661. A Georgetown se nalazi u Ostrvo Asension.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 9382661, pozivni broj grada 7 (Georgetown) i Državni pozivni broj 00247, broj za pozivanje je 00247 7 9382661. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 7, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Ostrvo Asension i želite da pozovete osobu u Georgetown, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Ostrvo Asension je +247 (00247), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Georgetown, morate da dodate +247 7 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 9382661, pozivni broj grada 7 (Georgetown) i Državni pozivni broj 00247, broj za pozivanje je 00247 7 9382661.


Minut ćutanja za reprezentaciju Argentine (video) - Sputnjik Srbija\n21:00 22.06.2018 (osveženo 22:56 22.06.2018) Preuzmite kraći link\nNa udaru su najviše bili selektor Sampaoli i prva zvezda tima Mesi, koji je ponovo razočarao sve ljubitelje fudbala.\nMediji u Argentini ogorčeni su na svoje reprezentativce, a ovaj video-snimak pokazuje voditelje jedne TV stanice koji su održali minut ćutanja za svoju selekciju.\n— SKOR (@SozcuSkor) 22. jun 2018.\nMinut ćutanja, Argentina


Taman što su popustili, Nemačka pred ponovnim zaključavanjem?! “Kontrole metode nisu dovoljne” – Naši u svetu\nTaman što su popustili, Nemačka pred ponovnim zaključavanjem?! “Kontrole metode nisu dovoljne”\nObjavljeno 30/06/21 u 18:00\nSve su glasniji zahtevi za strožim kontrolama nemačkih turista koji se sa odmora vraćaju u svoju domovinu. Brzo širenje zaraznije delta-mutacije virusa i u Nemačkoj je razlog zbog kojeg sve više pokrajinskih premijera insistira na pooštravanju pravila koji se tiču testova i pravila oko karantina za ljude koji se vraćaju u zemlju, prenosi Dojče vele.\nU Nemačkoj od ponoći karantin za povratak iz Portugala i Rusije\nU Rusiji rekordan broj preminulih od korone u jednom danu, a evo i koliko je zabeleženo novih slučajeva\nNA PRAGU VELIKOG OTKRIĆA: Vakcine Fajzer i Moderna doživotno štite od korona virusa?!


Krkotić: Moramo da slavimo! – Reprezentacija.me\nKrkotić: Moramo da slavimo!\n0 317 1 minut čitanja\nCrnogorski fudbaleri odradili su posljednji trening pred put za Luksemburg, đe ih u neđelju očekuje meč sa najmanjom zemljom Beneluksa. Dobra prilika da se godina završi pobjedom i da se koliko toliko popravi utisak iz meča sa Moldavijom i teškog poraza, poručili Miloš Krkotić i povratnik Marko Ćetković.\n”Nema lakih utakmica, danas svi igraju fudbal, i sigurno da moramo da slavimo u posljednjem meču u ovoj godini. Moramo popraviti utisak iz utakmice sa Moldavijom, kada smo pred našim navijačima primili pet golova. Nema pritiska, iako nam fali nekoliko igrača. Lijepo bi bilo da pobijedimo da zaključimo godinu sa tri boda, da vratimo samopouzdanje. Vjerujem da će priliku dobiti igrači koji su manje igrali u ovim kvalifikacijama, da pokažu koliko se na njih može računati”, poručio je Krkotić.\nIstog mišljenja je i povratnik u crveni dres, fudbaler Budućnosti Marko Ćetković.\n”Ne znamo puno o Luksemburgu. Poslije serije loših rezultata dobro bi bilo da pobijedimo, da godinu završimo na pravi način. Ja već godinu ipo dana nijesam bio u ”A” timu. Međutim, odigrao sam dobro posljednjih 12 utakmica, skrenuo sam pažnju selektoru, i dobio sam poziv, i nadam se da ću ga opravdati. Ako dobijem šansu, iskoristiću je na pravi način. Tu sam da pomognem selekciji, i da dokažem selektoru da mi je mmjesto u reprezentaciji.”\nReprezentacija u subotu ujutro putuju za Luksemburg, a meč je u neđelju od 19 sati.(cg-fudbal.com)\ncrna gora - luksemburg krkotic krkotic reprezentacija crne gore


