PACIJENTI PRAVE BUKU PO HODNICIMA: Stanari se žale na gužvu ispred čekaonica ordinacija u zgradama | Novosti.RS\nOdnedavno toj listi pridodate su i privatne ordinacije, jer zbog trenutne epidemiološke situacije, strahuju zbog gužvi koje se stvaraju po čekaonicama, odnosno hodnicima višespratnica.\nZa otvaranje ordinacije u stambenim zgradama nije neophodna saglasnost stanara. Ipak, ukoliko se stanari požale na buku ili preveliku red u hodnicima, upravnicima može da bude alarm za poziv inspekciji. Nedavno su stanari jedne zgrade na Vračaru upravniku žalili na red koji se formirao duž hodnika ispred jedne stomatološke ordinacije.\n- Stvarala se ogromna gužva. Sve vreme su telefonirali, pravili gužvu i nisu nosili maske. A sve u vreme korone - žalili su se stanari.\nPROBLEM I IZDAVANJE APARTMANA\nPREMA iskustvima profesionalnih upravnika, u vrhu liste žalbi stanara pored ordinacija su i apartmani. Stanari se žale na buku koju proizvode gosti stanova na dan, kao i na nebrigu vlasnika apartmana koji u zajedničke prostorije retko ulažu.\nNa žalbe, vlasnik ordinacije odgovorio je da epidemiološke mere poštuje unutar ordinacije, da za dešavanja ispred, nije nadležan. Ipak, primedbu je uvažio, pa je ispred ordinacije zalepio da moli pacijente da na svoj red čekaju ispred zgrade.\n- Kada je reč o ovakvim situacijama, upravnik može da pozove komunalnu inspekciju, jer su zbog epidemiološke situacije zabranjena okupljanja u zajedničkim prostorijama zgrade - kaže LJubiša Banovački, predsednik profesionalnih upravnika Beograda.\n- Za mere u ordinacijama nadležna je sanitarna inspekcija, ali komunalna može da reaguje na pritužbe za remećenje reda i mera u ulazu. Ipak, morala bi da izađe odmah po prijavi, kako bi zatekla spornu situaciju.\nIako zbog pandemije, stanari popreko gledaju na pacijente koji im se vrzmaju po hodnicima zgrade, iskustva profesionalnih upravnika sa vlasnicima ordinacija u redovnim situacijama umeju da budu i pozitivna.\n- U velikom broju zgrada gde posluju laboratorije, stomatološke, ginekološke i druge ordinacije, vlasnici ulažu u održavanje zgrade - kaže Banovački.\n- Tako recimo, o svom trošku okreče ceo sprat. U jednom ulazu smo imali situaciju da su promenili celokupnu rasvetu u zgradi, jer je njima u interesu da zgrada bude osvetljena. Na Terazijama imamo zgradu gde ordinacija plaća celokupni mesečni iznos za održavanje lifta, jer u suprotnom ako se pokvari, niko ne bi hteo da se popne do njihove ordinacije.\nBeograd virus korona stanari buka privatna klinika pacijenti kućni red maske za lice LJubiša Banovački


PROGRESSIVE MAGAZIN | KEŠ-BEK PODSTICAJ ZA NOVI RAST ELEKTRONSKE TRGOVINE: Na 5.000 potrošenih dinara u Srbiji kupcu se vraća čak 980\nKEŠ-BEK PODSTICAJ ZA NOVI RAST ELEKTRONSKE TRGOVINE: Na 5.000 potrošenih dinara u Srbiji kupcu se vraća čak 980\n14. V 2021 | Onlajn plaćanja i onlajn kupovina nesumnjivo postaju sastavni deo svakodnevnih aktivnosti sve većeg broja građana Srbije, a kompanija Mastercard, želeći da nagradi i podstakne korisnike da iskoriste prednosti koju ovaj način plaćanja donosi, pripremila je novu kampanju. Naime, svi korisnici Mastercard kartica, koje su izdale banke učesnice ovog programa, koji u periodu od 15. maja do 15. juna 2021. godine izvrše pet onlajn plaćanja ukupne zbirne vrednosti od najmanje 5.000 dinara, automatski dobijaju nazad 980 dinara na račun povezan sa svojom Mastercard karticom.\nSve onlajn transakcije izvršene Mastercard karticama su zaštićene istom Mastercard sigurnosnom tehnologijom kao i kartična plaćanja na fizičkom mestu prodaje. Kupci koji plaćaju onlajn Mastercard karticama mogu da koriste sva potrošačka prava jer ih elektronski trag o kupovini štiti ukoliko žele da ostvare zamenu, reklamaciju ili refundaciju sredstava i to su politike koje kompanija Mastercrad globalno primenjuje u svom poslovanju, navode iz kompanije.\nOno što iz Mastercarda kupcima savetuju prilikom onlajn plaćanja je da primene neke racionalne mere predostrožnosti kao što su:\nukoliko njihova banka nudi tu opciju, prijavljivanje za dvofaktorsku autentifikaciju, kao još jedan korak u potvrdi identiteta pravog korisnika kartice i dodatnu bezbednosnu meru.\nTag eCommerce, elektronska trgovina, FinTech. Bookmark: Link.


