Radio Šumadinac > Forum > OPŠTI FORUMI > Ljubav - Seks - Romantika > Neformalne veze nisu bezazlene: Zamke prijateljstva „sa povlasticama“\n27.12.2019 10:32 #1\nZadnji Put Online : Danas @ 06:49\n1 Month 1 Week 5 Days 7 Sata 48 Minuta 20 Sekunde\n26 Minuta 4 Sekunde\nStatistika pokazuje da se fizička veza bez emocionalne bliskosti u 60 odsto slučajeva ugasi u prvih šest meseci. Na početku sve izgleda jednostavno, a onda se stvari komplikuju kada se jedna strana zaljubi ili ohladi.\nRomantična komedija “Prijatelji sa povlasticama” je za mnoge koji su krenuli stopama Dilana (Džastin Timberlejk) i Džejmi (Mila Kunis) više od filma. Ona je, onako nezvanično, uputstvo za upotrebu neformalnog odnosa “ugovorenog” kao veza bez obaveza i “konzumiranja” čiste fizičke privlačnosti bez emocionalne bliskosti. Međutim, film donosi i opomenu da jedna neobavezna priča bazirana na uživanju u seksu, ipak može da se “izvitoperi” u ljubav. Šta bismo još morali da znamo o tzv. prijateljstvu sa povlasticama, ako nam se već ukazalo kao primamljiva formula po kojoj možemo da budemo sa nekim, a da, ipak, budemo sami? Za početak da ovaj odnos nije bezazlen kao što na prvi pogled izgleda. Zamke vrebaju sa svih strana.\n- Ovo je nešto između prijateljstva i partnerstva u koje se dvoje drugova upušta zarad seksa - kaže Vesna Petrović, psiholog i psihoterapeut. - Prvo sve izgleda vrlo jednostavno. Ljudi se dogovore da se viđaju, ali da nisu u vezi. To znači da se u startu odreknu bilo kakvih obaveza i odgovornosti, osećajući da će im seksualna nota biti dovoljna, a svaka druga relacija samo teret. Međutim, ništa nije toliko prosto kao što izgleda. Vrlo brzo se ispostavi da neko ne može da bude samo “kombinacija”, “rezervni igrač”, “sigurni poziv” ili kako god se to nazivalo.\nIstraživanja pokazuju da je prijateljstvo sa povlasticama sve masovnija pojava. Ono je, sasvim sigurno, oduvek postojalo, ali se nije tako nazivalo, tumačilo i otkrivalo. Danas je, čini se, sasvim u redu da se o njemu priča naglas. Jedna britanska onlajn studija, rađena na 50.000 ljudi, pokazala je da je svaki drugi ispitanik imao iskustvo neobavezne veze sa prijateljem. Većina je to pravdala nemogućnošću da se posveti bilo kome. Trećina je kao razlog navela previše obaveza na poslu ili karijeru kao životni prioritet. Značajan broj je priznao da se razočarao u ljubav, pa u ovim formama pronalazi neku vrstu i utehe i zadovoljstva.\n- Ovo je doba opšte otuđenosti, ali i egoizma. Niko više neće da se žrtvuje ni za koga i ni za šta, a jasno je da je svaka veza neki vid odricanja. Ljudi su postali emocionalno škrti i tromi. Lakše im je da imaju nekog prijatelja sa kojim mogu da ugovore seks kada im odgovara, nego da se posvete stvarnom partneru, ulažu u odnos i razvijaju osećanja - kaže sagovornica “Života plus”.\nAli ima i onih duboko povređenih, koji su prošli pravu golgotu u ljubavi i iz nje izašli kao “invalidi” srca. Nejaki da se izleče od traumatičnih iskustava iz prethodnih veza, radije biraju nekog za “privremeno-povremene” susrete, ubeđeni da u njima ne mogu da stradaju. Iz straha da ih emocionalna bliskost ne baci na novi “front”, povlače se čim prepoznaju da neka veza ima tendenciju da manje bude prijateljska, a više partnerska.\n- Međutim, ni tu ne postoji apsolutna garancija da im se neće dogoditi ljubav. Mnoge neobavezne priče su se, kad-tad, pretvorile u veoma opasne. U velikom broju slučaja, jedan od partnera se zaljubi i više ne može da podnese odnos u kojem je sve bilo po principu “kako vetar duva”. On sada želi da se ta relacija redefiniše - navodi psiholog.\nMeđutim, uglavnom se dešava da druga strana nije zainteresovana za to i da u takvom “napretku” veze vidi samo svoje lično “nazadovanje”. Ili se jedno od njih samo ohladi i poželi da ode. Tek tako. Bez pozdrava. I tu prestaje da teče med, a izliva se čaša žuči.\nStudija rađena na 14.000 američkih studenata je otkrila da je glavni motiv za ulazak u ovakvu vrstu odnosa - želja da se izbegnu emotivne zavrzlame koje su prirodne u pravim, formalnim vezama. Ali ispostavlja se da ni prijateljstvo sa povlasticama nije spaseno potencijalnih emocionalnih “rolerkostera”. Zaljubljivanje jednog partnera nije jedino što može da naruši ugovorenu harmoniju.\n- Ponekad se prijatelji zaigraju, pa spontano počnu da rade stvari koje inače rade parovi. Posle seksa, predlože da odu u bioskop ili na večeru, prespavaju jedno kod drugog, a onda im takve “sitnice” postanu rutina. I zbog njih, gotovo po pravilu, jedna strana pomisli da bi to moglo da preraste u vezu. A onda se razočara kada vidi da je usamljena u tom razmišljanju. Ponekad problem iskrsne kada neko od njih izgubi kompas i počne da šalje poruke ili zove u bilo koje doba, iako su se od početka dogovorili da toga nema. Situacija se za čas iskomplikuje i onda kada se pojavi iznenadna ljubomora, pa jedno od njih (ne)svesno sabotira društveni život onog drugog, uz pravljenje scena ili proveravanje s kim je i šta radi prijatelj sa povlasticama - navodi Petrovićeva.\nI tako se odnos vrlo brzo transformiše. Statistika pokazuje da se ova priča u 60 odsto slučajeva ugasi u prvih šest meseci, dok u 30 odsto nastavi da živi do godinu dana. U većini slučajeva se pokvari prijateljstvo, jer povlastice više nisu nešto što prija i jednoj i drugoj strani. Postaju balast. A ne zadovoljstvo.\n- Najvažnije je da se ima na umu da posle upuštanja u seksualne odnose sa prijateljem, koji pritom može da bude i bivši dečko/devojka, više ništa neće biti isto. Prijateljstvo će se neminovno urušiti. To može da se desi kada se jedno od njih zaljubi u onog drugog ili u treću osobu, kada se iznevere bilo kakva neizgovorena očekivanja, ako se umeša ljubomora... Ali, može da se desi i krajnost - da odnos preraste u pravi ljubavni. Ima mnogo slučajeva srećnih brakova nastalih iz neobavezne veze. Jer sa emocijama se zaista nikada ne zna - poručuje sagovornica “Života plus”.\nIako ne postoji precizna niti univerzalna definicija prijateljstva sa povlasticama, većina ga određuje kao vezu osoba koje se više godina druže, dobro se poznaju i poštuju, pa se seks među njima desi kao neka vrsta nadogradnje odnosa.\n- Mnogi od njih su svesni da se izuzetno dopadaju jedno drugom fizički, ali da su im životne ambicije suprotne, pa ne žele ni da pokušaju da usaglase različitosti. Naravno, ima i onih koji su emotivno nezreli, pa misle da im je bolje da imaju neku “sigurnu luku” oko koje ne moraju da se trude, nego da šansu pruže ljubavi - objašnjava psiholog.\n- To je odličan način da izgubiš i prijatelje i povlastice. Ne znam dva čoveka da im je ova zamisao uspela, a da jedno, ili oboje, ne završe plačući i ne bude skandal. Teško je kontrolisati dinamične emocije i njihov razvoj, nije da smo baš toliko napredovali kao vrsta, pa da možemo da isključimo sve otežavajuće faktore na dugme.\n- Po meni su kombinacije super stvar kada ti je potreban samo seks i nula emotivne povezanosti. Znači, čisto fizičko zadovoljenje potreba. Kombinacije su jednostavne, ako su osobe zrele i znaju šta žele. Tu ste da vam bude lepo i da seks bude vrhunski, to je sve.\n- Prijatelji sa povlasticama i krenu sa tim “zreli smo, otvoreni, povezani duhovno i intelektualno, sve je O.K.” Ali ne možeš da potpišeš da se emocije neće promeniti i onda prvobitni dogovor otpada, pa se ne čujemo pet godina.\n- Kako neko može da zamisli seks sa prijateljem? Ja imam druga, ali pravog, i meni bi to sa njim bilo ravno incestu. Privlačan dečko, ali ne mogu da zamislim seks sa njim. Ukoliko mogu, to mi znači nije prijatelj, već neki trenutni status podložan promeni.\nZamke u ciniji\nZadnji Post: 11.12.2015, 06:50\nZadnji Post: 05.12.2015, 18:37\nDa li je Tito imao veze sa Staljinovom smrcu?\nZadnji Post: 22.02.2014, 00:53\nZadnji Post: 07.11.2013, 20:30


Posle 95 DANA U BOLNICI GLUMAC preminuo u 41. GODINI od posledica KORONA VIRUSA! Slomljena supruga poručila: "Bog ima još jednog anđela u raju" - Zena.rs\nPopularni brodvejski glumac Nik Kordero preminuo je u 41. godini nakon tromesečne borbe sa korona virusom, saopštila je njegova supruga Amanda Klots.\nNik Kordero sa suprugom Amandom Foto: Profimedia\nSlučaj mladog glumca već je obišao planetu kada mu je usled brojnih komplikacija sa infekcijom amputirana i noga. Javnost je bodrila Kordera i navijala da što pre ozdravi, no posle 95 dana bolesti - sve se završilo tragedijom.\n"Bog ima još jednog anđela u raju sad. Moj dragi suprug preminuo je jutros", napisala je Amanda na Instagramu, i dodala kako je bio okružen ljudima koji ga vole "dok je nežno napuštao zemlju".\nOna je proteklih nedelja redovno obaveštavala javnost o tome kako teče lečenje njenog supruga, te o komplikacijama koje se javljaju, a s obzirom na Nikove godine niko nije očekivao ovakav ishod na kraju.\nGlumac je bio u bolnici još od marta, ali tek u maju je postao svestan i zabeležen je mali napredak.\n"Zbog Kovida-19, Nikova pluća su teško oštećena. Izgledaju kao da je pušio neprekidno preko 50 godina", rekla je Amanda, a potom dodala da će mu biti potrebna transplatacija pluća. Nažalost, Nik nije dočekao oporavak...\nOvaj glumac bio je briljantan na pozorišnim daskama, a 2014. nominovan je i za nagradu Tony. Pojavljivao se i na malim ekranima u nekoliko serija - "Blue Bloods", "Law & Order: Special Victims Unit" i "Lilyhammer"\nPar se iz Njujorka preselio u Los Anđeles prošle godine, zbog Nikovog angažmana u mjuziklu "Rock of Ages". U braku su bili od 2017, a zajedno imaju i sinčića Elvisa. Upoznali su se na Brodveju gde je Aman, da radila kao plesačica.


LJUBAVNI HOROSKOP ZA NAREDNIH 10 GODINA – 24 HUMOR\nLjubavni horoskop i horoskopski znaci. Kakvi su horoskopski znakovi u ljubavi: ovan, bik, blizanci, rak, lav, devica, skorpija, vaga, strelac, jarac, ribe, vodolija\nTačno znaju da kažu pravu stvar u pravom trenutku, žene padaju na njihove reči. Intimni trenuci sa muškarcem u ovom znaku mogu da budu veoma zanimljivi. Vole radi edukacije pa i stimulacije da čitaju erotske časopise, a takođe privlači ih i pornografija. Većina voli da eksperimentiše sa više partnera. Ali se sasvim dobro prilagođavaju i željama partnerke. Ukoliko se zaljubite u Blizanca očekuje vas nezaboravna vožnja u ljubavnom luna parku\nSRETNI DANI PO HOROSKOPU ZA SVAKI ZNAK POSEBNO


MyCity » Audio/Video montaža » CDA format?\nNapisano na dan: 4.3.2004\nPoslao: 04 Mar 2004 17:26\nkakva je razlika izmedju CDA i WAV formata.\nPoslao: 04 Mar 2004 21:22\nCda ti je format audio pesme. Kad ubacis disk sa audio muzikom u winamp na primer u play listi ces primetiti tu ekstenziju.\nPoslao: 04 Mar 2004 22:23\nWav format ti je kompresija za komp dok je CDA audio format. Kvalitet zvuka je skoro isti!!!\nPoslao: 04 Mar 2004 23:22\nCDA je format koji ti vidiš iz Win$-a i svi su iste veličine... to i jesu WAVovi samo što se nalaze na CDu... isto kao VOBovi sa DVDa kada se grab-uju dobiješ AVI...\nPoslao: 10 Mar 2004 07:58\ngamzzy ::CDA je format koji ti vidiš iz Win$-a i svi su iste veličine... to i jesu WAVovi samo što se nalaze na CDu... isto kao VOBovi sa DVDa kada se grab-uju dobiješ AVI...\nmax ::Wav format ti je kompresija za komp dok je CDA audio format. Kvalitet zvuka je skoro isti!!!\nSlazem se da isto zvuci i da je velicina fajla ista CDA i WAV, ali problem je kod citanja, naime neki pleyer-i citaju WAV, ali zato CDA ne funkcionise, ustvari to je i bio povod za otvaranje ove teme.\nP.S. Starije verzije Winamp-a su bas cesto ostajale nemocne pri koriscenju CDA formata.\nPozdrav iz Kosjerica:)\nPoslao: 10 Mar 2004 08:26\nNe razumem, ako sam išta koristio za slušanje audio diskova koji naravno imaju ekstenziju *.cda onda je to bilo u "Winamp"-u, kako misliš da starije verzije imaju problema sa tim?\nPoslao: 10 Mar 2004 11:49\nGoranK ::Ne razumem, ako sam išta koristio za slušanje audio diskova koji naravno imaju ekstenziju *.cda onda je to bilo u "Winamp"-u, kako misliš da starije verzije imaju problema sa tim?\nVerzija winamp 2.78 (znam da je prevazidjena) me je navela na razmisljanje da ima razlike u citanju, odnosno zapisu,ova dva formata, jer *.wav fajlovi nisu billi problematicni dok *.cda fajlove pomenuti winamp nije uspeo da pokrene...\nP.S. ...jos neke verzije, mozda 2.8*, imaju isti problem. Dok od 3 na ovamo nisam imao takvih problema (iste fajlovi su bili u pitanju)...\nPoslao: 10 Mar 2004 12:57\nNe verujem da ti je to do verzije winamp-a. Kod mene je 2.79 cini mi se. Probao sam sve verzije i nisam primetio da i jedna ima taj problem. A da nije mozda to kabla? Meni su davno rekli da nemam neki kabl pa da ne mogu slusati audio cd-ove. Javi mi koji ti je mail pa cu ti poslati jedan program da vidim da li ce on da pusta audio pesme.\nPoslao: 10 Mar 2004 15:24\nTo je audio kabel pomoću kojeg običan audio zvuk ide iz CD uređaja u muzičku karticu gde se preko softwerskog mixera kontroliše... on služi isključivo za analogno slušanje muzičkih (audio) CDova... win2000/XP po default-u rade digitalno, mada se i to može vratiti na analogno... analogno manje opterećuje procesor (ako ga uopšte opterećuje )\nPoslao: 10 Mar 2004 16:47\nDa bas tako audio kabl a cda podrzava i Winamp 1.2 to je prvo sta su ubacili pa tek onda MP3\nOvaj topic je pregledan 6462 puta\nUkupno su 384 korisnika na forumu :: 4 registrovanih, 1 sakriven i 379 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: Dorcolac, kolateralnasteta, Smd, voja64