Talibanski lider otkrio kako je pao Kabul - BIGportal.ba\n19 Avgusta, 2021 19 Avgusta, 2021 0254\nViši talibanski lider Vahidula Hašimi objasnio kako su zapravo talibani zauzeli Kabul.\nHašimi je u četvrtak rekao za Rojters da ni talibani nisu očekivali da će ući u Kabul i da nakon što je predsednik Ašraf Gani pobegao iz zemlje “nije bilo nikog da se odupre, pa smo ušli i zauzeli grad i sada kontrolišemo Kabul”.\nA od pada Kabula svakodnevno se objavi na stotine slika i video snimaka haosa, ali ceo svet je ipak najviše zabrinut za žene i njiova prava koja pod talibanima ne postoje.\nSada je o tome govorio i Hašimi, koji je rekao da će o ulozi žena u Avganistanu, uključujući njihovo pravo na rad i obrazovanje i način oblačenja, odlučivati visoki islamski akademski savet. Prema njegovim rečima, taj savet će odlučiti da li će devojčicama biti dozvoljeno da idu u školu ili ne.\n“Oni će odlučiti da li žene treba da nose hidžab, burku, samo veo ili nešto slično”, naveo je Hašimi.\nNavodeći da su u Avganistanu stanovnici 99,99 odsto muslimani i da veruju u islam, Hašimi je poručio:”A kada verujete u zakone, svakako bi ih trebalo primeniti. Imamo savet i oni će odlučiti sta ćemo učiniti”.\nGlavni portparol talibana Zabiula Mudžahid rekao je u utorak na konferenciji za novinare u Kabulu da će ženama biti dozvoljeno da rade i uče i “da će biti veoma aktivne u društvu”.\nTokom svoje vladavine od 1996. do 2001. godine, vodjeni islamskim zakonoma, talibani su sprečavali žene da rade, a devojčicama nije bilo dozvoljeno da se školuju, žene su morale da nose burke u javnosti i smele su da izlaze iz kuće samo uz pratnju muškog rođaka.\nŽene koje su kršile pravila ponekad su trpele ponižavanje i javno bivale pretučene od strane talibanske verske policije. Zapadni lideri su poručili da će “novim talibanima” suditi prema njihovim postupcima, uključujući i način na koji se ophode prema devojčicama i ženama.\nHaiti: Broj žrtava se popeo na 2.189


Pomoć s vrha: Zuckerberg i Obama pomažu startupima | Express\n61 prikaza 26. lipnja 2016.\nPomoć s vrha: Zuckerberg i Obama pomažu startupima\nBarack Obama i Mark Zuckerberg sudjelovali su na Globalnoj konferenciji poduzetnika gdje su razgovarali o budućnosti startupa\nAmerički predsjednik Barack Obama pridružio se Marku Zuckerbergu i drugim poduzetnicima na Globalnoj konferenciji poduzetnika u Silicijskoj dolini gdje su raspravljali kako tehnologija može pomoći malim poduzetnicima.\nObama i Zuckerberg složili su se da treba podupirati startupe, te im omogućiti bolju povezanost i dostupnost novih alata, od pronalaženja partnera diljem svijeta do financijske podrške.\n"Ispostavilo se da pokretanje vlastitog posla nije lako. Morate imati pristup kapitalu, upoznati prave ljude, morate imati mentore koji vas mogu uputiti u pravom smjeru", rekao je američki predsjednik.\nZuckerberg je skrenuo pozornost na FbStart, Facebookovu platformu dizajniranu za pomoć mobilnim startupima. Startupi koji se prijave u ovaj program dobivaju pristup mentorskom programu kao i besplatne alate i usluge u vrijednosti od 80.000 dolara. FbStart je dio Internet.org inicijative, koja ima cilj donijeti besplatan internet zemljama u razvoju.\n"Novih alata uvijek ima, oni su pozitivni za mlade poduzetnike. No, moramo usmjeravati poduzetnike, istaknuti im važnost korištenja tih prednosti koje im omogućuju globalno širenje", zaključio je Zuckerberg.\nObama je naglasio i kako će američka vlada financirati sve više mladih poduzetnika koji nude rješenja za problem klimatskih promjena, ali i poboljšanje općeg stanja područja pogođenih klimatskim promjenama.\nstartup tehnologija Barack Obama Facebook Mark Zuckerberg\nTop News 483 prikaza