Poznati jutjuber Baka Prase: Nixa Zizu je brutalno izvređao sve žene! – UZBUNA\nPoznati jutjuber Nikola Jovanović, poznatiji kao Nixa Zizu, gostovao je nedavno u emisiji na Hype televiziji, gde je, između ostalog, izjavio da su žene „same krive ako ih neko siluje, jer su same ušle muškarcu u kola ili stan“\nBaka je snimio video u kojem je „secirao“ Jovanovićeve izjave i reagovao ili šokom ili smehom „ne verujući da je ovako nešto moguće“.\n– Strašne stvari se dešavaju, pogotovo sada kada čitamo o silovanim ženama i on ovako da priča – rekao je Ilić u jednom trenutku, a onda šokirano rekao da je izjava „da je jači od žene i da može da je polomi“ bolesna.\nBaki je zasmetala i njegova izjava da devojka ako uđe u kola zna se šta je sledeće…\n– Ušla je u kola jer hoće da se provede, jer joj se sviđaš, hoće da bleji i ti je siluješ i šta, kao je*iga, ušla si, nisam te naterao!? Ja ne mogu da verujem da on priča ovo. Žene se ne gledaju kao objekat, ovo je divljačko, primitivno razmišljanje. Svi znate da sam imao svađe sa njim i nedavno sam ga zvao da snimimo klip zajedno, da se mirimo, ali sada, posle ovoga, ne bih s njim snimio klip ni kako idemo do prodavnice! – rekao je Baka\nBaka je prokomentarisao izjavu da devojke ne bi trebalo da dolaze u nečiji stan „jer se zna šta mora da bude“ i nekoliko puta tokom snimanja jutjub videa rekao da je „budaletina“:\n– Ja se ne slažem s njim ni 2 posto, ali meni se desilo da se dopisujem s devojkom, ona je eksplicitno rekla da želi šta želi, ja sam došao po nju, došli smo kod mene, ona se predomislila. I? Ja nemam pravo da je primoravam! Mogu da se iznerviram, ali i pitam ‘Hoćeš da te vozim kući ili da ti pozovem taksi’ i? Ovo je primitivno razmišljanje.\nBaka se dotakao i naslova koji su nedavno osvanuli u medijima, a to je da je bio u s*ksualnoj vezi sa maloletnicom:\n– Gledam iz svoje perspektive – živim u strahu da će nekad neka devojka da kaže ‘On me je silovao’. Ja sam javna ličnost, javlja mi se više devojaka, ali nemam pravo nikoga da primoravam, to je bolesno, ali imam strah da će da kaže da sam silovao, a ne bih to nikada uradio. Kako da dokažem da nisam? To može da ti upropasti život. Kao onda za maloletnice – krenula je priča da sam silovao devojčicu od 14 godina. Silovao, brate. To me je pogodilo i duševno i psihički. To je ozbiljna optužba. Zbog ovakvih budala kao što je Nixa devojke su uvek u pravu. Ovo je nenormalno što priča, zbog njega muškarci ispadaju bolesnici. On je flipnuo, mene je sramota. Ne mogu da se složim s njim, osim da devojke paze s kim se viđaju – istakao je Bogdan.


Poznati svi polufinalisti Istoka, Lilard poslao Oklahomu na odmor (VIDEO) | Srpskacafe\nPoznati svi polufinalisti Istoka, Lilard poslao Oklahomu na odmor (VIDEO)\nSrijeda, 24.04.2019., 09:47 Srijeda, 24.04.2019., 09:47\nKošarkaši Portlanda su zabilježili četvrtu pobjedu u prvoj seriji plej-ofa Zapadne konferencije protiv Oklahome i time obezbjedili nastavak takmičenja.\nFenomenalnu partiju je pružio plejmejker ekipe iz Oregona Demijen Lilard, ubacio je 50 poena i uključujući i trojku šutem sa više od jedanaest metara, preko najboljeg defanzivca Tandera Pola Džordža, u posljednjoj sekundi meča za konačnih 118:115.\nLider Portlanda je za 45 minuta na parketu pogodio 10 trojki iz 18 pokušaja, a upisao je sedam skokova, šest asistencija i tri ukradene lopte.\nNajveću podršku je imao u Si Džeju Mekalumu i Mou Harklesu, koji su dodali po 17 poena, dok je Enes Kanter zabilježio dabl-dabl sa po 13 poena i skokova.\nZa Oklahomu je Pol Džordž upisao 36 poena i devet skokova, Rasel Vestbruk je imao tripl-dabl (29+14+11), dok je Denis Šruder sa klupe dodao 17 poena.\nKošarkaši Filadelfije pobijedili su Bruklin u petom meču prve runde plej-ofa Istočne konferencije NBA – 122:100 (32:15, 28:16, 35;33, 27:36).\nUkupan rezultat u seriji je 4:1.\nNaredni rival ekipe za koju nastupa srpski reprezentativac Boban Marjanović biće Toronto, koji je istim rezultatim (4:1) eliminisao Orlando.\nPoslije poraza u susretu broj jedan, Filadelfija je zabilježila četiri pobjede u nizu. Posljednja utakmica riješena je već u prvoj četvrtini koju je domaćin dobio sa 32:15, zatim je u sličnom ritmu završio i drugu, da bi od poluvremena dozvolio sebi malo i da se opusti, što su Netsi iskoristili da bar ublaže poraz.\nNajefikasniji u pobjedničkoj ekipi bio je Džoel Embid sa 23 poena, 13 skokova i dvije asistencije, Ben Simons je postigao 13 poena, uz pet skokova i šest asistencija, Tobijas Heris je imao učinak od 12 poena, osam skokova i četiri asistencije.\nBoban Marjanović je igrao 14 minuta, postigao je sedam poena (3-5 iz igre), sedam skokova i četiri asistencije.\nNajefikasniji u poraženom timu bio je Rondi Holis-Džeferson sa 21 poenom, a poraz je ublažio i Keris Levert sa 18 poena. Bruklin je u posljednjoj četvrtini postigao više koševa nego u prve dvije zajedno, ali to mu je bilo dovoljno samo da ne doživi katastrofu koja je mogla da se nasluti na početku susreta.\nKošarkaši Toronta pobjedili su u petom susretu prvog kola plej-ofa Istočne konferencije ekipu Orlanda sa 115:96.\nReptorsi su na taj način okončali seriju u svoju korist rezultatom 4:1 i plasirali se u polufinale na Istoku gdje ih očekuje sudar sa Filadelfijom.\nNijednog momenta nije dolazilo u pitanje ko će biti pobjednik petog meča. Toronto je od samog starta zaigrao odlično, i praktično već poslie prvih 12 minuta stekao veliku prednost.\nReptorsi su prvu četvrtinu dobili rezultatom 35:19, da bi potom na poluvreme otišli sa ubjedljivih 20 poena prednosti, (67:47).\nBili su dobri i u trećoj četvrtini, održavali su rezliku, da bi na startu posljednje dionice imali nedostižnih +31 – 101:70 poslije čega je došlo do malog opuštanja, pa je Orlando uspio da ublaži poraz i svede ga na 19 poena razlike.\nU pobjedničkom timu ponovo su kao i u prethodnom duelu dominirali Kavaj Leonard i Paskal Siakam.\nLeonard je susret završio sa 27 poena, sedam skokova i dvije asistencije, dok je Siakam postigao 24 poena uz šest skokova i četiri asistencije.\nKajl Louri je postigao 14, Norman Pauel 11, a Serž Ibaka deset poena.\nU ekipi Orlanda, najefikasniji je bio Di Džej Ogastin sa 15, Terens Ros i Ves Ivundu su postigli po 12, Aron Gordon 11, a Ivan Furnije deset poena.\nOT Srijeda, 8.07.2020., 11:30 Srijeda, 8.07.2020., 11:30\nSrijeda, 8.07.2020., 11:30 Srijeda, 8.07.2020., 11:30