Huan Guaido, opozicioni lider i predsednik Narodne skupštine\nHuan Guaido, uputio je svog političkog izaslanika u Vašington, kako bi uspostavio vezu sa američkom vojskom – izjavio je lider venecuelanske opozicije.\nGuaido je u subotu objasnio da je taj potez povukao u pokušaju da dodatno poveća pritisak na predsednika Venecuele Nikolasa Madura da se povuče sa funkcije. Guaido je precizirao da je reč o Karlosu Večiju osobi koju, kako je rekao, SAD priznaju kao venecuelanskog ambasadora. Guaido Večija opisuje kao osobu sposobnu da otvori direktnu komunikaciju ka mogućoj vojnoj koordinaciji.\nIako je Guaido više puta do sada ponavljao komentare administracije predsednika SAD-a da su sve opcije za uklanjanje Madura u igri – malo ko, kako u SAD-u ili pak u venecuelanskoj opoziciji smatra da je vojna akcija verovatna.\nTenzije dve strane međutim postaju sve izraženije. Vladimir Padrino, venecuelanski ministar odbrane, osudio je kako se izrazio, nezakonit upad plovila obalske straže SAD-a u teritorijalne vode Venecuele. Iako nije pružio nikakve dokaze – Padrino je rekao da su ga brodovi mornarice Venecuele prisilili da se povuče.\n"Ne znam da li će druge države prihvatiti ovakve akcije u područjima njihove nadležnosti, ali mi to nećemo", rekao je Padrino.\nOdbili smo nezakonit upad plovila američke vojske: Vladimir Padrino\nAmanda Azubuike, američka pukovnica i portparolka Južne komande, izjavila je da je brod obalske straže SAD-a bio misiji sprečavanja trgovine drogom u međunarodnim vodama Karipskog mora. Odbila je mogućnost da detaljnije komentariše incident.\nPrethodnih dana Padrino je osudio i, kako ih je oznsčio, pokušaje američke vojske da poseju razdor u redovima venecuelanske vojske – što je izazvalo odgovor američke mornarice i admirala Krega Falera – koji je ukazao na mogućnost pomoći Guaidu.\n"Radujem se razgovoru o tome kako možemo podržati buduću ulogu onih (oficira venecuelanskih oružanih snaga) koji donose ispravne odluke, stavljajući ljude na prvo mesto i uspostavljaju ustavni poredak", rekao je Faler.\nHuan Guaido, opozicioni lider i predsednik Narodne skupštine Venecuele pod kontrolom opozicije, pozivajući se na Ustav, u januaru je objavio da preuzima privremeno predsedništvo tvrdeći da je Madurov reizbor 2018. godine bio nelegitiman.\nGuaida su podržale Sjedinjene Države i većina zapadnih zemalja, ali oružane snage i dalje stoje uz Madura, koga podržavaju Rusija, Kina i Kuba.\nMeđutim, Nikolas Maduro je zadržao kontrolu nad večinom državnih institucija i uživa lojalnost visokih vojnih oficira. Gvaida je označio marionetom pod američkom zaštitom koja pokušava da ga zbaci pučom.


Od talasa do električne energije – projekat vredan 16 miliona evra u portugalskoj luci - | K-013 Portal\nOd talasa do električne energije – projekat vredan 16 miliona evra u portugalskoj luci\nPrema nekim procenama, obnovljivi izvori energije u Portugalu mogli bi da generišu investicije u vrednosti od čak 254 miliona evra, kao i da otvore 1.500 zelenih radnih mesta. Jedan od projekata koji ovu teoretsku mogućnost transformiše u praksu jeste i izgradnja postrojenja za proizvodnju, sklapanje i servis pretvarača energije talasa.\nIako talasi nisu prvi čisti elektroenergetski resurs na koji pomislimo, itekako postoji tehnologija zahvaljujući kojoj se, pomoću njih, proizvodi struja, a njenoj široj upotrebi doprineće i projekat u portugalskoj luci Viana do Kastelo.\nPodvig, u vrednosti od 16 miliona evra, na severu zemlje realizuje kompanija „CorPower“. Njeno sedište se nalazi u Stokholmu (Švedska). Za lokaciju fabrike je pak izabran Portugal zbog, kako je saopšteno, prirodnih bogatstava, razvijene ekološke svesti stanovnika i interesa za inovacije okrenute okeanu, kao i tamošnjih stručnjaka.\nOčekuje se da će prvi generatori na tržište izaći 2024. godine.


Nervosa Corner: UMETNOST OŽIVLJAVANJA PROSTORA - Plezir\nKada mi se Marija Mihailović javila sa željom da ispriča priču o dekoracijama sa vazdušnim biljkama koje prodaje znala sam da će to biti priča u kojoj ću uživati. Na Air Plants sam mestimično nailazila na društvenim mrežama kao deo dekora prelepo uređenih enterijera, a u tom periodu pronašla sam i NervosaCorner na instagramu i obradovala se činjenici da tako nešto lepo i kreativno postoji i kod nas. Marijino javljanje dogodilo se u pravom trenutku i znala sam da će intervju sa njom biti siguran kandidat za broj Plezira okrenut enterijeru. Za sve vas koji uživate u biljkama i dobrom dizajnu sledi poslastica, obećavam.\nKAKO SI OTKRILA AIR PLANTS I ŠTA TE JE KOD OVIH BILJAKA OSVOJILO? DA LI SI IMALA PRETHODNOG ISKUSTVA U UZGOJU I RADU SA CVEĆEM?\nTillandsia/Air Plants ili vazdušne biljke sam otkrila sasvim slučajno smišljajući šta može sve da se stavi u sijalicu, a da ostane živo! To je bio moj prvi susret sa tom biljkom i od tada sam se zaljubila u ove male i blesave biljčice. Osvojilo me je sve, počevši od toga što nema zemlje – znači nema prljavštine u kući, preko toga da sa njima mogu da se naprave fantastični aranžmani, ali vrhunac je ipak bio njihovo cvetanje, menjanje boje iz zelene u jarko crvenu ili roze boju.\nUvek sam volela cveće, sećam se jedne godine sam posadila neke neobične travke, da vidim da li to meni ide, imala sam džunglu u stanu i na kraju sam deo podelila prijateljima, a na žalost, deo je pojeo moj pas dok je bio mali.\nAIR PLANTS SU POZNATE PO TOME ŠTO NEMAJU KOREN I NIJE IM POTREBNA ZEMLJA DA BI ŽIVELE I RAZVIJALE SE, ALI DA LI TO ZAISTA ZNAČI DA ŽIVE OD VAZDUHA?\nNe, upravo mnogi kupci koji nisu dobro informisani od strane prodavca, ili sami kupe biljku pa ne pročitaju ništa o biljci, upravo to prvo pomisle, a onda im se biljka misteriozno osuši. Tillandsia/Air Plant dobija hranljive materije i iz vazduha, ali najviše iz vode preko njenih listova, pošto sam koren biljke ne prima nikakve hranljive materije.\nPO PROFESIJI SI ARHITEKTA I GODINAMA SI U ZEMLJI I INOSTRANSTVU RADILA U STRUCI. ZANIMA ME DA LI ODUVEK NEGUJEŠ VELIKU LJUBAV PREMA BILJKAMA U ENTERIJERU I KAKO SE OVE DVE LJUBAVI PREPLIĆU?\nLjubav prema biljkama sam stvorila kada sam krenula da radim enterijere, i kada sam shvatila da svaki stan, office ili kuća treba da ima nešto što će je istaći, ali ne neku običnu biljku, nego nešto što će joj dati onaj poseban šmek. Ako znate za firmu Boskke, oni su bili okidač za tu moju ljubav prema cveću u enterijeru – saksija koja visi naopačke, a onda još ima i cveće unutra. Hm…kako to radi?\nKAKO ZA TEBE IZGLEDA IDEALAN SPOJ PRIRODE U ENTERIJERU? KAKO TI SE ČINI AKTUELNI TREND POŠUMLJAVANJA MINIMALISTIČKI UREĐENIH ENTERIJERA KOJI NA OVAJ NAČIN DOBIJAJU NEKU RAZIGRANU BOHO NOTU?\nVolim ljude koji imaju neobične biljčice u stanu i ako se te biljčice još izlože na pravi način dobijamo dobitnu kombinaciju. Budite hrabri, eksperimentišite.\nAIR PLANTS IMAJU I VEOMA DEKORATIVAN KARAKTER. ZAHVALJUJUĆI INTERESANTNIM NAČINIMA NJIHOVOG IZLAGANJA MOGU BITI AUTENTIČAN UKRAS SVAKOG PROSTORA. KAKO IH TI KOMBINUJEŠ U ENTERIJERU?\nAir Plants upravo to i jesu, dekorativne biljke, koje treba da se pokažu, ali samo na pravi način. Ako ih stavite u neku bezveznu čašu bez imalo emocija da ih istaknete, to će biti najobičnija biljka. Ja se trudim da za svaku biljku napravim autentični komad koji će samo nju istaći. Ono što ističe jednu biljku ne znači da će imati isti efekat i na drugim biljkama.\nKOLIKI IZAZOV JE BIO RADITI SA AIR PLANTS, KOLIKO DUGO JE TEKAO PROCES UPOZNAVANJA I PRIVIKAVANJA?\nBio je to dobar izazov, moram da priznam jedan od težih. Prvo ubijete nekoliko biljaka, a onda polako počinjete da ulazite u fazon, usput čitajući stotine stranica nađenih na Guglu da bi se što bolje upoznali. Proces upoznavanja sa biljkama je beskonačan, mislim da su ovo su jedine biljke koje vas stalno teraju da učite o njima, i biljke koje vas stalno iznenađuju u raznim fazama njihovog ciklusa od rođenja do cvetanja, pa na kraju i umiranja.\nDA LI TE JE RAD SA OVIM BILJKAMA NAUČIO STRPLJENJU I S TIM U VEZI MORAM DA SE NADOVEŽEM I NA IME BRENDA. KAKO JE ONO NASTALO?\nSvaki rad sa bilo kojom biljkom zahteva strpljenje i ljubav, a mislim da najviše ljubavi treba.\n(smeh) Ime brenda. 🙂 Starije generacije, znaju za poznatu seriju Frasier, o dva brata psihijatra koji stalno nalaze problem tamo gde ga nema i najčešće svoje odluke donose u čuvenom kafiću Cafe Nervosa. Tako je nestalo ime – NervosaCorner.\nU SAVREMENOM DRUŠTVU NAJVEĆA ILI JEDNA OD NAJVEĆIH BOLJKI SU STRES I ANKSIOZNOST. DRUŽENJE SA BILJKAMA POVOLJNO UTIČE NA NAŠE RASPOLOŽENJE I SMANJENJE NIVOA STRESA PA I NE ČUDI DA BAŠTOVANSTVO IMA TERAPIJSKU KOMPONENTU I DA JE ŠIROKO RASPROSTRANJENO U RAZVIJENIM DRUŠTVIMA KAO HOBI. KOJI JE TVOJ SAVET KAO ISKUSNOG ARHITEKTE, A DANAS I TVORCA BRENDA NERVOSACORNER, DA LI SVIM KLIJENTIMA PREPORUČUJEŠ GAJENJE BILJAKA I DRUŽENJE SA NJIMA?\nDa, stres, depresija i anksioznost su trenutno neke od najvećih boljki savremenog društva, što mogu i ja da potvrdim, jer meni su pre godinu dana upravo postavili tu dijagnozu. Usled te dijagnoze sam se nekako i našla u ovoj priči, da imam hobi koji me opušta, a to je nekako vremenom preraslo i u mali biznis. Svakako svima preporučujem da imaju neke biljke u kući, Air Plants su samo malo drugačije od svih tih biljaka, jer morate malo više da se posvetite njima, i barem na tih sat vremena se smirite i samo prepustite uživanju u biljkama.\nU TVOJOJ BAŠTICI JE PRISUTAN JOŠ JEDAN VEOMA ZANIMLJIV STANAR KOJI NAM SE POSEBNO DOPAO. U PITANJU JE ALGA KOJA SVOJIM IZGLEDOM PODSEĆA NA LOPTICU MAHOVINE, A NA DODIR JE NEVEROVATNO MEKANA I INTERESANTNA. MOŽEŠ LI DA NAM ISPRIČAŠ O KAKVOJ SE VRSTI RADI?\nU pitanju je Marimo Moss Ball, alga koja živi u rekama. Poreklo vodi iz Japana, gde se veruje da ako je imate u kući, i zdrava je, da će vam doneti sreću. Mnogi ljudi iz ove zemlje je gaje kao kućnog ljubimca. Moram da priznam da i ja imam svoje ljubimce među gomilom drugih algi, i vidi se kako rastu lepo i zdravo kada imaju odgovarajuću okolinu.\nKAKO NEGUJEMO OVU ALGICU I DA LI ONA MOŽE BITI DEO NEKOG MANJEG AKVARIJUMA I DRUŽITI SE SA DRUGIM ŽIVIM SVETOM?\nAlga je vrlo laka za održavanje. U suštini samo jednom nedeljno leti, a jednom u dve nedelje zimi je potrebno promeniti vodu. Podloga može biti kakvu vi izaberete, šljunak, podloga za akvarijume i slično. Ono na šta treba obratiti pažnju je da ribice jedu ove slatke algice, dok škampe vole da se igraju i kotrljaju se sa njom po dnu.\nDIZAJN JE PRIRODNO NEODVOJIVI DEO OVE PRIČE ŠTO SE I PRIMEĆUJE VEĆ U PRVOM UPOZNAVANJU SA NERVOSACORNER-OM OD ODABIRA AMBALAŽE, ARANŽMANA I DEKORISANJA, DO OBRAĆANJA PAŽNJE NA SVAKI, PA I NAJMANJI DETALJ. KAKO DOLAZIŠ DO ADEKVATNE AMBALAŽE I DA LI JE NAŠE TRŽIŠTE ZAHVALNO ZA TAKVU VRSTU EKSPERIMENTISANJA I KREATIVNOSTI?\nMoram da priznam, naše tržište me je stvarno oduševilo kako je prihvatilo Nervosa Corner. I jako sam zahvalna našoj publici što je tako pozitivno reagovala. To mi daje snagu da i dalje razvijam brend, da i dalje smišljam nove ideje sa dekoracijama.\nIMAŠ LI SVOJU LJUBIMICU MEĐU BILJKAMA I PO ČEMU JE ONA POSEBNA?\nIskreno, volim sve biljke, svaka je za sebe posebna i svaka ima svoju neku čar.\nKAKVI USLOVI SU POTREBNI ZA AIR PLANTS I KOLIKO VREMENA I PAŽNJE JE POTREBNO ZA NEGU OVIH NEOBIČNIH BILJAKA?\nAir plants vode poreklo iz tropskih krajeva, ne podnose direktno sunce, ali moraju da se drže blizu prozora da dobiju dovoljno svetlosti koja im je naravno potrebna za rast. Kao i svaka biljka, voli da joj posvetite pažnju, da joj malo pričate, znam da zvuči blesavo, ali stvarno je tako.\nKADA SE PRAVILNO BRINEMO O NAŠIM BILJKAMA KOJI JE ŽIVOTNI VEK AIR PLANTS, KAO I KOLIKO MOGU DA NARASTU TOKOM SVOG ŽIVOTNOG VEKA?\nIskrena da budem, taj podatak nisam našla nigde na internetu da kažem koliki je životni vek, ali po svim istraživanjima koje sam imala, biljka može da živi jako jako dugo, u suštini dok je ne ubijete.\nSve zavisi od vrste do vrste koliko mogu da narastu i kako ih čuvate. Pre dve nedelje sam naletela na internetu na Air Plant koja je pola metra u visinu. Poređenja radi, meni su se neke biljke za godinu dana udvostručile, a opet neke vrste koje sporije rastu su samo malo porasle.\nIMALE SMO TU SREĆU DA PRILIKOM NAŠEG DOLASKA ZA FOTOGRAFISANJE ZATEKNEMO JEDNU BILJKU U CVATU I ODUŠEVILA NAS JE SVOJIM DELIKATNIM, ELEGANTNIM LJUBIČASTIM CVETIĆIMA. KOLIKO ČESTO AIR PLANTS CVETAJU, KAKO IZGLEDAJU CVETIĆI I KOLIKO DUGO TRAJU?\nNa žalost, biljka cveta samo jednom u životu, i tada daje mlade. Cvetovi su uglavnom ljubičaste boje, neki traju nedeljama, a neki samo 24h.\nU POSETI VAŠEM DOMU IMALI SMO PRILIKE DA SE UPOZNAMO SA GLAVNIM ŠARMEROM I ZVEZDOM STANA, MAČKOM LENIJEM KOJI JE SVE VREME NAŠEG BORAVKA BIO VEOMA RADOZNAO I RASPOLOŽEN ZA DRUŽENJE SA BILJKAMA. IMAŠ LI NEKI SAVET ZA LJUDE KOJI U KUĆI TAKOĐE IMAJU KUĆNE LJUBIMCE I ŽELE AIR PLANTS?\n🙂 Kupite fajtalicu\nBUDUĆI PLANOVI KADA JE U PITANJU RAZVOJ BRENDA, NOVE VRSTE I EVENTUALNO PROSTOR U KOME BI SVE BILO LEPO RASPOREĐENO I UREĐENO, MOŽEMO LI OČEKIVATI NEŠTO SLIČNO U BUDUĆNOSTI? DOK SE TO NE DOGODI GDE MOŽEMO PAZARITI TVOJE BILJČICE?\nSame biljke NervosaCorner ne prodaje, isključivo prodajemo biljke sa dekoracijama, jer želimo da naše dekoracije kupuju ljudi koji vole dizajn i koji vole da imaju nešto lepo u svojoj kući, nešto jedinstveno. Naše proizvode možete naći na našoj on-line Etsy prodavnici ili nas zapratite na našoj Facebook stranici gde objavljujemo savete za brigu o vašim biljkama, i imamo akcije poput Pop-up rasprodaja i darivanja.\nSNIŽENJE: Povodom crnog petka “black friday” NervosaCorner organizuje popust na svoje proizvode. Popusti će trajati od 25-28 novembra zato iskoristite priliku da sebe počastite jednim originalnim, živim dekorativnim komadom.\nPopusti su od 15% do 30% na 90% artikala na sajtovima Etsy i Amazon ili se jednostavno obratite Mariji putem Facebook stranice. 😉\nTAGS: Air PlantsAndrijana Kovrlijaaranžmanibiljkebiljke u prostoruCafe NervosadekoracijeenterijerFrasierjapanska dekorativna algaMarija MihailovićMarimo Moss BallNervosaCornerPlezirPlezir magazinTeodora KovrlijaTillandsia/Air Plantsuredjenje enterijera