Leskovački polumaraton opravdao očekivanja atletičara i organizatora - Dnevnik Juga\nPočetna / GRADOVI / Leskovac / Leskovački polumaraton opravdao očekivanja atletičara i organizatora\nIna Dendić 27/10/2019\tLeskovac, SPORT Ostavi komentar\nU Leskovcu je nakon 18 godina održan 20. Leskovački polumaraton koji je okupio veliki broj učesnika iz zemlje i regiona. Ovaj maraton obuhvatio je tri trke – na 21 km, 10,5 km i trku zadovoljstva dugu 4 km.\nOvu sportsku manifestaciju otvorio je Stefan Kitanović, član Gradskog veća.\n„Leskovački polumaraton je još jedan u nizu događaja kojim želimo da ukažemo na važnost bavljenja sportom. Mi želimo da ova manifestacija postane tradicionalne, da se oživi trkačka tradicija, jer će ove trke poslati najbolju sliku Leskovca u svet. Ta slika je sve lepša jer je Leskovac svakim danom sve atraktivniji i razvijeniji – kazao je Kitanović.\nZamenica gradonačelnika dr Jasmina Ranđelović, član Gradskog veća Brankica Stamenković i potpredsednika Saveza za borbu protiv narkomanije i verskih sekti Valentina Aksentijević Mitrović su pobednicima uručile pehare i vredne nagrade, kao i su vaučere za kupovinu sportske opreme.\nPobednik u polumaratonu je Kristijan Stošić (Beograd), koji je ostvario vreme od 1:12:40. Drugi je bio Zoran Radičanin (Beograd) 1:20:10, dok je treće mesto osvojio Nikola Kapetanović iz Loznice sa vremenom 1:22:18. U ženskoj konkurenciji najbolja je bila Vesna Kiradijeva iz Skoplja (1:39:20), druga je danijela Cvetković iz Beograda (1:42:48), dok je na trećem mestu Aleksandra Vugdelija iz Niša (1:48:07).\nU trci na 10,5 kilometara najbrži je bio Branislav Živić (40:59), zatim Dejan Ranđelović (41:28), a na trećem mestu je bio Vladimir Savanović (41:59). Kod dama titulu najbrže osvojila je Sandra Uzelac (45:42), druga je Marija Papović (49:48), a treća (51:06).\nNajbolji atletičari i atletičarke su, uz pehar dobili i novčane i robne nagrade, a svi koji su učestvovali za uspomenu imaju i medalju.\nPrethodni Čestitka gradonačelnika Leskovca povodom Sveta Petke\nSledeći Futsaleri Leskovca deklasirali Prokupčane