HODŽA BI DA SE PROVUČE KROZ KONOPAC?! Za reisa Kavazovića do jučer su bili 'vlasi', a sada 'zrače ahiretom' - GlobalCir\nMnoštvo zvaničnika i poznatih ličnosti jučer i danas izražavaju poštovanje preminulom generalu Armije RBiH Jovanu Divjaku i poruke sućuti njegovoj porodici. Danas je svoj komentar sa medijima podijelio i aktuelni reis Husein Kavazović.\nPrema Kavazovićevim riječima, Jovan Divjak je ‘zračio nekom posebnom energijom koja kao da nije od ovog svijeta’. ‘Neka počiva u miru na bosanskoj zemlji koju je volio i za koju se žrtvovao. Ostat će u našem sjećanju kao častan oficir i primjer generacijama koje dolaze‘, kazao je reisul-ulema Kavazović.\nNe tako davno, aktuelni reis je na jednom vjerskom skupu za Srbe upotrijebio u bosanskom jeziku pejorativnu odrednicu ‘vlasi – vlah’ što je izazvalo burne reakcije u javnosti i niz negativnih komentara.\nBez obzira što je svoje izjave opravdavao ‘određenim trenutkom, povodom i ciljem’ zbog kojeg su izrečene, veći dio javnosti je u takvoj kvalifikaciji jednog vjerskog poglavara prepoznao natruhe fašizma.


Danijel Alibabić: Neka se svi sada smeju Jovani, zaslužila je! - Muzika - Region - Vesti - Svet Plus\nDanijel Alibabić, nakon priznanja njegove još uvek zakonite supruge Jovane Nikolić da ne raspolaže konkretnim dokazima da je bila fizički zlostavljana od njega, ima razloga da likuje, te kaže da je manekenka zaslužila da joj se sad svi smeju.\n10:00 17. JAN 2014.\nNaime, gostujući u emisiji "Amidži šou", Jovana Nikolić još jednom je potvrdila priču da ju je Danijel Alibabić u tri navrata davio, ali i priznala da za to nema konkretne dokaze. Kako je kazala, imala je crvenilo po vratu od njegoog davljenja, ali se to povuklo, a kako nije u datom momentu alarmirala nadležne ogane, tako sad ni ne raspolaže konkretnim dokazima da je u braku trpela fizičko maltretiranje.\nSve ovo izazvalo je zadovoljstvo kod Danijela Alibabića, te je crnogorski pevač kazao da su ovim njegove priče potvrđene.\n"Kao što sam pričao od samog početka, Jovana je sve lagala i sada vidite kakva je. Ja sam se nadao da ću je promeniti, ali nisam uspeo. Neka joj se smeju, zaslužila je", konstatovao je za "Blic" Danijel Alibabić.


Srbija bez Ilićeve i Sinančevića na SP u Areni - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna / Sportske vesti / Srbija bez Ilićeve i Sinančevića na SP u Areni\nSvetsko atletko prvenstvo u dvorani startuje za tri dana u beogradskoj Areni i okupiće preko 1500 učesnika, što sportista što trenera i članova timova. Dres Srbije trebalo je da brani 15 takmičara, ali se taj broj smanjio na 13 usled otkaza dvoje srpskih atletskih vedeta.\nDatum: 16.03.2022. Autor: Katarina Branković\nKošarkaši Radničkog uspeli da posl...\nJadranski biser u znaku zlatom okiće...\nZmajevi najbolji u kruševačkoj hali...\nSelektor Vemić objavio spisak igrač...


NOVI DETALJI NESREĆE: UHAPŠENI VOZAČ I SUVOZAČ, BIT ĆE OBAVLJENA OBDUKCIJA TIJELA STRADALOG PJEŠAKA | Hayat.ba\nNOVI DETALJI NESREĆE: UHAPŠENI VOZAČ I SUVOZAČ, BIT ĆE OBAVLJENA OBDUKCIJA TIJELA STRADALOG PJEŠAKA\nSarajevska policija uhapsila je dvije osobe zbog sinoćnje saobraćajne nesreće u kojoj je poginuo pješak, a drugi je povrijeđen, nakon čega je vozač tada još nepoznatog vozila pobjegao s mjesta nesreće.\nKako je potvrđeno iz MUP-a KS, u nesreći koja se u 19.40 sati dogodila u ulici Smaje Šikala na mjestu je poginuo pješak M. H. (1965), dok je povbrede zadobio U. Dž. (1966).\nTijelo poginulog pješaka prevezeno je u prosekturu Bare, gdje će se po naredbi tužioca obaviti obdukcija.\nU toku je istraga svih okolnosti ove teške nesreće, kazali su u MUP-u KS.