(VIDEO) GOJKOVIĆ: CRTA otišla u politiku, rad parlamenta transparentan! - Informer\npink..rs | 17. 12. 2017.\nPredsednica Skupštine Srbije Maja Gojković izjavila je danas da transparentnost rada parlamenta nije umanjena ukidanjem sporazuma o saradnji sa nevladinom organizacijom CRTA, koja je tokom rasprave o budžetu zatamnila svoj sajt "otvoreniparlament.rs"\nPrema njenim rečima, ta organizacija prešla je u domen politike, što, kako je navela, nije bila suština sporazuma i bez ikakve najave zatamnila je SVOJ sajt, čime je građanima uskratila informacije.\n- Žao mi je što je došlo do toga, oni su raskinuli sporazum o saradnji, a zašto i kako su zacrneli "Otvoreni parlament", neka sami objasne. Oni su ušli u domen politike i to nije bila suština sporazuma, time su dali jednu ružnu ocenu rada Narodne skupštine i rasprave koja je trajala 10 dana - istakla je Gojković gostujući na televiziji Pink.\nNaglasila je da je Narodna skupština i dalje otvorena za saradnju sa svim organizacijama civilnog sektora, što znači da će biti napravljen novi sporazum o saradnji sa nekom drugom nevladinom organizacijom, koja će se baviti jednakom delatnošću kao CRTA.\nUkazala je da transparentnost rada Narodne skupštine nije umanjena, jer građani Srbije mogu na nacionalnom programu da gledaju direktan prenos, za koji se izdvaja 90 miliona dinara godišnje, kako bi građani videli "da li se u parlamentu ćuti ili govori o njihovom interesu".\nPored toga, ističe Gojković, građanima su omogućeni i lajv strimi na svakom radu odobra i komisije parlamenta, a tu je i zvanični sajt Narodne skupštine na kome je, kaže, dostupnost podataka apsolutna.\nPodsetila je da je Narodna skupština 14. decembra usvojila budžet za 2018. godinu, koji je, prema njenim rečima, odličan i dobio pozitivne ocene međunarodnih organizacija, a da je juče povećan i kreditni rejting Srbije, koji će omogućiti rast stranih i domaćih investicija u našoj zemlji, kao i povoljnija zaduženja za infrastrukturne projekte.\nMaja Gojković Predsednica Skupštine TV Pink Jutarnji program\n10:27 Politika 21\n(VIDEO) GOJKOVIĆ NA PINKU: Navikli smo na siledžijsko ponašanje Prištine, albanski političari GUBE TLO POD NOGAMA\n(VIDEO) GOJKOVIĆ: Upad ROSU na Gazivode MANIFESTACIJA SILE i pokušaj ZASTRAŠIVANJA SRBA na KiM!


Novozelandska premijerka opet radikalno: Uvodi se veći minimalac i najviša stopa poreza za bogataše - Biznis Telegraf.rs\n05/04/21 | 08:20\nMinimalna zarada sada iznosi 20 dolara na sat, a od 2017. je postepeno uvećana za 4,25 dolara po jednom času rada\nPremijerka Novog Zelanda, koju je zavoleo maltene ceo svet, zbog njenih nesvakidašnjih stavova i posvećenosti blagostanju građana, odlučila je da poveća minimalac u toj zemlji, ali i porez za najbogatije stanovnike.\nNaime, Džasinda Ardern (41) je letos ostala upamćena i po mišljenju da radnici treba da imaju neradni petak, odnosno produženi vikend, kako bi imali više vremena za porodicu i putovanja. Misija je takođe bila da se tako oporavi turizam, kroz akciju lokalaca, jer stranaca nije bilo pa je ova privredna grana stagnirala.\nPočetkom aprila Novi Zeland je dobio i veći minimalac, a on sada iznosi 20 dolara na sat. Uvedena je i najviša poreska stopa za one najbogatije, a ona iznosi 39%. Poređenja radi, u SAD je pre Trampovog mandata ta stopa iznosila 35 procenata, a onda je spuštena na 21%.\nBela kuća planira da finansira potrošnju podizanjem stope poreza na dobit na 28%, te da se "novcem poreskih obveznika obnovi Amerika", kako je rekao aktuelni predsednik Džo Bajden.\nDakle, možemo zaključiti da je ovaj potez Ardernove "osveženje" u svetu globalne ekonomije, budući da milioneri i milijarderi uživaju prilično privilegovan status u mnogim zemljama.\nU odnosu na prošlu minimalnu zaradu, ova je uvećana za 1,14 dolara na sat i vlada Novog Zelanda ocenjuje da će povećanje uticati na oko 175.500 radnika. U poređenju sa 2017, minimalac je u 2021. veći za 4,25 dolara na sat.\nKada je reč o poreskoj stopi, njen najviši nivo će biti primenjivan na sve one koji zarađuju više od 180.000 američkih dolara godišnje, a to je na oko 2% Novozelanđana. Inače, OECD je izvestio da je Novi Zeland od 2019. već imao jednu od najvećih minimalnih zarada na svetu.\nKukova ostrva, Novi Zeland / Foto: Pixabay\nDžasinda Ardern slovi za jednu od omiljenih svetskih premijerki, jer ima "sluha" za svoje građane. Ispunila je zahteve sindikata, koji su usledili 2020. tokom pandemije, a odnosili su se na povećanje dnevnice na 22,10 dolara - za sve koji su na prvoj liniji odbrane u borbi protiv virusa.\nMeđutim, ovom povećanju se usprotivila opoziciona Nacionalna partija, uz komentar da "naglo povećanje minimalne zarade u periodu krajnje neizvesnosti za mala preduzeća predstavlja ekonomski vandalizam". To je izjavio Skot Simpson, portparol partije.\nNajniži minimalac u EU iznosi 332 evra i ima ga Bugarska, a najviši je veći od mnogih zarada\n5. april 2021 | 11:36\nKod nas se uvecava profit poslodavcima i to se jos bezobrazno zove pomoc radnicima\n5. april 2021 | 09:12\nE tako se to radi! A ne kao ovi nasi pominuj neku stopu rasta pa onda buni se unija poslodavaca pa ne odgovara projektovanom rastu a sve preko ledja obicnih ljudi.


eKapija | Da li su aplikacije zaista korisne pri kupovini ili prodaji nekretnina?\nIzvor: Indikator | Četvrtak, 08.08.2019.| 09:41\nDa li su aplikacije zaista korisne pri kupovini ili prodaji nekretnina?\n- Pažljivo ocjenjujem aplikacije za procjenu imovine. Budući da se procjene temelje na nekoliko kriterija i nedostaju im važni parametri, mogu dovesti do upitnih rezultata. Zato aplikacije ne služe ozbiljnoj procjeni - kaže za finanzen.net Dominique Ackermann, neovisni savjetnik za nekretnine. Ali to, očito, nije cilj digitalnih pomagača, oni bi trebali samo dati naznaku.\naplikacije za prodaju nekretnina


Đurić je za RTS rekao da je "neshvatljivo kako ljudska bića mogu da donesu takvu odluku".\n- Ovaj slučaj je da čovek zanemi - rekao je Đurić.\n- Onemoguciti nekome, danas, u 21. veku, pravo na zdravlje, pravo na zdravstvenu zaštitu i lečenje, anticivilizacijski je i krajnje nehuman čin. Univerzalno pravo na zdravlje je jedno od najznačajnijih tekovina moderne civilizacije i uskraćivanje istog ne predstavlja ništa drugo nego još jednu poruku Prištine da su Srbi na Kosovu i Metohiji gradani drugog reda, uskraćeni za osnovna ljudska prava - rekao je Lončar.\nOn je dodao da se od Prištine ništa drugo i ne može očekivati i još jednom pozvao međunarodnu zajednicu, sve organizacije koje brinu o ljudskim pravima i "lekare bez granica", Svetsku zdravstvenu organizaciju da reaguju, da jasno i nedvosmisleno stanu u zaštitu prava građana kojima Priština već nekoliko meseci nehumanim postupcima uskraćuje pravo da se leče.\nVozilo Hitne pomoći Doma zdravlja u Gračanici, koje je pošlo da preuzme pacijenta u Kliničkom centru u Nišu, vraćeno je sa administrativnog prelaza Merdare jer je tražena dozvola kosovske vlade za nesmetani prelaz.