Vodič za naknadu štete | Advokat Anđelković Novi Sad\nŠteta je umanjenje nečije imovine ili sprečavanje njenog povećanja, kao i nanošenje drugome fizičkog ili psihičkog bola ili straha.\nU različitim životnim situacijama može se desiti štetni događaj koji će prouzrokovati materijalnu i/ili nematerijalnu štetu.\nDanas su najčešći sudski postupci oni koji za predmet imaju naknadu štete, zbog čega smo odlučili da napišemo Vodič za naknadu štete u kom će biti sadržani svi stručni tekstovi o kojima smo do sada pisali, a koji za temu imaju neki od oblika naknade štete.\nU blogu Naknada Štete pronaći ćete odgovore na osnovna pitanja: šta je šteta i koji oblici štete postoje, u kom roku je moguće tražiti naknadu štete, kao i osnovna uputstva u pogledu pojedinih osnova za naknade štete.\nKao jedan od najčešćih osnova za naknadu štete javlja se ujed psa lutalice. U toku kalendarske godine zabeleži se nekoliko hiljada napada pasa lutalica na ljude. Kada se ovome doda broj naknada štete po osnovu pada u šaht, rupu ili na ledu, lako se izvodi zaključak da na godišnjem nivou jedinice lokalne samouprave izdvajaju velike svote novca u te svrhe. Znatan broj oštećenih lica pravo na naknadu štete ostvari u mirnom postupku, dok drugi deo svoja prava ostvaruje u sudskom postupku. Detaljnije o ovoj temi pisali smo u našem blogu Naknada štete zbog ujeda psa, pada u šaht ili pada na ledu.\nPrema podacima Ministarstva nadležnog za rad, samo tokom 2018. godine zabeleženo je 788 teških povreda na radu i 7 smrtnih povreda. Najveći broj povreda je zabeležen u delatnostima prerađivačke industrije, zdravstvene i socijalne zaštite, trgovine na veliko i malo itd. Prema prirodi povreda, najčešći su prelomi, a prema starosnoj dobi najveći broj povreda je zabeležen kod zaposlenih u starosnom dobu od 30 do 49 godina, dok prema polu čak 74,09% povređenih su bili muškarci. Veliki broj povreda je zabeležen i u narednim godinama, iako je Vlada Republike Srbije donela Odluku da se 2019. godina proglasi godinom bezbednosti i zdravlja na radu. Povrede su česte iako je veliki broj ljudi usled pandemije virusa Covid-19 upućen na rad od kuće. Ovoj statistici treba dodati i veliki broj povreda koje ne bivaju prijavljene. Detaljnije o temi Naknade štete zbog povrede na radu čitajte u našem blogu.\nStatistički podaci pokazuju da se u našoj državi na godišnjem nivou desi oko 17.000 saobraćajnih nezgoda, od kojih najveći udeo zauzimaju saobraćajne nezgode nastale sudarom dva automobila. Znatan broj odštetnih zahteva se uspešno završi u postupku pred osiguranjem, kada oštećena lica angažuju advokata za naknadu štete. Više o ovoj temi pročitajte u našem blogu Naknada štete nastale u saobraćajnoj nezgodi.\nUčestali problem sa kojima se danas veliki broj zaposlenih lica susreće jeste Nezakonit otkaz ugovora o radu, imajući u vidu činjenice da takve odluke donose nestručna lica koja ne poznaju zakonsku proceduru. Iz nezakonitog otkaza ugovora o radu nastaje osnov za naknadu materijalne štete, a u retkim slučajevima i osnov za naknadu nematerijalne štete. O ovoj temi smo pisali u našem blogu Naknada štete zbog nezakonitog otkaza.\nUsled nepredvidivosti životnih situacija u ovom vodiču nisu sadržani svi mogući osnovi za naknadu štete, zbog čega savetujemo da se u svakom konkretnom slučaju konsultujete sa advokatom za naknadu štete radi pokretanja eventualnog postupka.


Selidbe Beograd - Sremska Mitrovica | Ajkula Selidbe | Beograd\nSelidbe Beograd – Sremska Mitrovica\nby Ljubiša | Aug 21, 2020\nMožda se selite u Sremsku Mitrovicu jer ste kupili lepu nekretninu? Ili, moguće da je razlog preseljenja dobijanje novog i boljeg radnog mesta? Kako god, potrebna vam je sigurna ruka da vas provede kroz ceo taj proces, koji mnogima deluje strašno, i od koga strepe, ali mu se i raduju, u isto vreme.\nDa i vi ne biste imali ovako pomešana osećanja, najbolje rešenje jeste da angažujete profesionalce. Stručna lica će doći kod vas, u vreme koje vama odgovara, i tom prilikom će obaviti besplatnu procenu vaše selidbe.\nCena selidbe zavisi od nekoliko parametara. Prvi od njih je obim selidbe. Zaista nije isto da li se seli samac, studenti, ili višečlana porodica. U praksi smo preselili dosta firmi, pa je bilo potrebno da se pravilno upakuje sav inventar, na primer.\nKad je reč o pokućstvu, nekada porodice imaju predmete koji su kabasti ili je potrebno da se najpre rasklope pa onda ponovo sklope. Najbolji primer za to su regali, garderoberi i slično. Naši timovi vam mogu ponuditi i tu uslugu, jer drugačije ove stvari ne mogu biti prenešene.\nPored kabastih stvari, postoje one koje su lomljive, veoma vredne… Zbog toga je od presudne važnosti da se sve lepo obeleži, i tada je raspakivanje daleko lakše i jednostavnije. Naši pakeri sve to rade za vas.\nKada je reč o ostalim zaposlenima, to su ljudi koji odlično barataju liftovima koji se koriste tokom selidbi, kao i viljuškarima. Postoje ljudi koji rade utovar i istovar, kao i iskusni vozači. Naši vozači znaju svaki puteljak u Srbiji, jer se tim poslom bave kroz dugi niz godina.\nSelidba po sistemu ključ u ruke je vaša najbolja odluka, zato što ćete moći samo da sve propratite, bez učestvovanja, i to će onda za vas biti srećan dan, kada započinje jedno novo životno poglavlje.\nCena selidbe je uvek pristupačna i svakome je dostupna, jer je realna. Sve ćete saznati tokom prvog razgovora sa nama, zbog toga je dobro da nas pozovete onda kada imate preseljenje u planu, da zajednički napravimo najbolji plan, kao bi sve proteklo u savršenom redu.