Ostale vesti, 09.11.2011, 08:03 AM\nMozilla je juče objavila novu verziju svog browser-a za Windows, Mac, Linux i Android koja donosi svega nekoliko značajnih novina.\nNova verzija Firefox-a donosi integrisanu Twitter pretragu u okviru search bar-a, koja je rezultat partnerstva Mozilla-e sa Twitter-om. Time se Twitter pridružio već postojećoj listi integrisanih alata za pretragu koja uključuje Google, Yahoo, Bing, AOL i Wikipedia. Zanimljivo je da Google plaća svoje prisustvo u Mozilla-inom browser-u ali nije poznato da li je i sa Twitter-om isti slučaj. Twitter pretraga koja je dostupna u verzijama browser-a za Mac, Windows i Linux omogućava pretragu novih tema, hashtag-ova i @korisničkih imena a za sada je dostupna u verzijama namenjenim engleskim, portugalskim, slovenačkim i japanskim korisnicima mada iz kompanije najavljuju da će i verzije na drugim jezicima biti uskoro dostupne korisnicima. Twitter pretraga u Firefox-u do sada je bila dostupna samo kao odvojeni dodatak (add-on).\nJoš jedna novina koja predstavlja unapređenje za bezbednost browser-a i privatnost korisnika su i isključeni dodaci u osnovnom podešavanju browser-a. Cilj ovoga je da se motivišu korisnici da ažuriraju dodatke za browser i da blokiraju one koji su možda instalirani bez njihovog znanja. Slučaj sa Skype-ovim toolbar-om koji je prouzrokovao brojne probleme korisnicima zbog čega je Mozilla morala da reaguje isključivanjem ovog dodatka jedan je od razloga zbog čega se kompanija odlučila da svi dodaci instalirani sa prethodnom verzijom u osnovnoj verziji novog browser-a budu isključeni.\nNova verzija browser-a donosi i podršku za WebGL tehnologiju koja omogućava veb sajtovima i veb aplikacijama prikazivanje hardverski ubrzane 3D grafike ali čija je bezbednost pod znakom pitanja s obzirom da je Microsoft povukao podršku za ovaj veb standard tvrdeći da on nosi sa sobom mnogo bezbednosnih rizika.\nFirefox za Android donosi novu funkciju upravljanja lozinkama koja omogućava korisnicima kodiranje i čuvanje korisničkih imena i lozinki za druge mobilne veb aplikacije u Firefox-u i oslanjanje na jednu glavnu (“master”) lozinku.\nVerzije novog browser-a za Windows, Mac i Linux mogu se preuzeti ovde, a korisnici Androida ažuriranje za svoj browser mogu preuzeti odavde.\nMozilla objavljuje nove verzije browser-a svakih šest nedelja sledeći praksu koju je promovisao Google Chrome.


0\tJanuary 21, 2021 7:21 pm\nNova pravila od ponedeljka : Za ulazak u Ameriku putnici će čekati i do 8 časova\nNe propustite: Šef Živko Radojčić u emisiji Chopped na Food Networku\nNovi američki predsednik Džo Bajden obratio se američkoj javnosti povodom predstavljanja plana borbe protiv pandemije koronavirusa.\n“Pomerićemo nebo i zemlju da besplatno vakcinišemo što je moguće više Amerikanaca. Ova pandemija nije od juče, ali pobedićemo je. Pomoć stiže. Moj plan temelji se na nauci, a ne na politici”, rekao je Bajden na početku.\n“Do sada nismo mogli da se oslonimo na federalnu vladu, ona nije delovala hitno, s fokusom i koordinacijom koji su nam potrebni u borbi s pandemijom, a onda smo platili cenu”, rekao je dodajući kako Amerika poslednjih nedelja beleži između 3 i 4 hiljade smrtnih slučajeva dnevno.\n“Stanje će biti puno gore pre nego što postane bolje. Podatak je da 20 odsto smrtnih slučajeva u celom svetu odlazi na SAD, iako naša zemlja čini samo 4 odsto svetske populacije”, rekao je.\n“Nošenje maski je nažalost postalo stranačko pitanje, ali to je patriotski čin”, rekao je.\nDodao je kako će nošenje maski biti obavezno na svakom putovanju između američkih saveznih država, a svi putnici koji u SAD stižu iz drugih zemalja morsće u karantin po dolasku.\nUpozorio je da će do sledećeg meseca broj preminulih od covida-19 u SAD-u preći pola miliona.\nŠta je DUI? Evo kako vam vožnja u pijanom stanju može promeniti život u Americi\nŽelite da promenite svoje ime i prezime? Evo pravnih procedura za promenu imena u Americi 0\nSaznajte u koje sve zemlje Amerikanci trenutno mogu da putuju i pod kojim uslovima 0\nŠta učiniti kada aviokompanija kasni sa predajom ili izgubi vaš prtljag? 0\nDanas je poslednja prilika da posetite Navy Pier u 2020. godini 0\nPrirodni fenomen: Stručnjaci najavljuju Polarnu svetlost u severnom Ilinosu 0