Vranjska Banja placevi - Oglasi SveNekretnine\nStanKucaVikendicaPlacPoslovni prostor / LokalGarazaApartman\nAdaAleksandrovacAleksinacAlibunarApatinAranđelovacAriljeBabušnicaBačBačka PalankaBačka TopolaBački PetrovacBajina BaštaBakarBanja KoviljačaBanja LukaBanja VrujciBanovićiBaošićiBarBatočinaBečejBečićiBela CrkvaBela PalankaBeli ManastirBelišćeBenkovacBeočinBeogradBerkovićiBihaćBijelaBijeljinaBilećaBiograd na MoruBjelovarBlaceBlagajBogatićBojnikBoljevacBorBosanska KostajnicaBosanska KrupaBosanski BrodBosanski PetrovacBosansko GrahovoBosilegradBratunacBrčkoBrezaBrusBrzećeBudvaBugojnoBujanovacBujeBukovikBuljaricaBusovačaBuzetBužimČabarČačakČajetinaČajničeČakovecČapljinaCazinČazmaČelićČenejĆićevacČitlukČokaČortanovciCresCrikvenicaCrna TravaĆuprijaDanilovgradDaruvarDečaniDelniceDespotovacDimitrovgradDivčibareDobojDobra VodaDobretićiDobrotaDoljevacDomaljevacDonja StubicaDonji MiholjacDonji MilanovacDonji ŠtojDonji VakufDrnišDrvarDubaiDubrovnikDuga ResaDugo SeloĐakovicaĐakovoĐurđevacFočaFojnicaFruška GoraFutogGadzin HanGarešnicaGlamočGlinaGlogovacGnjilaneGolubacGoraGoraždeGornji MilanovacGornji VakufGospićGračanicaGradačacGradiškaGrahovoGrubišno PoljeGrudeHerceg NoviHrvatska KostajnicaHurghadaHvarIgaloIlokImotskiInđijaIrigIrigIstokIvanecIvanić GradIvanjicaJablanicaJagodinaJajceJastrebarskoKaćKačanikKakanjKalesijaKalinovikKanjižaKarlovacKastavKaštelaKikindaKiseljakKladanjKladovoKlanjecKlinaKljučKnićKninKnjaževacKoceljevaKolašinKomižaKonjicKopaonikKoprivnicaKorčulaKosjerićKosovo PoljeKosovska KamenicaKosovska MitrovicaKotorKotor VarošKovačicaKoviljKovinKozarska DubicaKragujevacKraljevicaKraljevoKrapinaKreševoKriževciKrkKrupanjKruševacKulaKumborKupresKuršumlijaKutinaKutjevoLabinLajkovacLapčićiLapovoLebaneLepoglavaLeposavićLeskovacLipikLipljanLivnoLjigLjubinjeLjubovijaLjubuškiLoznicaLučaniLudbregLukavacLušticaMaglajMajdanpekMakarskaMali IđošMali LošinjMali ZvornikMalo CrnićeMedveđaMeljineMerošinaMetkovićMilićiMionicaMojkovacMostarMrkonjić GradMursko SredišćeNašiceNegotinNeumNevesinjeNikšićNinNišNova GradiškaNovaljaNovi GradNovi MarofNovi PazarNovi SadNovi TravnikNovi VinodolskiNovigradNovskaObilićObrenovacObrovacOdžakOgulinOlovoOmišOpatijaOpovoOpuzenOrahovacOrahovicaOrašjeOroslavjeOsečinaOsijekOtočacOtokOxaciOzaljPagPakracPalePančevoParaćinPazinPećPećinciPetrinjaPetrovacPetrovac na MoruPirotPlandištePleternicaPločePlužinePodgoricaPodujevoPorečPosušjePožarevacPožegaPožegaPračaPregradaPrelogPreševoPribojPrijedorPrijepoljePrištinaPrizrenProkupljeProzorPržnoPulaRabRačaRaškaRažanjRekovacReževićiRijekaRisanRogaticaRovinjRudoRumaRumenkaŠabacSamoborSanski MostSapnaSarajevoSečanjSenjSentaŠibenikŠidSinjŠipovoŠiroki BrijegSisakSjenicaSkadarsko JezeroSkender VakufSkradinSlatinaSlavonski BrodSlunjSmederevoSmederevska PalankaSokobanjaSokolacSolinSomborSplitSrbacSrbicaSrbobranSrebrenicaSrebrenikSrebrno JezeroSremska KamenicaSremska MitrovicaSremski KarlovciStara PazovaStari GradŠtimljeStolacŠtrpceSuboticaSupetarSurdulicaSutomoreSuva RekaSveta NedeljaSveti Ivan ZelinaSveti StefanSvilajnacSvrljigTemerinTeočakTešanjTeslićTitelTivatTomislavgradTopolaTravnikTrebinjeTrgovišteTriljTrogirTrstenikTutinTuzlaUbUlcinjUmagUroševacUsoraUstipračaUžiceValjevoValpovoVaraždinVaraždinske TopliceVarešVarvarinVelika GoricaVelika KladušaVelika PlanaVeliko GradišteVinkovciViroviticaVirpazarVisVišegradVisokoVitezVitinaVladičin HanVladimirciVlasenicaVlasotinceVodiceVodnjanVogošćaVranjeVrbasVrbovecVrbovskoVrdnikVrgoracVrlikaVrnjačka BanjaVršacVučitrnVukovarŽabaljŽabariŽabljakZabokZadarZagrebŽagubicaZaječarZaprešićZavidovićiZenicaŽepčeŽitišteŽitorađaŽiviniceZlatarZlatiborZrenjaninZubin PotokŽupanjaZvečanZvornik\n"megastan" D.o.o.A Plus NekretnineAdriamomentAdv Royal ConsultingAdvantage Real EstateAgape NekretnineAgencija "cilj"Agencija "krov"Agencija AretaAgencija CodexAgencija ElevenAgencija Fenix Group NekretnineAgencija Nekretnine ObradovicAgencija StilAgencija UzorAgencija VilaAgencija Za Konsalting Autor PrAgencija Za Nekretnine FoxAgencija Za Nekretnine NeksorAlkaAngazmanAnkh NekretnineApartmanArgument NekretnineArt KeyArt Polis DooArus-45As NekretnineAstartas NekretnineAster RealAvenia NekretnineAwa Human Resources 2015Balkan PropertyBane BeogradBarsa Nekretnine D.o.o.Bc Properties BeogradBeo Street NekretnineBeocity NekretnineBeocity Nekretnine SBeokrov Real Doo BeogradBeonekretnineBest NekretnineBest Real EstateBiro MostBombyx NekretnineBulevar NekretnineC NekretnineCampari NekretnineCapital Kancelarija Za Konsalting I MenadžmentCentar NekretnineCentury 21 CentarCentury 21 CodexCentury 21 DenčićCentury 21 Real ConsultingCilj NekretnineCity Plus NekretnineConto-liderCosta PropertiesDamjanoviĆ HomeDanos And AssociatesDemako NekretnineDipi NekretnineDivis NekretnineDonaeDukat NekretnineDvor NekretnineDzentlmen NekretnineEho NekretnineElite Nekretnine D.o.o.Eminent NekretnineEuro Project InvestmentEurocasa NekretnineEurokvadratEurus NekretnineExprolux NekretnineFalcon Nekretnine DooFaunderFavoritFima Nekretnine DooForma TimGajic NekretnineGaleb NekretnineGalerija Nekretnine D.o.oGdfGeo 018GigantGigant NekretnineGlobal NekretnineGoodwill Real Estate D.o.oGoxy NekretnineGrad 011GrandGreen Door PropertiesGreen NekretnineGromeks NekretnineHajdiHappy Space D.o.o BeogradHedoniaHeroldo NekretnineHrast ComercIbis - AstraIm GroupImonova A NekretnineImperial Novi SadIndex-centarInterline NekretnineIvela 011Jevtic Nekretnine D.o.oJoksimoviĆ Nekretnine DooKane NekretnineKiksam InvestKolonadaKonsalting D.o.o.Kosbet Nekretnine DooKosmopolit NekretnineKrov NekretnineKrstić NekretnineLaguna NekretnineLajf8Legat Co D.o.o.Lex NekretnineLibero NekretnineLider NekretnineLord-2014 NekretnineLux Trade NekretnineMag NekretnineMagnat KupacMagnat PetroviĆMagnatplus NekretnineMaribojas Doo BeogradMaster Home D.o.o.beogradMega HouseMezzanine D.o.o.Mia Casa M.k.m DooMikiMiletiĆMili Vest D.o.o.Milkina Kuca D.o.o.Milox NekretnineModern LivingMoj DomMoj Kvadrat D.o.oMomcilovic 011 NekretnineMona NekretnineMondoMonte Elite Property GroupMy Home 011Nacional NekretnineNatalijaNekretnine BudvaNekretnine FabrikaNekretnine StarOktagonOlimpOlympOzrenka NekretninePag NekretninePalasplusPanorama NekretninePattayaPermetiPorta NekretninePremija Nekretnine DooPrima CasaPrince Plus Md DooPrizma NekretninePro CorrectProbaProelium NekretninePrudens NekretnineQuartRadosevic NekretnineRadošević Nekretnine AutokomandaRaičević NekretnineRajic NekretnineReal House NekretnineRiviera NekretnineRivijera NekretnineRiznicaRune NekretnineSaga StanSandej DooSigma NekretnineSky 88 RealestateSm NekretnineSolis Nekretnine, Novi SadSpektra PrometStanpromet NekretnineStil ProStreliste NekretnineSveTitan 011 Doo BeogradTivar NsTobi DooTobidooTodorovic NekretnineTop AgentTotal NekretnineTrg 021 Nekretnine Slađana Stamenkovć PrTrijumf NekretnineTrionekretnineTvrdjava NekretnineUnion NekretnineUsce NekretnineVasa4zidaViktor NekretnineVin Tim ProfesioalVinson Doo Novi SadViva NekretnineVivo NekretnineViza-uno NekretnineWinnerWish MontenegroWsubmitXYu InterZidart NekretnineZona Rent Nekretnine\nVeličina od (m2)\nVeličina do (m2)\nPo relevantnostiPrvo najnovijePrvo najstarijePrvo najjeftinijePrvo najskupljePrvo najvece po m2Prvo najmanje po m2Prvo najjeftinije po m2Prvo najskuplje po m2\nvranjska banja placevi\nZa upit vranjska Banja placevi pronadjeno 4 oglasa\nPronadjeno 4 oglasa\nSa terasom Lift Uknjižen Hitno Da nije prizemlje/suteren Do treceg sprata Do petog sprata Da nije potkrovlje U poslednjih 3 dana U poslednjih 10 dana U poslednjih 30 dana\nPo relevantnosti Prvo što manji Prvo što veći Prvo što jeftiniji Prvo što skuplji\nPopljoprivredno zemljište / Vranjska banja\nVranjska Banja, Vranje\nPoljoprivredno Z/ P - 880m2/ u blizini izvora sa toplom vodom/ direktan prilaz sa saobraćajnice Cena: 11e/m2 (nije fiksna) 063/8440014... više\nZemljište/ u građevinskom području/Vr. Banja\nP - 1343m2, glavnI putu na ulasku u Vranjsku banju/ direktan izlaz na saobraćajnicu/ Cena 20 EUR po m2 Više info na: 017420991 0638440014,... više\nPlac/ Vranjska banja/ odlična lokacija\nZemljište u centru Vranjske banje, P-14ar. Cena: 24.600 EUR Za sve dodatne informacije javite se na naše brojeve telefona: 063/8440014 065/8440014 069/3440014 017420991 ili... više\nPoljoprivredno zemljište/ Suvi dol\nSuvi Dol, Okolina, Vranje\nNa prodaju poljoprivredno zemljiste povrsine 80 ari u Suvom dolu u blizini puta Vranje -Vranjska banja. Asfaltirani put... više\nNekretnine Stara Pazova\nPopularne pretrage stanova\nPopularne pretrage kuća\nSveNekretnine.com predstavlja sveobuhvatan pretraživač/oglašivač nekretnina. Ukoliko je u pitanju stan, kuća, vikendica, plac, poslovni prostor, ili neka druga nekretnina, svenekretnine.com je pravo mesto za vaš oglas.


Novi filmovi u bioskopima: Zločin u Holivudu - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Film » Novi filmovi u bioskopima: Zločin u Holivudu\nAh Neša 4. juni 2022. Film Postavite komentar\nOd četvrtka, 9. juna 2022. godine, još jednom ćemo gledati Mela Gibsona u ulozi čudnog lika, u akcionom filmu „Zločin u Holivudu“.\nUkratko: osramoćeni bivši policajac traži utehu preseljenjem u šumu, ali njegov miran život prestaje kada ga angažuju da istraži ubistvo.\nNaširoko: Čarli Valdo je bivši detektiv koji živi minimalističkim i samotnjačkim načinom života duboko u šumi. Iza sebe je ostavio uspešnu karijeru i devojku Lorenu kako bi platio samonametnutu kaznu zbog groznog propusta u jednom od prethodnih slučajeva na kom je radio.\nNjegov miran život biće iznenada prekinut, kada bude primoran da radi kao privatni detektiv i istraži ubistvo supruge jedne ekscentrične TV zvezde.\nOriginalni naziv filma i prevod na srpski: Last Looks / Zločin u Holivudu. Početak prikazivanja: 9. jun 2022. Dužina trajanja: 110 minuta. Država i godina proizvodnje: SAD / 2021. Žanr: akcija, krimi, misterija. Uloge: Charlie Hunnam, Mel Gibson, Lucy Fry. Reditelj: Tim Kirkby.\nTagoviakcioni film američki film bioskopi film izlasci kriminalistički film mel gibson novi filmovi u bioskopima\nPrethodni Bez struje i bez vode u Beogradu, 4. i 5. jun 2022.\nSledeći Dosta vam je zagađenog vazduha, vode i svetla? Zepter ima rešenje!


Nakon 15 godina ravnomjernija raspodjela javnih prihoda: Kanton Sarajevo će dobiti 86 miliona KM manje | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 24.1.2022. u 15:37\n– Očekujem da će i Dom naroda usvojiti ovo zakonsko rješenja kojim se izjednačavaju građani Federacije BiH u kontekstu raspodjele sredstava od indirektnih poreza prema kantonima. Ovo je prvi korak nakon 15 godina da je došlo do ozbiljnije korekcije Zakona o pripadnosti javnih prihoda kada je u pitanju raspodjela prema kantonima, čime su stvoreni preduslovi da u narednim godinama i ostalih devet kantona imaju finansijsku podlogu za ujednačavanje ustavom zagarantovanih prava građana u kontekstu prava koja su u prethodnim godinama emitirana građanima Kantona Sarajevo – rekao je Zildžić\nZakon o izmjeni Zakona o pripadnosti javnih prihoda u Federaciji BiH omogućava pravedniju i adekvatniju raspodjelu javnih prihoda, te ravnomjeran regionalni ekonomski razvoj u Federaciji BiH.\nOko 15 godina se provodi Zakon o pripadnosti javnih prihoda u Federaciji za kojeg devet kantona, osim Kantona Sarajevo, smatra da je diskriminirajući zbog koeficijenta 2 odnosno 1,9658 (2015) koji je dodijeljen Kantonu Sarajevo.\nIzmjenom Zakona propisuje se da koeficijent za Kanton Sarajevo iznosi 1,5 (umjesto 1,9658) što bi prema projekcijama prihoda Kantona Sarajevo smanjilo prihode za sljedeću godinu za otprilike 86 miliona KM ali s druge strane taj iznos bi se rasporedio na ostale kantone u skladu s kriterijima (brojem stanovnika, povrsini kantona itd.).\nSvake sljedeće kalendarske godine koeficijent za Kanton Sarajevo se umanjuje za 0,1 do koeficijenta 1,3.\n– Bitno je istaći da u naredne tri godine neće doći do ukupnog smanjenja budžeta Kantona Sarajevo, već će se samo zaustaviti njegov neprirodan rast prouzrokovan koeficijentom 2 – poručio je Zildžić.\nKljučne riječi: FBiH, izdvojeno, izmejne, javni prihodi, zakon


Novi brend Toniton nudi nameštaj, farbe i sanitarije u istim nijasama! | Buro 24/7\n3.11.20. 12.00 2020-11-03T12:00:50+01:00\nVećina ljudi ima problem da izabere i uklopi boje u enterijeru, ne bojte se ako ne ide ni vama, pripadate ogromnom broju onih koji to nauče kroz sopstvene greške. Pa zar ne bi bilo super da možemo kao sa lutki u radnjama sa odećom „da svučemo“ kombinaciju koju bismo ponovili u svom prostoru? Bilo bi. I jeste! Jer od ove sezone posluje brend Toniton čiji se pristup bazira upravo na lakom i preciznom uklapanju nijansi.\nArt direktorka Tekla Severin je fotografkinja i iza sebe ima godine i godine uspešnog igranja sa bojama (njen Instagram nalog je prava kolorna ekspolozija), pored nje partneri u firmi su i Sander Aarts koji je osnivač kompanija Superfront i Aarts Lundsjö (upravo oni izrađuju nameštaj za brendove kao što je Acne Studios) i Sebastian Storm koji je do sada vodio nekoliko vrlo uspešnih švedskih advertajzing agencija.\nOni sada oni svetu nude nameštaj, sanitarije, farbe i detalje za kuću u šest odabranih paleta nijansi, a to su: plava, krem, boja breskve, siva, zelena i žuta. Nijanse su odabrane tako da se odlično slažu u svakoj mogućoj kombinaciji, a tih šest boja se ponavljaju sa svim artiklima iz ponude: na mat boji za zidove, na uglačanim pločicama, lusterima, terrazzo stolovima, policama, vunenim tepisima, slavinama i glavama od tuša.\nBudući da je pažnja usmerena na kolorne igre, sve u ponudi je jednostavnog dizajna i prati osnovne geometrijske oblike. Neke od komada osmišljavaju i inhouse proizvode u Tonitonu, dok je deo ponude razvijen u saradnji sa odabranim dizajnerima i proizvođačima. Sjajan koncept, zar ne?