Brodotrogir- Songa Hawk na doku u Trogiru!! | Portal Trogira\nBrodotrogir- Songa Hawk na doku u Trogiru!!\nU doku trogirskog škvera brodovi se redovito izmijenjuju, Malinska i Laslovo privezali su se za opremnu obalu, a slijedeći period u doku rezerviran je za servisiranje i održavanje tri tankera.\nJučer je ušao prvi od tri dogovorena tankera, pod nazivom SONGA HAWK (127.90*20). Tanker plovi pod zastavom Marshall otoka, a njime upravlja Songa shipmanagement Ltd, tvrtka koja se nalazi u sastavu Blystad grupe s kojom Brodotrogir d.d. već duže vrijeme efikasno surađuje. Songa Hawk je tanker novije izgradnje, izgrađen 2009. godine u Južnoj Koreji i ove godine mu istječe petogodišnja klasa radi čijeg produženja se i nalazi u doku.\nKako bi se zadovoljili postavljeni kriteriji za dobivanje petogodišnje klase, djelatnici remonta obavit će sve potrebne radove što podrazumijeva čišćenje, podvodno i nadvodno bojanje oplate, izmjenu cinkova kao i pregled, održavanje i reparaciju različitih strojeva i opreme koja se nalazi u strojarnici i po palubama. Ukoliko sve bude išlo po planu tanker će se razdokovati polovicom ovog mjeseca.\nNakon uređenja ovog broda u dok će ući m/t Sepen, iz flote domaćeg brodara Dinamarin d.o.o., koji već duži niz godina svoje brodove remontira u našem doku, a potom i drugi tanker iz flote Songa shipmanagement Ltd-Songa Opal.\nSonga Hawk tanker na dok u Trogiru\nThis entry was posted in Trogirske Vijesti and tagged brodogradilište, brodogradnja, brodotrogir, odražavanje brodova, ships, songa hawk, tanker, tehnologija, Trogir. Bookmark the permalink.


OPĆE I POJEDINAČNO U RUSKOM ROMANTIZMU S POSEBNIM OSVRTOM NA M.J. LJERMONTOVA (JUNAK NAŠEG DOBA) A.S. PUŠKINA (EVGENIJ ONJEGIN) | The University of Split Repository\nSplit: University of Split, Faculty of Humanities and Social Sciences, University of Split, 2019. urn:nbn:hr:172:143420\nŽupić, A. (2019). 'OPĆE I POJEDINAČNO U RUSKOM ROMANTIZMU S POSEBNIM OSVRTOM NA M.J. LJERMONTOVA (JUNAK NAŠEG DOBA) A.S. PUŠKINA (EVGENIJ ONJEGIN)', Undergraduate thesis, University of Split, Faculty of Humanities and Social Sciences, University of Split, accessed 22 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:172:143420\nŽupić A. OPĆE I POJEDINAČNO U RUSKOM ROMANTIZMU S POSEBNIM OSVRTOM NA M.J. LJERMONTOVA (JUNAK NAŠEG DOBA) A.S. PUŠKINA (EVGENIJ ONJEGIN) [Undergraduate thesis]. Split: University of Split, Faculty of Humanities and Social Sciences, University of Split; 2019 [cited 2022 May 22] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:172:143420