OGLASIO SE NEBOJŠA STEFANOVIĆ IZ MOSKVE! Prenosi nam VEOMA VAŽNU PORUKU RUSIJE!\nPotpredsednik Vlade i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović, Foto: Printscreen\nMinistar je upoznao Patruševa sa trenutnom situacijom na Kosovu i Metohiji i izrazio zahvalnost Rusiji na podršci koju pruža našoj zemlji po pitanju južne srpske pokrajine\nObjavljeno: 20.11.2019. 12:33h\nStefanović, koji boravi u dvodnevnoj poseti Moskvi povodom sastanka visokih zvaničnika za bezbednosna pitanja, sastao se danas i sa Nikolajem Patruševim, sekretarom Saveta bezbednosti Ruske Federacije.\nMinistar je upoznao Patruševa sa trenutnom situacijom na Kosovu i Metohiji i izrazio zahvalnost Rusiji na podršci koju pruža našoj zemlji po pitanju južne srpske pokrajine.\nVUČIĆ KATEGORIČAN: Prestanite da lažete, nisam u sukobu sa Stefanovićem!\nSRPSKA POLICIJA JE ZAPLENILA ČAK 77 KILOGRAMA ČISTOG HEROINA! Uhapšena 3 muškarca, vrednost droge je MILIONSKA\nSTEFANOVIĆ O SLUČAJU ALEKSANDRA OBRADOVIĆA: Šta bi rekli AMERIKANCI I RUSI?\nOni su se saglasili da je za uspešnu borbu protiv organizovanog kriminala, terorizma i sajber pretnji neophodna bliska saradnja relevantnih organa svih zemalja, jer je to od presudnog značaja za postizanje konkretnih rezultata.\nStefanović je istakao dobre rezultate srpske policije u borbi protiv narko-trafikinga i presecanja međunarodnih lanaca krijumčarenja droge, što je, kako je rekao, značajno zbog povezanosti organizovanih kriminalnih grupa na međunarodnom nivou.\n"Pratimo situaciju i po pitanju migracija i kretanje migranata iz pravca Bliskog istoka, posebno imajući u vidu da postoji bojazan od infiltriranja terorističkih boraca, koji na ovaj način pokušavaju da se domognu Zapadne Evrope", rekao je Stefanović.\nSagovornici su postigli dogovor o zaključivanju dva sporazuma koji će dodatno unaprediti saradnju Srbije i Rusije u oblasti bezbednosti, od kojih se jedan odnosi na saradnju u borbi protiv organizovanog kriminala, a drugi na borbu protiv terorizma.\nStefanović će se tokom dana u Moskvi sastati i sa Generalnim tužiocem Ruske Federacije Jurijem Čajkom, sa kojim će razgovarati o važnosti dobre saradnje policija i tužilaštava u rešavanju najozbiljnijih krivičnih dela, posebno onih koji mogu ugroziti bezbednost države.