Završni ispiti za sokobanjske osmake / 14.06.2012.\nZavršni ispiti za sokobanjske osmake održaće se u ponedeljak i utorak sa početkom u 10h, i to: 18. juna-srpski jezik i književnost, a 19. - matematika. Ispiti će početi u 10h, a učenici trebaju da budu u školi u 9h.\n14.06.2012. VEST – Tanja Nikolić\nZavršni ispiti za sokobanjske osmake održaće se u ponedeljak i utorak sa početkom u 10h, i to: 18. juna-srpski jezik i književnost, a 19. - matematika. Ispiti će početi u 10h, a učenici trebaju da budu u školi u 9h. Kako je rekla pomoćnica direktora Tanja Nikolić, pripreme za završni ispit počele su još od januara čitavim nizom aktivnosti, tako da očekuje da đaci polože završni ispit sa dobrim uspehom. Posebna pažnja bila je posvećena učenicima kojima je potrebna dodatna podrška, dodaje Nikolićeva.


Menorka Leto 2018 | Španija Letovanje | Menorka aranžmani Turistička agencija Dream Land Beograd\nMENORKA LETO 2018\nMenorka leto 2018 - Menorka (Menorca i na katalonskom i španskom; od latinskog Balearis Minor) je jedno od Balearskih ostrva koje se nalazi u Sredozemnom moru i pripada Španiji. Ime je dobilo jer je manje od susednog ostrva Majorka. Ime ostrva Menorka potiče od latinskih reči „Insula minor“, kasnije „Minorica“, što znači „manje ostrvo“. Glavni grad ostrva je Maon (šp. Mahón). Iako manja od Majorke, Menorka se može pohvaliti izuzetnim plažama, koje nisu prepune turistima kao na Majorki. Najpoznatije su: Cala Pilar, La Vall, Son Xoriguer, Son Saura, Es Talaier i druge. Menorka ima bogatu ponudu i za one sa više avanturističkog duha: kajaking, jedrenje, jahanje konja i drugi sportovi i aktivnosti. Menorka ima oko 88.000 stanovnika. Na Menorci postoje ostaci civilizacije još iz praistorijskog doba. Tokom vekova ostrvom su vladali Mavari, Španci, Britanci, Francuzi da bi pod konačnu špansku vlast ostrvo došlo 1802. godine. Na ostrvu su vidljivi ostaci britanske vlasti posebno u dve oblasti: arhitekturi i kulturi konzumiranja džina.\nMenorka letovanje 2018 / Španija leto 2018 - Balearska ostrva predstavljaju mesto za uživanje na obalama Sredozemnog mora. Na ostrvima ćete pronaći uvale sa tirkiznom bojom morske vode gde stabla borova gotovo dopiru do peska, Ibicu sa njenim poznatim noćnim životom, odlične lokacije za uživanje u prirodi i kulturnim znamenitostima, i sve ostalo što Vam je neophodno za relaksirajući odmor na moru.Balearska ostrva (šp. Islas Baleares) predstavljaju arhipelag u zapadnom delu Sredozemnog mora, u blizini španske obale. Četiri najveća ostrva su Majorka, Menorka, Ibica i Formentera. Arhipelag predstavlja špansku autonomnu pokrajinu, čiji je glavni grad Palma de Majorka. Službeni jezici na ostrvima su katalonski i španski. Ostrva predstavljaju veoma popularnu turističku destinaciju, a posebno Ibica, koja je veoma privlačna mladima pre svega zbog bogatog noćnog života.\nPogledajte našu ponudu hotela svih vrsta i kategorija za Menorku leto 2018. Hoteli Menorka – Španija letovanje 2018 – Za sve dodatne informacije pozovite nas na +381 11 6305500 i naše ljubazno osoblje će vam dogovoriti na sva vaša pitanja. Hoteli Menorka Španija. Prijateljski niske cene – Dođite da se dogovorimo! Vaše putovanje iz snova počinje sa nama – Menorka leto 2018!\nŠPANIJA MENORKA LETOVANJE 2018 ARANŽMANI LETO MENORKA LETOVANJE 2018 / ŠPANIJA MENORKA LETO HOTELI 2018 / ŠPANIJA LETO MENORKA 2018


Slava vinarije Stobi - vino.rs\nsubota, 24 februar 2018 21:31\nmakedonska vina, Sveti Trifun, Stobi,\nDomaćin slave, vlasnik ove moderne vinarije Minčo Jordanov i njegova ćerka Ana, koja rukovodi praktično svim segmentima rasta i razvoja preduzeća, sa brojnom porodicom i prijateljima proslavili su praznik posvećen zaštitniku vinograda i vrtova. Kako dolikuje, loza je svojeručno orezana i bogato polivena vinom uz blagoslov „Daj Bože berićet“ i jednu jedinstvenu želju da dođe dobro zdravlje i bogat rod vinograda.\n- Radujemo se početku nove sezone i zaista se nadamo da će godina ispred nas biti još uspešnija od prethodne, da ćemo zadržati rastući trend u kojem se razvija vinarija. Ljubitelji naših vina mogu očekivati proširenje portfolija novim proizvodima. Godinu dana ranije, u godini koja je s aspekta berbe vinove loze bila ispunjena značajnim izazovima, Stobi je zahvaljujući naprednoj tehnologiji, iskustvu i znanju s enološkog aspekta uspeo da postigne odlične rezultate – izjavili su domaćini opisujući u nekoliko rečenica juče, danas i sutra kolektiva koji niže samo uspehe.\nPotvrda toga je povećan udeo Stobijevih vina na tržištu Makedonije, ali i snažan prodor na nova tržišta, te su sada prisutni u više od 20 zemalja širom sveta. Takođe, na brojnim takmičenjima osvojena su protekle godine značajna priznanja i nagrade, među kojima su i najprestižnije sa Mundus Vini i Decantera.\n- Aktivno ćemo raditi na podizanju vinske svesti i kulture, te ćemo s tog aspekta ulagati dalje u razvoj vinskog turizma. Očekujemo da će naša vina postati još bliža još većem broju potrošača, jer se pripremamo za njih sa sloganom „Ništa manje od savršenstva“!


Najstarija kafana koje više nema | Čivijaš radio portal\nKafana je mesto gde su se okupljali pesnici, umetnici, trgovci, gde su stvarane neke od najlepših pesama, smišljali su se novi pravci u umetnosti, razmenjivale su se ideje, postizani su svi bitniji dogovori, od braka, važnih poslovnih ugovora, pa do prekrajanja granica i ulaska u rat.\nU Šapcu je između dva svetska rata radilo preko sto trideset kafana. Devet direka je jedna od najpoznatijih kafana iz vremena starog Šapca. Građena je kao konak kneza Stanka i tako se zvala sve do druge polovine XIX veka. Novi naziv je dobila po devet direka koji su podupirali kafane. Šapčani nisu mogli da izdrže a da je ne nazovu i „Jedanaest direka“, dodajući i dva stuba ulične rasvete.\nObjekat koji će kasnije biti poznat kao kafana „Devet direka“ podignut je 1807. godine. Najpre je služio kao konak knezu Stanku Jurišiću, kasnije je pretvoren u školu a 1864. godine postaje kafana, čuvena koliko i boemski život u Šapcu. Prvih dana po otvaranju u njoj su se sastajali zaverenici, a kasnije ubice kneza Mihaila, koje su tu napisale i zakletvom potvrdile protokol o zaveri. Ovekovečio je na platnu Stevan Čalić, u njoj su svirali Cicvarići i Vasa Andolija, a gosti bili čuveni književnici, glumci i pesnici kao što su Janko Veselinović, Dobrica Milutinović, Rade Drainac i drugi.\nU njoj su uređivane novine, nalazila se neformalna redakcija Šabačkog glasnika, sklapani su poslovi sa Mačvanske pijace i trga (koji se zvao Mačvanski trg). Donji deo knez Stankovog konaka bio je određen za kafanu, goste i lumperaj. Na drugom delu prizemlja nalazila se piljarnica. Na gornjem boju bile su hotelske sobe.\nNa mestu Devet direka, koja je srušena 1929. godine, biće podignut 1934.godine hotel Jugoslavija od strane Ace Kneževića, potomka čuvenog Todora Kneževića, jednog od trojice izdašnih šabačkih trgovaca iz pesme „Prošetali šabački trgovci“. Hotel Jugoslavija je rađen u visokim staklima, kao salon Evropa i kafana Amerika. Zgrada do danas nije bitno menjala izgled, a u poslednjim decenijama u njenim prostorijama bila je najpre prodavnica tekstilne robe a zatim banka.\nDevet direka bila je jedna od najznačajnijih kafana u Srbiji.\nPrethodni tekstMAČVOM STOPAMA BOEMA\nSledeći tekstIstorija Šapca


Nevesinje: Tradicionalni memorijal 'Mišo Tamindžija' u duhu Vaskrsa | Herceg Televizija Trebinje\nNevesinje: Tradicionalni memorijal 'Mišo Tamindžija' u duhu Vaskrsa\nIzvor: Opština Nevesinje | Datum:13.03.2018.\nTradicija održavanja Memorijalnog turnira „Mišo Tamindžija“ neće biti prekinuta. Organizacioni odbor turnira je odlučio da pred vaskršnje praznike priredi sportsku reviju koja četvrt vijeka privlači pažnju istinskih ljubitelja malog fudbala iz regiona.\nZbog rekonstrukcije Sportske dvorane nisu postojali uslovi da se ova sportska manifestacija održi tokom novogodišnjih i božićnih praznika, pa su sportski radnici i prijatelji turnira tražili neki drugi pogodan termin. Odluka je pala na sedmicu pred vaskršnje praznike koja najviše odgovara školarcima zbog proljećnog raspusta. Organizatori su imali u vidu i obaveze nevesinjskih klubova i drugih korisnika dvorane.\nPlanirano je da se sportsko nadmetanje održi u četiri konkurencije (seniori, juniori, pioniri, pjetlići), s tim da će format takmičenja biti sveden na sedam dana. Kotizacije i nagradni fond za ovogodišnje skraćeno izdanje turnira biće umanjeni. Ipak, oni najbolji biće nagrađeni, a pobjednik u seniorskoj konkurenciji dobiće veliki prelazni pehar, pobjednički pehar i novčanu nagradu od 1.000 KM.\nPokrovitelj turnira je opština Nevesinje.\nMemorijalni turnir u malom fudbalu „Mišo Tamindžija“ neprekidno se u Nevesinju održava od 1993. godine i najmasovnija je manifestacija ove vrste u istočnoj Hercegovini. Fudbalske vještine na parketu Sportske dvorane „Nevesinjka“ u proteklih četvrt vijeka pokazivali su igrači iz čitavog regiona, a kao gosti na ovoj reviji malog fudbala prisustvovali su poznati igrači i treneri.\nNezaboravna sportska druženja i brojni kurioziteti koji su vezani za ovu sportsku manifestaciju bili su glavni motiv prijateljima turnira da i ove godine ulože napore kako se rijetka tradicija ne bi prekidala.\nPrijave za učešće i uplata kotizacija su do 27. marta 2018. u Kafeu "XL", a žrijeb će se održati u Sportskoj dvorani 28. marta u 19 časova.\nPočetak turnira je u subotu, 31. marta, dok je veliko finale na Vaskrs, 8. aprila.