COVID-19 u sukobu sa podacima o ličnosti – Vlada Crne Gore objavila adrese svih lica kojima je određena mera samoizolacije - Gecić Law\nCOVID-19 u sukobu sa podacima o ličnosti – Vlada Crne Gore objavila adrese svih lica kojima je određena mera samoizolacije\nKancelarija Gecić Law već je pisala o tome kako „COVID-19 ne mari za zaštitu podataka o ličnosti“. Mera usvojena u Crnoj Gori još jednom je potvrdila ono što smo tom prilikom konstatovali. Naime, Nacionalno koordinaciono telo za zarazne bolesti Crne Gore donelo je 21. marta Odluku o objavljivanju imena i adresa lica kojima je određena mera samoizolacije zbog prethodnog nepoštovanja obaveze samoizolacije od strane nekih lica kojima je takva mera određena. Agencija za zaštitu ličnih podataka i slobodan pristup informacijama Crne Gore dala je saglasnost na Odluku konstatujući da ista nije u suprotnosti sa Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti.\nDanas, zbog toga na sajtu Vlade Crne Gore, svako ko poseduje internet potpuno slobodno može saznati adresu građana kojima je određena mera samoizolacije i to uredno klasifikovano po opštinama radi lakšeg i bržeg snalaženja.\nU Mišljenju Agencije kojim je data saglasnost na Odluku Nacionalnog koordinacionog tela za zarazne bolesti, ukazano je na odredbe Zakona o zaštiti podataka o ličnosti kojima se predviđa da obrada podataka, između ostalog, podrazumeva njihovu objavu, a da se obrada (pa samim tim i objava podataka o ličnosti) može izvršiti bez saglasnosti ukoliko je to neophodno radi obavljanja poslova od javnog interesa ili u vršenju javnih ovlašćenja. Međutim, pitanje koje se nakon prestanka vanrednog stanja može postaviti crnogorskim sudovima, a u krajnjem slučaju i Evropskom sudu za ljudska prava, jeste koliko je neprecizna norma poput ove dovoljna da legalizuje objavljivanje adresa stanovanja građana Crne Gore.\nTakođe, iz ko zna kog razloga, Agencija za zaštitu ličnih podataka poziva se i na odredbu koja kaže da je obrada (samim tim i objavljivanje) ličnih podataka dozvoljena bez saglasnosti lica na koje se ti podaci odnose onda kada je to u interesu zaštite života i drugih vitalnih interesa upravo tog lica onda kada ono nije u mogućnosti da da saglasnost. Ova odredba, apsolutno je neprimenjiva kao pravni osnov Odluke da se objave lični podaci lica u samoizolaciji. Naime, prvo objava nije doneta u interesu tih lica nego u interesu ostalih građana Crne Gore. Drugo, uslov za objavu, u ovom slučaju jeste da lica, na koja se lični podatak odnosi, nisu u mogućnosti da daju saglasnost. Građani čije su adrese i imena i prezimena objavljena na sajtu crnogorske Vlade jesu, međutim, u mogućnosti da daju takvu saglasnost.\nIzmeđu ostalih, Agencija za zaštitu ličnih podataka poziva se i na odredbu Zakona o zaštiti podataka o ličnosti u kojoj se navodi da se lični podaci mogu obrađivati kada je obrada ličnih podataka neophodna radi otkrivanja, prevencije i dijagnostikovanja bolesti i lečenja lica, kao i radi upravljanja zdravstvenim službama, ako te podatke obrađuje zdravstveni radnik ili drugo lice koje ima obavezu čuvanja tajne. Navedena odredba u Mišljenju Agencije kojim je data saglasnost na Odluku, tačno je citirana, ali nije jasno zašto. Naime, ponovo ni ova odredba nije primenljiva na konkretne okolnosti. U odnosu na ove podatke, ne samo da ne postoji obaveza čuvanja tajne, nego je cilj njihove obrade bio upravo taj da oni budu učinjeni dostupnim najširem krugu javnosti.\nUstav Crne Gore, propisuje mogućnost za privremeno ograničenje prava i sloboda za vreme vanrednog stanja u neophodnom obimu. Mere ograničenja, međutim, mogu trajati najduže dok traje vanredno stanje. Mere koje su usvojile crnogorske institucije u ovom slučaju, prema prirodi stvari ne mogu biti privremene. Jednom objavljena i saznata informacija od strane trećih lica, ostaje zauvek u njihovom posedstvu i podložna je zloupotrebi.\nDakle, prema nacionalnim izvorima, ne može se zaključiti da je ograničenje prava na zaštitu podataka o ličnosti u ovom slučaju argumentovano opravdano.\nEvropska konvencija o ljudskim pravima i praksa suda u Strazburu – Pravo na poštovanje privatnog i porodičnog života\nKao što je i tipično za konstrukcije odredbi Evropske konvencije, ona sama predviđa mogućnost za ograničenja prava na poštovanje privatnog i porodičnog života mešanjem javnih vlasti kada je to u skladu sa zakonom i neophodno u demokratskom društvu u cilju, između ostalog, zaštite zdravlja.\nKao to je već objašnjeno, u ovom slučaju upitno je koliko su zakonske odredbe na koje se poziva crnogorska Agencija uopšte dovoljne i podobne da se primene u ovom slučaju, Međutim, čak i da jesu, princip zakonitosti, u smislu prakse Evropskog suda za ljudska prava nije zadovoljen pukim pozivanjem na legalno donet nacionalni zakon. Evropski sud za ljudska prava izneo je stav da zakonitost mešanja javnih vlasti u pravo na poštovanje privatnog života ne znači samo usklađenost mera sa domaćim zakonodavstvom već zakonitost takođe podrazumeva kvalitet zakona koji mora biti u saglasnosti sa principima vladavine prava (slučaj Halford v. the United Kingdom, paragraf 49).\nKako bi bio ispunjen uslov zakonitosti za ograničenje prava na poštovanje privatnog i porodičnog života, nacionalni zakon koji je osnov za takvo ograničenje mora biti jasan i precizan. Domaći zakon, mora sa razumnom jasnoćom ukazati na opseg i način vršenja relevantnog diskrecionog ovlašćenja dodeljenog javnim vlastima kako bi se pojedincima obezbedio minimalni stepen zaštite na koji imaju pravo u skladu sa vladavinom prava u demokratskom društvu (slučaj Piechowicz v. Poland, paragraf 212).\nDakle, pitanje je da li je odredba crnogorskog Zakona o zaštiti podataka o ličnosti iz koje proizlazi da je objavljivanje ličnih podataka bez saglasnosti dozvoljeno kada je to neophodno radi obavljanja poslova od javnog interesa ili u vršenju javnih ovlašćenja, dovoljno jasna. Pitanje je da li je ta odredba ukazala na opseg i način vršenja diskrecionog ovlašćenja kako bi se obezbedio minimalni stepen zaštite u skladu sa vladavinom prava.\nJavne vlasti imaju suvereno pravo da procene kada je ograničenje prava na poštovanje privatnog i porodičnog života neophodno u demokratskom društvu. Takva neophodnost, prema stavu suda u Strazburu, zapravo podrazumeva „hitnu društvenu potrebu“. Međutim, odluke javnih vlasti, bez obzira na postojanje hitne društvene potrebe, podložne su ispitivanju od strane tog suda. Kako se navodi, mere ograničenja ovog konkretnog prava ne mogu se smatrati neophodnim u demokratskom društvu ukoliko nisu proporcionalne legitimnom cilju ( Dudgeon v. the United Kingdom, paragraf 51-53 i Z v. Finland, paragraf 94).\nDakle, za ograničenje ljudskih prava, nije dovoljno samo da cilj bude legitiman. Neophodno je da mere ograničenja budu proporcionalne takvom cilju. Objavljivanje adrese, kao podatka o ličnosti, ne samo što je povreda prava na privatnost nego potencijalno može ozbiljno ugroziti bezbednost i lični integritet lica čija je adresa objavljena. Pri tom, s obzirom na veliki broj građana čiji su podaci objavljeni, ovakva mogućnost toliko puta je veća. Na ovaj način objavljeni podaci, zauvek mogu biti sačuvani od strane trećih lica te će mogućnost za njihovu zloupotrebu postojati i nakon ukidanja vanrednog stanja.\nŠta navedena praksa praktično znači za građane Crne Gore?\nCrna Gora jeste članica Saveta Evrope i potpisnica Evropske konvencije o ljudskim pravima (kao jedan od sukcesora Državne zajednice SCG). Prema tome, sudska praksa suda u Strazburu, precedentnog karaktera, izvor je prava i za Crnu Goru. Građani čije su adrese uz lična imena javno objavljena, nakon ukidanja vanrednog stanja, mogu se pozvati na navedenu praksu čak i pred nacionalnim institucijama jer ona jeste izvor njihovog prava. U krajnjoj liniji, na sudsku praksu suda u Strazburu, mogu se pozvati i kao podnosioci predstavki protiv Crne Gore upravo pred samim Evropskim sudom za ljudska prava.\nOtvorena pitanja su: Da li se konkretna situacija uopšte može podvesti pod odredbe zakona kojima su crnogorske institucije opravdale ograničenje? Da li su te odredbe jasne? Da li su one, ukoliko su primenljive u ovoj situaciji, u skladu sa principima vladavine prava? Najvažnije, da li je ovakva mera institucija u Crnoj Gori proporcionalna legitimnom interesu posebno imajući u vidu da je adresa podatak čije objavljivanje ozbiljno može ugroziti lična i imovinska prava pojedinca? Kako načiniti ovakvu meru privremenom, može li se izbrisati pamćenje onih koji su na ovaj način saznali adrese svojih sugrađana?