Da srpska dijaspora ima one koji će nastaviti da neguju srpstvo i obeležavaju sa...\nU Bavarskoj državnoj biblioteci u Minhenu, jednoj od najznačajnijih kulturno-prosvetnih ustanova u Nemačkoj...\nDan Nikole Tesle u Nijagara Folsu\nSrpska škola "Nikola Tesla" uz podršku kanadskog "Tesla tehničkog muzeja", 10. jula 2022. godine, organizovaće...\nPredsednica Republike Srpske Željka Cvijanović boravi u poseti Sloveniji...\nPiroćanac velikog srca pomaže srpske svetinje\nDevedesetdvogodišnji Piroćanac Dragoljub Dragi Đorđević...\nVidovdan, narodni, verski u nekim trenucima istorije...\nČikago - London, prednosti i razlike\nČikago i London su među svetskim gradovima o kojima...\nTri veka crkve Svetog Đorđa u Pomazu\nSrpska pravoslavna crkva Svetog Đorđa u Pomazu ove...\nU Bavarskoj državnoj biblioteci u Minhenu...\nSrpska škola "Nikola Tesla" uz podršku kanadskog...\nPredsednica Republike Srpske Željka Cvijanović...\nDevedesetdvogodišnji Piroćanac Dragoljub...\nVidovdan, narodni, verski u nekim trenucima...\nČikago i London su među svetskim gradovima...\nSrpska pravoslavna crkva Svetog Đorđa u Pomazu...\nCvijanović u Sloveniji: Naša dijaspora okupljena oko zajedničkih vrijednosti Vidovdan - dan kada se sve vidi Vidovdanska trpeza Minhen: Otvorena izložba "Vuk i Nemci" u Bavarskoj državnoj biblioteci Na Vidovdan - dodela Uverenja Dopunske nastave na srpskom jeziku u Hesenu\nČikago - London, prednosti i razlike Tri veka crkve Svetog Đorđa u Pomazu Srbija na vezi, RTS Svet, 18.55\nŠtramplica - dečja igraonica gde se vežba srpski jezik Magazin Srbija na vezi, RTS Svet, 21.43\nMedijska pismenost - obrazovni prioritet? Imamo li visoku svest o srpskom nacionalnom biću? Zapadni savremenici Stefana Nemanje Literatura u izolaciji - godina glasnog ćutanja 2020. "Diana Budisavljević je spasavala srpsku decu"\nVaženje vozačkih dozvola Republike Srbije u inostranstvu Sportski prenosi Koliko nas ima u dijaspori?\nJokić i "Šumadija" u Milvokiju\nFestival berbe grožđa u Kaliforniji\nMelburn: Plivanje za Časni krst\nCrkva u Halmstadu\nSrpski kadril igrao se i u Bazelu\nRTS u Severnoj Americi, Australiji i Novom Zelandu isključivo putem platforme RTS Planeta RTS Svet HD preko satelita Astra 3B na novom Service ID-ju Paket RTS programa od 1. oktobra na teritoriji Evrope preko Astre 3B


Može se čovek umoriti od svega, ali ne sme odustati od svega! - Više od Života\nMože se čovek umoriti od…\nBroj pregleda ovog članka: 7.244\nMože se čovek umoriti i od samoga sebe, umoriti se od svojih planova i vizija, umoriti od svojih snova, želja i željica koje nikada nije ostvario, a tako ih je žarko želeo, može se umoriti od svega onoga što je godinama na sebi gradio, ali ne sme odustati od sebe. Može se čovek umoriti i od odnosa s drugima, susreta koji nisu bili iskreni, zajedništva u kojima je svako pokazivao neko svoje drugo lice, odnosa koji nisu bili plodonosni, ali ne sme odustati.\nMože se čovek umoriti i od pretvaranja u nešto što nije, od dokazivanja drugima u bilo kojem segmentu života, od pokušaja da bude prihvaćen pa makar se morao nemilosrdno prilagođavati svemu i svakome, ali ne sme odustati. Može se čovek umoriti kada drugima veruje previše, kada se daje previše, kada voli previše i kada na kraju primeti da je sam stradao najviše, može se od svega toga umoriti, ali ne sme od svega odustati.\nMože se čovek umoriti kada život postane teži i kada se za sve izazove koje je pre rešavao od šale sada mora dosta namučiti, može se umoriti od nesnalaženja u svetu koji se potpuno promenio, od saznanja da je život bio i ostao mesto u kojem svako gleda samo svoje interese i da pravog prijatelja i prave ljubavi na kapaljku treba tražiti, može se umoriti od svih reči koje je rekao, svih dela koja je učinio, ali ne sme od svega odustati.\nMože se čovek umoriti kada shvati da je puno toga pokušavao, a malo toga uspeo, kada primeti da je manje ljudi koji idu uz njega, primetivši da su ga neki pretekli ili se odmakli iza njega, umori se čovek kada mu život ne uzvrati istom merom kojom je on dao i kada vidi da nema snage, ne samo više za pozitivne misli nego za bilo kakve. Umori se čovek od mnogo toga u životu, ali zna jedno, ako odustane od svega, tek tada je sve gotovo.\nPrethodnoPrevious post:Promena života nije spektakl – to je promena misli!SledećeNext post:Uživajte u promenama


Polovni Caterpillar tegljači oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Tegljači > Caterpillar\nPolovna Caterpillar tegljači na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih Caterpillar tegljači mašina koje su za prodaju. Caterpillar tegljači oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o Caterpillar tegljači u Brend sekciji.\nCaterpillar CT660SSnaga motora: 475, Međuosovinski razmak: 230\nOvde je kompletna lista polovnih Caterpillar tegljači za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Caterpillar tegljači koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Caterpillar tegljači koje Vas interesuju.


Vladi radnik nije važan, već uplaćeni porez\n11. 04. 21\nZa sutra upaljen meteoalarm u BiH: Vrijeme je potencijalno…\nUputstvo za „malina“ respiratore otkriva šokantne detalje\nDolina piramida u Visokom: U ponudi antistres terapija i…\nObjavio DK Na Feb 28, 2021\nHurtić kaže da dio Reformske agende namijenjen rasterećenju privrede nije dao rezultat, a Čengić ističe da se reforme mogu očekivati poslije izbora 2022.\nRasterećenje privrede, smanjenje javne potrošnje i rast plata mali je dio onoga što je federalna Vlada označila kao prioritete u svom radu te u tom pravcu najavila donošenje zakona iz Reformske agende. Između ostalog, usvajanje socioekonomskih zakona potrebno je kako bi BiH ubrzala put prema EU.\nMeđu zacrtanim ciljevima je reforma zdravstvenog sektora, depolitizacija i veća efikasnost preduzeća u javnom vlasništvu, a najavljeno je i poduzimanje mjera da se zaustavi odlazak mladih. Međutim, ništa od toga nije urodilo plodom, a mladi grabe prilike i odlaze iz BiH. Oni koji su ostali i rade uglavnom nisu zadovoljni primanjima, kao ni poslodavci koji su opterećeni silnim porezima. Doprinosi za socijalna davanja su visoki i to negativno utiče na plate radnika, ali i konkurentnost privatnog sektora. Zbog toga se Vlada opredijelila na poduzimanje koraka prema smanjenju poreznog opterećenja rada kako bi se omogućilo povećanje plata, pa su u Parlament FBiH upućeni zakoni o doprinosima i o porezu na dohodak. Međutim, ti zakoni su u oktobru prošle godine skinuti s dnevnog reda sjednice Predstavničkog doma i nije poznato kada će se opet naći pred parlamentarcima.\n– Tačno je da implementacija Reformske agende, pogotovo u dijelu rasterećenja privrede, nije dala posebne rezultate iako su inicijative Vlade FBiH bile vrlo jasne. To su, prije svega, dva zakona, Zakon o porezu na doprinose i izmjene i dopune Zakona o dohotku, koji idu u pravcu rasterećenja u nekom procentu. Međutim, poznato je da poslodavci nisu zadovoljni tim rasterećenjem. Kao što znate, ti zakoni se nalaze u Parlamentu FBiH i to je stvar Parlamenta da li želi da se provede Reformska agenda iako su je načelno podržali, rekao je za Oslobođenje Zlatko Hurtić, ekonomski ekspert i vanjski saradnik Vlade FBiH.\nPodsjeća na to da ovi zakoni više od dvije godine stoje u Parlamentu te se nada da će ove godine ponovo biti na dnevnom redu.\n– Nadam se da ćemo zajedno s Parlamentom ostvariti cilj iz Reformske agende, a to je da se smanji opterećenje privredi, jer to Vlada sama ne može uraditi, kaže Hurtić.\nŽelimo kompromis s Vladom, uz propis gdje se definiše najniža plaća u FBiH i rekli smo da je to 70 posto prosječne plate u Federaciji, kaže prvi sindikalac\nZakoni o doprinosima, o porezu na dohodak i o najnižoj plati naći će se na dnevnom redu sjednice Ekonomsko-socijalnog vijeća FBiH, koja bi trebala biti održana 18. marta, potvrdio je za Oslobođenje Mevludin Bektić, predsjednik Saveza samostalnih sindikata BiH.\n– Poduzeli smo aktivnosti prema Vladi FBiH i Parlamentu, dok nam se ne prezentuje šta bi primjena zakona o doprinosima i o porezu na dohodak značila za radnike i poslodavce, nismo bili spremni dati saglasnost da idu u daljnju proceduru. Na narednoj sjednici ESV-a očekujemo da se napravi proračun i da vidimo šta to znači za radnike s nižim i prosječnim primanjima i one s visokom stručnom spremom, napominje Bektić.\nKad govorimo o porezu na dohodak, osnovica se proširuje i uključuje topli obrok, prijevoz i regres. Iz Vlade su više puta isticali kako se proširivanjem osnovice spušta stopa i pravi neutralan efekat. Dok poslodavci poručuju da privredi ne treba neutralan efekat već rasterećenje, sindikalisti pitaju na čiji teret se radi rasterećivanje doprinosa?\n– Pitanje je za koga je neutralan efekat? Je l’ samo za Vladu neutralan efekat ili bi to opet bilo po leđima radnika, da radnici ponesu teret te razlike? Nismo spremni, ako to bude jednostrana igra, da radnici snose taj teret. Također smo kazali da bez donošenja propisa o najnižoj plaći ne možemo govoriti o bilo kakvim zakonima. Želimo kompromis s Vladom na način da ova dva zakona idu u Parlament, ali uz propis gdje se definiše najniža plata u FBiH i rekli smo da je to 70 posto prosječne plate u FBiH, kaže Bektić.\nAdis Muhović, izvršni direktor Centra za politike i upravljanje (CPU), govori za Oslobođenje da su pomenuta dva zakona najvažniji set koji treba usvojiti kako bi se govorilo o rasterećenju privrede.\n– Međutim, naš stav je da su dosadašnji prijedlozi zakona koje je predložila Vlada faktički bili računovodstvena igra. Nisu bili konkretna reforma, a i Vlada sama kaže da je to neutralna mjera, što u principu znači da rasterećenja neće biti. To nije rasterećenje privrede, već izmjena sistema na koji se porezi obračunavaju. Uz smanjenje stope doprinosa važno je da porez na dohodak ostane jednostavan za administriranje. Ovi zakoni idu u paketu i trebaju rasteretiti privredu i rezultirati smanjenjem troškova poslodavaca, odnosno smanjenjem troškova radnika od svojih plata kako bi se omogućio rast radničkih plata i kako bi se oslobodio kapital poslodavcima da ga mogu investirati ili zaposliti nove ljude. To je ključ, da reforma ne bude neutralna, već da se rastereti privreda, a da istovremeno Vlada nađe model kako da to rasterećenje isfinansira u kratkoročnom periodu kad su u pitanju javni fondovi, koji će imati smanjenje, ako se desi rasterećenje privrede, pojašnjava Muhović.\nTaj period, procjenjuje naš sagovornik, biće do godinu dok se ne poveća broj zaposlenih i dok poslodavci prijave ljude.\n– Taj se potez mora desiti. Svaki dosadašnji model Vlade gleda samo prikupljanje poreza na trenutni broj zaposlenih. Naše zadnje istraživanje je pokazalo da svaki peti stanovnik u BiH zna bar jednu osobu, a u prosjeku zna više od deset osoba koje rade na crno. Sivo tržište je veliko i tu ima ogroman prostor za smanjenje poreznog opterećenja i uvođenje većeg broja ljudi u legalne tokove, da poslodavci prestanu s praksom da dio plate isplaćuju u koverti, potcrtava Muhović.\nPoslanik SDP-a u Predstavničkom domu Parlamenta FBiH Irfan Čengić ističe da je Reformska agenda mrtva kad govorimo o Vladi FBiH, koja je u tehničkom mandatu u trećoj godini nakon izbora.\nSvaki peti stanovnik u BiH zna bar jednu osobu, a u prosjeku zna više od deset osoba koje rade na crno\n– Reformski zakoni o doprinosima i porezima na platu godinama stoje u ladici, a 6. redovna sjednica nikada nije održana iako smo nakon nje održali 10-ak redovnih sjednica. Lobiji koji zaustavljaju ove zakone njihovim bi usvajanjem izgubili oko 100 miliona maraka godišnje. Mislim da do izbora 2022. neće biti usvojen nijedan reformski zakon niti Vlada pažnju posvećuje tome. Reforme se mogu očekivati nakon 2022. kada građani na izborima kazne stranke koje četiri godine nisu formirale Vladu FBiH, rekao nam je Čengić.\nADIS MUHOVIĆVLADI RADNIK NIJE VAŽAN\nZastrašujući snimak rušenja zgrade dok je radnik bio na krovu\nNiP: Prijetnje hrvatskih zvaničnika nisu samo opasnost za BiH već i za samu Hrvatsku\nSindikat SIPA-e uputio otvoreno pismo Dodiku\nPjevačica opet na meti Tviteraša: “Breno, lice ti je kao da imaš 80 godina, plati tretmane!”\nKasumović: “Izetbegović treba da ode iz politike!”\nDolina piramida u Visokom: U ponudi antistres terapija i jačanje imuniteta


NOVEMBAR MOG DETINJSTVA: Njeguški pršut i kuća puna muškaraca : Nadlanu.com\nNOVEMBAR MOG DETINJSTVA: Njeguški pršut i kuća puna muškaraca\nObjavljeno 22. nov 2020. / 16:27:38\nKarabinje, zabijačka, svinjska daća, disnotor nazivi su za događaj posebno popularan u našoj tradiciji, a u narodu poznat kao svinjokolj. Svoje sećanje na ovaj dan, sa nama je podelio još jedan poštovalac ovog događaja, čiju priču prenosimo u celosti (ime poznato redakciji).\n"Pa kakav je to muškarac koji nije prisustvovao svinjokolju, da ne kažem da nije zaklao svinju!? Pa taj se u Crnu Goru nije rodio. Pijevac kad zakukuriče mi smo uveliko na nogama, kafa, rakija, pršut ( Njeguški što se podrazumijeva ), i lagano put svinjca. Mi uvijek imamo dvije svinje, a samo jednu sušimo i sa tom jednom se hranimo cele godine, šta se desi sa drugom svinjom vječito sam se pitao. Naravno da sam saznao kad sam i sam počeo sa svinjokoljom gde ode druga... Zovemo kuma jednog, pa kuma drugog, pa onda komšija jedan, komsija drugi, pola rodbine dođe za svinjokolj... E tako sam shvatio gde ode jedna svinja, sa sve čvarcima, kremenadlom, svinjskim vratom... Dakle svinjokolj je kod nas paravan za jedno dobro muško druženje i okupljanje. Pozdrav iz lijepe Crne Gore."\nU susret 29. novembru, nekadašnjem Danu Republike, najvažnijem prazniku SFRJ koji se u najvećem broju seoskih domaćinstava, obeležavao uz svinjokolj, pozivamo vas da sa nama podelite svoja sećanja na ovaj dan i sve što se u njemu dešavalo. Potrudite se što živopisnije da nam opišete atmosferu i događaje toga dana, od prve dedine rekije preko veselog okupljanja rođaka i komšija, neizostavnih svađa i pehova, pa sve do topljenja čvaraka.\nNovembar Fest nagrađuje najzanimljivije priče i sećanja na centralni događaj poslednjeg vikenda novembra, svinjokolj.\nSvoje priče, sa ili bez pratećih fotografija, šaljite na mail adresu novembarfest2020@gmail.com. Vaša sećanja ćemo objaviti na zvaničnoj Facebook stranici Novembar Fest, a najzanimljiviji postovi, sa najvećim brojem lajkova i komentara, biće nagrađeni vrednim nagradama.\nNovembar Fest organizuje Udruženje za kulturu, turizam i medije "Petrovaradin medija" u saradnji sa kompanijom Color Media Communications i Udruženjem THE BEST FEST. Projekat sufinansira Gradska uprava za privredu Grada Novog Sada.\ncolor media communicationsfestival čvaraka i kobasicegrad novi sadGradska uprava za privredumiris vrućih čvaraka i svežih kobasicanovembar festNovembar mog detinjstvasvinjokoljUdruženje građana Best Fest\nMINING & ENERGY 2021: Vesna Prodanović, generalna direktorka Rio Sava…\nOtvorena izložba “Karlovačka gimnazija kao čuvar kulturne baštine“ u Muzeju Vojvodine\nKampanja “Zelena Srbija”: Ambasada Pakistana podržala akciju sadnje u Priboju