eKapija | Vujović: Srbiji treba 350 postrojenja za preradu otpadnih voda\nIzvor: Reciklaža.biz | Petak, 11.06.2021.| 08:51\nOna je 8. juna na regionalnoj konferenciji Tranzicija ka zelenoj ekonomiji, u organizaciji Smart Kolektiva, istakla da su najveći problemi u oblasti zaštite životne sredine aerozagađenje, otpadne vode i upravljanje čvrstim otpadom.\n- Zahvaljujući kreditnim linijama Razvojne banke Saveta Evrope radiće se 27 fabrika za preradu otpadnih voda, reciklažni centri u osam regiona kojima će gravitirati 50 opština u Srbiji - rekla je Vujović.\nPrema njenim rečima, intenzivno se radi i na zameni kotlarnica širom Srbije na prihvatljivije ekološke energentne, kao i na pošumljavanju, što dovodi do poboljšanja kvaliteta vazduha i zdravlju ljudi.\nGovoreći o Zelenoj agendi za Zapadni Balkan, Vujović je napomenula da ona pruža jasan pravac kome ovaj region teži, dodavši da je započeta analiza Deklaracije iz Sofije i utvrđivanje aktivnosti koje su neophodne kako bi se ona sprovela.\n- U toku je formiranje radne grupe za implementaciju Zelene agende koja obuhvata predstavnike 18 institucija u Srbiji, čiji je zadatak da je što bolje integriše sa nacionalnim ciljevima i samim procesom pristupanja Srbije EU - rekla je ministarka.\nOna je dodala da je u 2020. godini pripremljena mapa puta za cirkularnu ekonomiju, kao prvi dokument u regionu, a u okviru njega i trogodišnji program sa pratećim akcionim planom koji će biti gotov do kraja ove godine.\nVujović je podsetila i da je rebalansom budžeta limit Ministarstva životne sredine povećan za četiri milijarde dinara, što je povećanje od 50%.\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović kazala je da je u zaštiti životne sredine neophodno partnerstvo na svim nivoima jer je to oblast koja se tiče svih građana.\nPrema njenim rečima, nova metodologija pregovora sa EU je identifikovala klaster četiri koji se odnosi na Zelenu agendu, digitalizaciju i održivu povezanost.\n- Uspeli smo da pripremimo ceo ovaj klaster, što je važan signal sa naše strane da smo ozbiljno ušli u promene - istakla je Joksimović. Ona je dodala da je Srbija u okviru EU finansijske podrške IPA 2 sprovela značajne projekte koji su povezani između ostalog i sa oblastima životne sredine.\n- IPA 3 inicijativa je naslonjen na ekonomsko investicioni plan za Zapadni Balkan, koji je takođe opredelio značajna sredstva za sve u regionu, po projektima vezanim za zelenu transformaciju - navela je Joksimović.\nŠef delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici izjavio je da zelena tranzicija ima veze sa usklađivanjem i menjanjem politika, promenom strategije ekonomskog razvoja, uključivanjem različitih sektora, te sa mnogim procesima koji su vezani za evropske integracije.\n- Jedna od ključnih tački u zelenoj tranziciji je doprinos obnovljivih izvora energije koji donose energetsku efikasnost - naglasio je Fabrici.\nOn je ocenio da Srbija treba ambiciozno da radi na nacionalnom energetskom i klimatskom planu, jer je Zelena agenda, agenda rasta.


Vesti online / Vesti / Svet / Zapad kreće snažno protiv Rusije pre "završne krivine"\nSvet se nalazi na prelomnoj tački, završava se ciklus koji je počeo s krajem Drugog svetskog rata, a događaji u Siriji samo su vidljivi deo tog prelaza, kaže glavni urednik portala "Fakti" Đura Bilbija u emisiji "Na nišanu Lazanskog".\n- Svet ulazi u nešto jako neizvesno, jako tumbajuće najverovatnije. To što su i trovanje u Solsberiju i antiruske sankcije, raketiranje Sirije i još ponešto što se dešava karike istog lanca znači da se događaji zgušnjavaju i da Zapad, sviđalo se to nekome ili ne, disciplinovano ide na Rusiju. Cilj je da se, pre ulaska u završnu krivinu, Rusija maksimalno oslabi - kaže Bilbija.\nRusija bi, prema planovima Zapada, dodaje Bilbija, trebalo da u konačno raskusurivanje uđe oslabljena. Od prvobitnog plana iz devedesetih - da se Rusija podeli na nekoliko teritorija - odustalo se, ali je sadašnji plan da se Rusija oslabi do te mere da više ne bude velika sila.\n* Lavrov: Potrebne hitne mere - nisu svi za mir\n- Mislim da Putin neće žuriti sa povlačenjem realnih poteza i mislim da će proći i Svetsko prvenstvo u fudbalu i da će, možda, od jeseni karte početi da se malo drukčije dele i otvaraju - kaže Bilbija za Sputnjik.\nO učinku američke agresije na Siriju postoje različiti podaci - Amerikanci tvrde da sirijska protivvazdušna odbrana nije oborila nijednu raketu, dok ruski i sirijski izvori govore da je oboren 71 projektil.\n- Sirijska armija gađala je projektile iz sistema "Pancir", "Buk 1", "Buk 2", ali korišćeni su i stari sistemi, čime je trebalo da se pokaže da su i stari sovjetski protivvazdušni sistemi još uvek efikasni, ako ih snabdevate kvalitetnim elektronskim podacima - kaže Momčilo Milinović, šef katedre za naoružanje na beogradskom Mašinskom fakultetu.\nZapadno bombardovanje Sirije pre je ličilo, kaže Milinović, na vežbu "crvenih" i "plavih", nego na pravi rat. Dogovor je, prema Milinovićevim rečima, bio da zapadni saveznici ne gađaju ruske položaje, a da svaka strana proba svoje raketne i protivvazdušne sisteme.\n- Pentagon, koji je do poslednjeg trenutka odgovarao Donalda Trampa od napada, na kraju je odlučio da Siriju napadne sa 72 rakete u prvom naletu - objašnjava Milinović.\nJedna raketa nije poletela. Od toga su 43 rakete oborene.\n- Tamo je bilo manje raketa, i kao što je to bilo funkcionalizovano za Trampove unutrašnje potrebe, to se suštinski dogodilo i ovoga puta, samo što je broj raketa i dodatnih međunarodnih aktera bio veći. Možda je bilo i nekog međusobnog testiranja i nadmetanja. Nema sumnje da je Sirija znala kada će biti napad; da su Rusi bili obavešteni; da je Sirija sa aerodroma sklonila sve što joj je bilo važno, kao i u slučaju Šajrata pre godinu dana… To je bila neka demonstracija koja je završila neke poslove za sve strane - kaže Bilbija.\nMeđutim, dodaje, Zapad protiv Rusije neće ratovati oružjem, već onako kako je već započeo, sankcijama, izolacijom, opkoljavanjem…