Sa ukradenom robom, čija je ukupna vrijednost 560 KM, počeo je bježati pokraj Gradske tržnice prema tramvajskoj pruzi kada su ga uhvatili i uhapsili policajci u civilu. Sve se odvijalo filmskom brzinom i na očigled brojnih šokiranih prolaznika u najprometijoj sarajevskoj ulici. Ubrzo je na lice mjesta došla uniformisana policijska patrola koja je razbojnika, koji je kako saznajemo iz Zenice, sa lisicama na rukama privela i odvezla u Policijsku stanicu Centar.\nViše iz kategorije: « Najviše povrijeđenih i poginulih Oružje i droga kod Čolomana »


U subotu, 10. juna 2017, na platou ispred Ustanove kulture Vuk u Bulevaru kralja Aleksandra, Lilihipsteri priređuju svoj tek drugi samostalni, a već čuveni pijac. Moto ovog događaja, zakazanog pred sam početak leta, raspusta i pustovanja, jeste: šta ima novo, a domaće, u proleće?\nPredstavićemo vam nove modne kolekcije poznatih brendova i autora, kao i igračke, izume i unikate lokalnih proizvođača koji tek stiču slavu. Dok se vi budete šetkali između tezgi i kupovali domaću kozmetiku za posle sunčanja ili podloge za presvlačenje bebe “u letu”, mališani mogu prisustvovati nekoj od brojnih radionica koje smo im namenili, već od 11 sati.\nKreativne i likovne radionice odvijaće se u subotu po sledećem rasporedu:\n11-12 h Radionica španskog jezika za decu u organizaciji Jezičke laboratorije\n12-13:30 h Radionica “Idemo na more!”, u organizaciji servisa Happymamma (pravićemo ribice od rolni od toalet papira, čunjeve od konzervi itd.)\n13-15 h Radionice “Maskiranje” (izrada maski) i “Gde ja stadoh, ti produži” (igra asocijacija kroz crtež i kolaž)\n16:15-18 h Radionica “Lilihip”, izbor najboljeg rada i dodela nagrada\nod 18 h Radionica “Zvec-zvec zvečka”\n18:45–19.45 Radionica kapuere za decu sa Capoeira Angola Marrom e Alunos Sérvia.\nTokom celog dana, članovi asocijacije Frizbi golf Srbija biće na raspolaganju za demonstraciju frizbi golfa, kao sportske aktivnosti za celu porodicu. Imaćete priliku da isprobate frizbije i naučite tehniku od kaljene ekipe.\nPoseban program smo namenile trudnicama i mladim mamama:\n16.15–17:00 Shakti mama – joga za mame i bebe Shiva Shakti Yoga Studija\n17:00–17:45 Joga za trudnice sa Prenatal i postnatal joga centrom Beograd\n17: 45–18:15 Razgovor sa dulama: Značaj podrške tokom trudnoće i na porođaju\n18:15–19.00 Muzička radionica za trudnice “Sa pesmom rastem”, u organizaciji NAUM, koju vodi Katarina Pavlović, profesionalni muzičar i buduća mama.\nDok čekate da stigne subota i počne Lilihipsterski maksi pijac, možete razgledati galeriju proizvoda naših članova i ostalih učesnika.


Više od 20 miliona ljudi u svijetu su žrtve prinudnog rada, na farmama, u fabrikama, ili kao pomoć u kući\nTo problem kako u zemaljama u razvoju, tako I u industrijaliziranim zemljama, među kojima su I Sjedinjene države.\nMeđunarodna organizacija za rad navodi da su više od 20 miliona ljudi u svijetu žrtve prinudnog rada, na farmama, u fabrikama, ili kao pomoć u kući. Mike O Sullivan izvještava da oni koji se bore protiv trgovine ljudima kažu da je to problem kako u zemaljama u razvoju, tako I u industrijaliziranim zemljama, među kojima su I Sjedinjene države.\nPriče o modernom ropstvu su I dalje u vrhu svjetskih vijesti. Indijska policija je prošle godine oslobodila 60 žena I djevojčica koje su bile zatočene u javnim kućama u New Delhiju. Vlasti navode da je na milione indijske djece primorano na rad. U junu je policija oslobodila na stotine radnika koji su se držali na jednoj farmi paradajza u Meksiku. Oni nisu dobijali obećane plate. Prošlog mjeseca u Los Angelesu su vlasti postigle dogovor sa kompanijom Del Monte Fresh Produce, protiv koje je podignuta tužba vezana za diskriminaciju prema radnicima sa Tajlanda. Kompanija nije priznala krivicu, ali je pristala na reformu. Thiem Chayadit je među 150 radnika sa Tajlanda koji su bili uposleni na farmama na Havajima I koji će dobiti dio od pravnog sporazuma vrijednost 1.2 miliona dolara, kojeg je isposlovala američka komisija za jednakost kod zaposlenja. To je dobra vijest za Thiema koji je posudio više od 20 hiljada dolara kako bi platio krijumčarima da ga uvedu u Ameriku. On kaže da nije plaćen za svoj rad.\nBio sam jako frustriran, jer nisam znao gdje da nađem novac da platim dug na Tajlandu.\nRegionalna odvjetnica pri komisiji Anna Park kaže da je pravna akcija dio širih napora Obamine administracije da se okonča prinudni rad. U ovom slučaju su iskorišteni zakoni protiv diskriminacije zbog zemlje porijekla.\nČesto čujete priče o tome kako ljudi bježe od svog zaposlenja. To ne možete čuti u normalnim slučajevima diskriminacije na radnom mjestu, kaže ona.\nU jednoj kalifornijskoj crkvi, žrtva trgovine ljudima Ima Matul kaže da je tri godine trpila kao posluga u kući nakon što su je regrutirali u Indoneziji.\nKo ne želi doći u Sjedinjene države. Obećali su mi 150 dolara mjesečno I slobodan dan I rekli su mi da ne moram ništa platiti za avionsku kartu, vizu ili pasoš, priča Ima.\nOna kaže da je bila primorana raditi sedam dana sedmično, da je bila zlostavljana I da je nisu plaćali. Susjed joj je na kraju pomogao da pobjegne.\nJoš uvijek se sjećam kako je to bilo, I kako je bilo kada sam bježala, kaže Ima.\nOna sada radi za ne profitnu organizaciju, Koaliciju za ukidanje ropstva I trgovine ljudima, koja joj je pomogla da započne novi život, I koja pomaže I drugima natjeranim na prinudni rad.\nCatherine Chen radi za organizciju Humanity United u Washingtonu, ne profitnu grupu koja je partner američkoj vladi u skretanju pažnje na problem, I koja pomaže žrtvama.\nJedna od najhitnijih stvari koje su potrebne preživjeima su pristup sigurnom smještaju, osnovnoj pravnoj pomoći, brizi o mentalnom zdravlju kao I zdravstvenoj njegi, kaže gospođa Chen.\nOna dodaje da trgovina ljudima ide kroz globanu mrežu I da agencije za provođenje zakona, vlade I socijalne agencije moraju surađivati kako bi se riješio taj problem.


Časopis Industrija :: ABB - inovacije za građevinski sektor\n11.12.2018 Komentari: 1\nNa poziv ljubaznog tima iz ABB Srbija, 7. decembra prisustvovali smo konferenciji pod nazivom “ABB rešenja u građevinarstvu” koja je održana u hotelu Crown Plaza u Beogradu.\nKonferencija je imala za cilj da prisutne novinare, ali i poslovne partnere informiše o paleti novih proizvoda i inovativnih rešenja za industrijske i komercijalne objekte, kao i o ABB Free@home smart sistemu za stambene objekte, rešenju za punjenje električnih automobila i za solarne sisteme.\nPrisutnima se na otvaranju obratio direktor ABB Srbija, gospodin Aleksandar Ćosić, iznevši podatak da po Forbsovoj listi ABB, kao inovativni tehnološki lider, zauzima visoko osmo mesto među kompanijama koje menjaju svet.\nSve su to pokazatelji da se kompanija ABB danas nalazi na čelu industrijske revolucije 4.0.\nBranka Radosavljević i Vesna Jovanović su se potrudile da nas obaveste o opštim rešenjima u građevinskoj industriji, koja se razvijaju u okviru ABB-ovog segmenta za infrastrukturu i transport.\nTakođe su istakle rešenja u ABB-u u vezi sa smanjenjem operativnih troškova do 30%, povećanje bezbednosti u kritičnim situacijama - gde svojim patentiranim sistemom upravljanja energetske efikasnosti omogućavaju smanjenje emisije CO₂.\nABB poseduje i rešenja za praćenje, prevenciju i brzu intervenciju u slučaju kvarova.\nKako se građevinsko tržište prilagođava globalnim trendovima, sve je veća potreba za uštedama energije i za boljom bezbednošću na tržištu.\nJedna od novina na tržištu je ABB ability edcs, inovativna platforma koja daje klijentu priliku da prati, optimizuje i kontroliše električni sistem. Implementacija efikasne strategije putem daljinskog omogućuje da se u bilo koje vreme može upravljati potrošnjom kako bi se uštedela energija.\nDejan Dešić, rukovodilac divizije infrastruktura i transport, nakon pauze, najavio je tri nova govornika. Jedan od njih, Predrag Vučinić, pričao nam je o elektropunjačima za automobile, kao i da su u Srbiji punjači i dalje nepoznanica.\nTakođe je naglasio da su na domaćem tržištu dostupni i AC i DC punjači. Spori punjači se mogu ugraditi u porodičnim kućama, tržnim centrima i na lokacijama gde ljudi najčešće parkiraju svoje električne automobile, a brzi punjači na pumpama i glavnim putnim pravcima.\nPartner domaćina konferencije, gospodin Vladimir Šijačić se bavi sistemima kućne automatike kao što je ABB-free@home sistem. Free home sistem postoji već ćetiri godine i 14 puta je softverski revidiran i unapređen, a od januara tekuće godine dostupna je nova verzija.\nUkoliko su instalacije pametne kuće urađene prema njihovom projektu, za 24 časa je moguće implementirati ovaj sistem u objektu. Sistemom se upravlja roletnama, svetlom, grejanjem, klimatizacijom i interfonom.\nOvaj sistem je prilagođen softverima na mobilnim telefonima, tabletima i računarima.\nKad je reč o solarnoj energiji i njenoj upotrebi, najbolja ABB-ova referenca je solarna elektrana u Velesnici u opštini Kladovo.\nDirektor preduzeća „MT Komex” Miloš Kostić nam je naveo kakvi tipovi solarnih panela postoje i kakva je njihova primena. Istakao da se cena električne energije u odnosu na 2000. godinu povećala sedam puta i da se rast cene električne energije očekuje i u narednoj godini.\nSamim tim, očekuje se i povećanje primena mera energetske efikasnosti i obnovljivih izvora energije u industriji.\nKostić je predstavio proizvode ABB-a u ovoj oblasti i naveo da je pokriven ceo opseg od invertora za privatne kuće, industrijske objekte, kao i za velike solarne elektrane. Naglasio nam je i da sa kompanijom ABB uspešno sarađuje već 7 godina.\nABB postoji u 100 zemalja sveta i prepoznat je kao lider sa odgovarajućim znanjem i odgovarajućom ekspertizom na energetski efikasnim projektima.\nStručni tim ABB-a stoji na raspolaganju svima kako bi život bio bezbedniji i udobniji.\nSva rešenja se mogu pronaći na portalu „My building” koji čini da vaš život bude lakši.\nTekst priredila: Dušanka Pralica Nikolić\nJa Muslim da ubuduce nijedan objekat nece moci da funkc ionise bez takav projekt Odgovori


Delegacija Mešihata koju su činili muftija sandžački Hasib ef. Suljović, predsjednik Medžlisa IZ Novi Pazar Nezir ef. Salihović i šef kabineta Reisul-uleme Islamske zajednice Srbije Esad ef. Kašović, posjetila je tom prilikom i Medžlis IZ Preševo gdje je razgovarano o nastvaku akcije prikupljanja i dostave pomoći za izbjegle iz ratom zahvaćenih muslimanskih zemalja.\nU razgovoru sa muftijom Suljovićem, sekretar Crvenog krsta Preševo Ahmet Halimi istakao je da je evidentiran broj od 240.000 izbjeglica koji su prošli kroz ovu opštinu. Halimi sa svojim saradnicima vodi računa da svaki azilant dobije hranu i toplu odjeću kako bi nastavio put prema zemljama zapadne evrope. Pomoć koju je dostavio Mešihat će svakako mnogo značiti azilantima usljed nadolazećeg hladnijeg vremena.\nU smislu jasne kur’anske naredbe u navedenom ajetu, Mešihat islamske zajednice Sandžaka nastavlja akciju prikupljanja pomoći u svim medžlisima sa nadom da će ratna stradanja prestati i da će izbjegli moći da se vrate svojim domovima i nastave sa životom dostojnim svakog čovjeka.\nMolimo Allaha dželle šanuhu da svima koji su učestvovali u ovoj hairli akciji, shodno Njegovom obećanju mnogostruko nadoknadi.\nZa sve informacije vezano za prikupljanje pomoći možete kontaktirati rukovodioca HO Emanet Dževada ef. Zejnelovića na broj telefona +381 62 258 158.


Polovni Daewoo b18 viljuškari oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Skladišna oprema > Viljuškari > Daewoo > Daewoo b18\nPolovni Daewoo b18 viljuškari\nMascus pruza svojim korisnicima najbolju priliku za pretragu i pronalazak polovnih mašina u kategoriji Daewoo b18, B 18 T-2 viljuškari i druge opreme\nOvde je kompletna lista polovnih Daewoo b18, B 18 T-2 viljuškari za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Daewoo b18, B 18 T-2 viljuškari koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Izaberite brend, model, cenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Daewoo b18, B 18 T-2 viljuškari.


Uporedite cene za DELL Port replikator EMEA1 Legacy Expansion Port, DELL Port replikator EMEA1 Legacy Expansion Port komentari\nCene DELL Port replikator EMEA1 Legacy...\nPort replikator Euro Advanced E-Port II sa AC adapterom 130W\nRanac 15" Venture Backpack\nPower Companion USB-C 12.000mAh - PW7015MC\nUpozorenje: cene, linkovi i specifikacije proizvoda za DELL Port replikator EMEA1 Legacy Expansion Port su postavile naše listane online prodavnice. Molimo obavestite nas ukoliko naiđete na neku grešku.\nPregled: DELL Port replikator EMEA1 Legacy Expansion Port\nPronađite najbolju ponudu za DELL Port replikator EMEA1 Legacy Expansion Port na portalu ShopMania. Možete kupovati DELL Port replikator EMEA1 Legacy Expansion Port u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za DELL Port replikator EMEA1 Legacy Expansion Port. Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike DELL Port replikator EMEA1 Legacy Expansion Port i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije laptop dodatna oprema, i kupite po najnižim mogućim cenama DELL Port replikator EMEA1 Legacy Expansion Port i hiljade drugih sličnih proizvoda.


Održano predavanje na Tehnološkom fakultetu Univerziteta u Tuzli u okviru Erasmus+ programa – Tehnološki fakultet Univerziteta u Tuzli\nTehnološki fakultet Univerziteta u Tuzli > Novosti > Održano predavanje na Tehnološkom fakultetu Univerziteta u Tuzli u okviru Erasmus+ programa\nU okviru Erasmus+ programa uspostavljena je saradnja između Univerziteta u Tuzli i Pamukkale Univerziteta u Turskoj. U sklopu te saradnje, Prof. Dr. Arzu Yakar sa Katedre za hemijsko inženjerstvo Pamukkale Univerziteta (Denizli, Turska) boravila je na Tehnološkom fakultetu Univerziteta u Tuzli u periodu od 19.01-25.01.2020. godine. Tom prilikom, profesorica Yakar je održala predavanja na kome su prisustvovali zaposlenici i studenti Tehnološkog fakulteta Univerziteta u Tuzli uključujući i studente drugog ciklusa studija na studijskom programu hemijsko inženjerstvo i tehnologija, usmjerenje hemijsko inženjerstvo.\nTema predavanja je bila: “Synthesis of Magnetic Polymeric Nanoparticles and Their Use in Targeted Drug Delivery”.\nAssoc. Prof. Dr. Arzu Yakar, Department of Chemical Engineering, Faculty of Engineering, Pamukkale University, Denizli-TURKEY\nU okviru predavanja, prof. Yakar je iskoristila priliku da ukratko predstavi Pamukkale Univerzitet, dosadašnju međunadornu saradnju tog univerziteta sa drugim univerzitetima, Fakultet inženjerstva i Katedru za hemijsko inženjerstvo.\nOvo je prva posjeta kolega sa Pamukkale Univerziteta Tehnološkom fakultetu Univerziteta u Tuzli i iskreno se nadamo da će se naša saradnja intenzivirati u narednom periodu. Zahvaljujemo se prof. Arzu Yakar, na posjeti i održanom predavanju, kao i svim zaposlenicima i studentima koji su prisustvovali predavanjima.


Kako je Kontumac u Zemunskom parku odbranio Evropu od kuge | Bilo jednom u Beogradu\nKako je Kontumac u Zemunskom parku odbranio Evropu od kuge\nGrafika: Wikipeda / L. Berthold - Kontumac oko 1830. godine\nspoljni (eksponirani deo) u kojem se nalazilo 6 manjih kuća sa po 4 sobe, zgrada sa 4 sobe za osobe koje su bile na položaju, zatvor za austrijske podanike koje je turska vlast zbog nekog prekršaja izručivala, 2 magacina za robu i njeno čišćenje, odeljenje za kađenje pisama i manjih pošiljki i bolnica.\nunutrašnji koji je služio kao administrativni deo i pružao smeštaj zaposlenima i njihovim porodicama. Tu su se nalazila i pravoslavna crkva Svetog Arhangela Gavrila (u kojoj se i danas služi liturgija), ali i rimokatolička crkva.\nGrafika: Digitalna Narodna biblioteka Srbije - Čekajući prelaz u Beograd\nGrafika: Wikipedia / Paul Fürst, Der Doctor Schnabel von Rom


Vila Asteri – Adria Putovanja\nAPARTMANI ASTERI se nalaze na 40 m od plaže u severnom delu Pefkohorija ( levo od doka ). Poseduju cetvorokrevetne duplekse koji se sastoje od dve spavace sobe ( u jednoj sobi veliki krevet sirine 160 cm, u drugoj veliki krevet sirine 140 cm) i prostorije ( koja je istovremeno i hodnik) u kojoj se nalazi kompletno opremljena kuhinja. Dupleks poseduje TV uređaj, kupatilo sa TWC i dve velike terase. Duplex apartmani se nalaze u visokom prizemlju vile. Ciscenje jednom tokom smene, promena posteljine na 5 dana. Koriscenje klima uredjaja je ukljuceno u cenu.


Zarif: SAD se plaši iranskog naroda, a ne našeg oružja | TRT Bosanski\nZarif: SAD se plaši ...\nZarif: SAD se plaši iranskog naroda, a ne našeg oružja\nZarif je u obraćanju zastupnicima iranskog parlamenta istakao da je, kako je saznao iz pouzdanih izvora, američka administracija planirala uništiti nuklearna postrojenja "Fordo" u Komu, ali je kasnije odustala zbog zabrinutosti da bi se time mogla dodatno\n20.01.2020 ~ 01.02.2020\nIranski ministar vanjskih poslova Mohammad Javad Zarif je izjavio da se Sjedinjene Američke Države (SAD) plaše iranskog naroda, a ne oružja te zemlje.\nZarif je u obraćanju zastupnicima iranskog parlamenta istakao da je, kako je saznao iz pouzdanih izvora, američka administracija planirala uništiti nuklearna postrojenja "Fordo" u Komu, ali je kasnije odustala zbog zabrinutosti da bi se time mogla dodatno povećati solidarnost među iranskim narodom.\nPodsjetio je i na jedan razgovor sa nekadašnjim američkim državnim sekretarom Johnom Kerryjem, istakavši da mu je američki zvaničnik otvoreno kazao da američke snage s lakoćom mogu uništiti nuklearna postrojenja "Fordo", na što mu je Zarif kazao: "A šta će biti nakon toga?".\nIranski šef diplomatije je dodao kako Amerikanci nisu uništili ovo nuklearno postrojenje zbog straha od posljedica koje bi mogle uslijediti.\nPodsjetio je da SAD godišnje izdvajaju oko dva biliona dolara na vojsku, a Iran 16 milijardi dolara.\n"Našu zemlju neće štititi ne baš tako moćno vojno oružje u odnosu na vojne kapacitete SAD-a. Ono što će nas zaštititi su kultura našeg naroda i požrtvovanost. Ono što je dovelo do slabosti SAD-a bilo je naše jedinstvo, a ne naš vojni kapacitet. SAD se plaše našeg naroda, a ne našeg oružja", kazao je Zarif.\nIstakao je da Washington već 40 godina pokušava da sruši režim u Iranu.\nDotakao se i nuklearnog sporazuma, tvrdeći da je Iran izašao kao pobjednik iz te utrke, a ne zemlje Europske unije (EU).\n"EU je morala svoju politiku prema SAD-u ostaviti po strani. Američka administracija se razdire da i EU napusti nuklearni sporazum. SAD prijeti da će povećati carine za 25 posto samo kako bi EU izašao iz nuklearnog sporazuma", rekao je Zarif.\nTagovi: EU , SAD , Iran , Zarif\nEU odobrio 230 miliona eura za pomoć u borbi protiv širenja koronavirusa\nČlanice EU trebaju koordinirano i jedinstveno djelovati. Nema više sumnje u to da Covid-19 predstavlja globalni problem. Cijeli svijet mora sarađivati, kazao je resorni komesar Lenarčič\nMalezijski premijer Mahathir Mohamad podnio ostavku\nMahathir je ostavku podnio nakon razgovora sa političkim liderima i neuspjelog pokušaja formiranja nove vladajuće koalicije\nSirija: Ruski avioni bombarduju 18 naselja u Idlibu\nOpozicijski opservatorij za zračni prostor tvrdi kako ruski avioni izvode napade na 18 naselja u zoni deeskalacije sukoba Idlib\nSirija: Ruski avioni bombarduju 18 naselja u Idlibu 24.02.20 01:38:00\nZajedno protiv ekstremnog desničarskog terorizma i antiislamizma: Oko 10.000 ljudi u mirnoj šetnji 24.02.20 08:58:00\nPovećao se broj stradalih u zemljotresu na tursko-iranskoj granici 24.02.20 09:34:00\nTurska zbog korona virusa zatvorila granične prelaze s Iranom 24.02.20 10:15:00\nU Italiji od posljedica korona virusa preminula treća osoba 24.02.20 08:57:00\nTurski ekspres : Ljepote istočne Anadolije - Kars\nSpecijaliteti iz kuhinje Osmanskog dvorca 6 - Jahnija od piletine\nTurski ekspres : Ljepote anadolskog mjesta Dogubeyazit\nFascinirajuće slike Narodne biblioteke, jedne od najvećih na svijetu


Koliko kotaju probne tablice, gde mogu da se izvade i koliko dugo vae? – online news Srbija\nHome > Auto > Koliko kotaju probne tablice, gde mogu da se izvade i koliko dugo vae?\nKoliko kotaju probne tablice? Gde se uzimaju probne tablice? Na koliko dana mogu da se uzmu probne tablice? Da li auto mora da proe tehniki pregled da bi mogao da dobije probne tablice? Odgovore je potraio sajt Polovni automobili.\nOvo su najea pitanja koja mue vozae kojima su iz nekog razloga potrebne probne registarske tablice. Pokuajmo da razreimo ovu „misteriju“?\nMoe li auto bez tehnikog pregleda da dobije probne tablice?\nDa – moe, ali SAMO ako e ih koristiti da doe do tehnikog pregleda (i vrati se sa njega). U svim drugim sluajevima, auto mora da ima dokaz o tehnikoj ispravnosti, tj. dokaz da je proao tehniki pregled da bi mogao da se vozi sa probnim tablicama.\nNapomena – tokom ispitivanja ove teme, naili smo na jednu firmu u kojoj su nam (pogreno) rekli da se probne tablice ak ni u ovom sluaju ne izdaju, ve da morate auto da stavite na kamion i odvezete na tehniki. Dakle, ako naiete na ovakav sluaj, znajte da nisu u pravu i da probne tablice moete da dobijete.\nKoliko kotaju probne tablice?\na) snage motora (na osnovu nje se obraunava obavezno osiguranje)\na) po jednom danu – 547,00 din na raun MUP-a za izdavanje tablica\nb) po jednom danu – 366,00 din na raun „Zavoda za izradu novanica i kovanog novca“ za izradu tablica\nc) jednokratno – 1.050,00 din – republika administrativna taksa\nUkupno: 1.963 din (plus provizija za uplatnice) za prvi dan, to se tie davanja dravi.\nTu je zatim obavezno osiguranje, koje se na dnevnom nivou plaa u odreenom procentu od cene obaveznog osiguranja za celu godinu. Ovaj procenat takoe zavisi od perioda na koji uzimate probne tablice – razlikuje se za period do 3 dana, do 7 dana i do 15 dana (to due, to skuplje).\nNeemo dalje ulaziti u nain odreivanja cene, da ne bismo nepotrebno komplikovali.\nUzeemo kao primer Citroen Xsaru 1.6 sa 80 kW iz 2001. godine koja treba da ode na tehniki pregled. Auto je dugo bio na popravci, registracija je istekla, pa su sada neophodne probne registarske tablice da bi stigao do tehnikog pregleda.\nKako su nam rekli u Auto-kui Boki, u ovom sluaju probne tablice za jedan dan kotaju 4.452dinara. Za dva dana cena je oko 5.400 dinara.\nNa koliko najdue mogu da se uzmu probne tablice?\nNajdue na 15 dana, a najkrae na 1 dan, tj. 24 asa.\nKako nam je kazao Goran Bogdanovi iz Auto-kue Boki, neophodna dokumentacija za probne tablice takoe zavisi od namene za koju su vam potrebne. Zato pozovite tehniki pregled gde ete ih uzeti i dobiete spisak dokumentacije.\nNa primer, uslov za odvoenje automobila sa probnim tablicama van npr. Beograda je da postoji kupoprodajni ugovor sa overenim potpisima kupca i prodavca, gde se vidi da je prodavac iz Beograda, a kupac iz drugog grada.\n– vaea lina karta vlasnika\n– vaea vozaka dozvola osobe koja e upravljati vozilom (i lina karta ako voza nije vlasnik vozila)\n– potvrda o tehnikoj ispravnosti vozila (tehniki pregled), osim kada je svrha uzimanja probnih tablica da se auto odveze na tehniki pregled\n– dokaz o vlasnitvu vozila (saobraajna dozvola, raun, ugovor o kupovini, ugovor o poklonu, pravosnano reenje o nasleivanju, pravosnana presuda o utvrivanju vlasnitva)\n– polisa obaveznog osiguranja – dobijete je na licu mesta (obino)\n– zahtev za izdavanje probnih tablica – dobijate ga na licu mesta\n– dokaz o uplati propisanih taksi i naknada – obavlja se takoe na licu mesta\nNapominjemo da ukoliko je vozilo ve bilo registrovano u Srbiji, vozilo mora da bude odjavljeno.\nU sluaju da se probne tablice uzimaju zbog ukucavanja broja motora (PUS-ovanja), potrebno je da se priloi i uput koji je izdao ovlaeni tehniki pregled. Takoe, ako je vozilo iz inostranstva, prilae se (skoro) sva inostrana i uvozna dokumentacija.\nZato ponavljamo – da ne bismo navodili spisak za svaku situaciju sa raznim varijacijama, pozovite firmu u kojoj ete uzeti probne tablice i dobiete spisak.\nMoete da ih uzmete u policiji, ali je to i najkomplikovanija i najdugotrajnija opcija. Na primer, u Beogradu moete da ih uzmete samo u Ljermontovoj, to je mnogim vozaima dovoljan razlog da potrae alternativu.\nDakle, ostaju tehniki pregledi i druga pravna lica koja su ovlaena za izdavanje probnih tablica ili mogu da pomognu kod njihovog dobijanja – npr. auto-plac na kojem kupujete automobil.\nUostalom, „proguglajte“ malo i nai ete firmu (npr. tehniki pregled) koji se time bavi.\nPrednja – sa unutranje strane oferke (vetrobrana) i to u donjem desnom uglu.\nZadnja – sa unutranje strane zadnjeg stakla i to u donjem levom uglu.\nNa savet – ne kalkuliite bez dovoljno informacija i ne pokuavajte da naete cenu probnih tablica na internetu. Pozovite vie tehnikih pregleda, agencija, auto-placeva ili drugih firmi koje ih izdaju, dajte im podatke svog automobila, razlog zbog kojeg su vam potrebne probne tablice, kao i vremenski period za koji su vam potrebne.\nTek tada ete moi da napravite raunicu da li vam se isplati da ih uzimate i na koji vremenski period.\nHaradinaj dogovorio predizbornu koaliciju – B92.net\nDžalalabad: Vek nezavisnosti, eksplozije i mnogo ranjene dece\n12. 09 2019 12. 09 2019 010\nNiko neće ponos bivše SFRJ: Propala još jedna prodaja čuvene fabrike\n29. 07 2019 29. 07 2019 024