Trijumf Viktora Orbána, dobiva 2/3 glasova i 4. mandat!!! Kakav samo trijumf mađarskog lidera koji je nervirao Bruxelles, koji je dobio od Putina 5 x jeftiniji plin i koji ne želi ratovati - News - Startnews\nTrijumf Viktora Orbána, dobiva 2/3 glasova i 4. mandat!!! Kakav samo trijumf mađarskog lidera koji je nervirao Bruxelles, koji je dobio od Putina 5 x jeftiniji plin i koji ne želi ratovati\nViktor Orbán ponizio opiziciju i očitao im suverenističku lekciju! Cijela Mađarska, osim dijelom Budimpešte odabrala Viktora Orbána!!! Mađari su izabrali lidera koji misli svojom, a ne "briselskom glavom"! Fidesz vodi s dvije trećine prednosti nakon 50,53 posto obrađenih glasova. Kakav samo trijumf mađarskog lidera koji je nervirao Bruxelles, koji je dobio od Putina 5 x jeftiniji plin i koji ne želi ratovati. Šesteročlana velika mađarska opozicija doživjela FIJASKO! Márki-Zay Péter kojeg je cijela oporba odabrala da je predvodi zalagao se za euro, za isporuku oružja Ukrajini, za prolazak NATO vojnika u Ukrajinu. Nešto bolji rezultat opozicija ima jedino u Budimpešti, sva ostala Mađarska u bojama je Viktora Orbána.\nDržavna izborna komisija Mađarske objavila je prve rezultate parlamentarnih izbora. S dvotrećinskom većinom (134 mjesta) prednjači Fidesz – KDN, slijedi gotovo sva ujedinjena opozicija s 57 mjesta u Mađarskoj u "Jedinstvu", a osam mandata trenutno dobiva "Pokret Naša zemlja."\nViše informacija donosi mađarski portal Index.hu https://index.hu/belfold/2022/04/03/orszaggyulesi-valasztasok-gyermekvedelmi-nepszavazas-percrol-percre-a-legfrissebb-hirek-eredmenyek-adatok/#p5148434\nTagovi: Fidesz Orban pobjeda Orbana Trijumf Orbana\nNa pomolu je novi Brexit, HUEXIT. Orbán napisao samo dvije riječi: "Viszlát, Brüsszel!" - "Zbogom Bruxelles"


Revolucionarno: Naučnici napravili ŽIVOG ROBOTA sposobnog da se sam REGENERIŠE\nUtorak, 14.01.2020 | 12:41\nOvo dostignuće naučnici smatraju revolucijom u nauci, jer takve "žive" mašine mogu da budu korisne na mnogo načina, od čega je najznačajnija njihova primjena na polju unapređenja zdravlja ljudi i njihove dugovječnosti.\nFoto: Printscreen, You Tube\nNaučnici su uspjeli da naprave prvog živog robota koji ima sposobnost samozacijeljivanja. Ovi roboti su nazvani ksenoroboti, čije matične ćelije koriste za obnavljanje. Oni su toliko sitni (manji su od milimetra) da mogu da se kreću kroz ljudski organizam neometano. Ovi sićušni roboti mogu da hodaju i plivaju i rade u grupama, a sposobni su da prežive bez hrane i do nekoliko nedjelja.\nU pitanju su "potpuno novi oblici života" poručuju sa Univerziteta u Vermontu, koji je istraživanje sproveo u saradnji sa Univerzitetom Taftsa.\nMatične ćelije su nespecijalizovane ćelije koje imaju sposobnost da se razviju u drugi tip ćelije. Istraživači su žive matične ćelije izvadili iz embriona pomenute žabe i ostavili ih da se inkubiraju, a onda su ćelije isečene i preoblikovane u specifična tijela koja je dizajnirao superkompjuter – što je rezultiralo stvaranjem oblika kakvi nikad ranije nisu viđeni u prirodi, piše CNN.\nĆelije su počele da rade same: ćelije kože su se povezale i formirale strukturu, dok su ćelije mišića srca omogućile robotu kretanje. Osim toga, ksenoroboti imaju sposobnost samozacijeljivanja.\n- Ovo je živa mašina. Ona nije ni tradicionalni robot, niti vrsta životinje u pravom smislu te riječi. Ovo je potpuno novi životni oblik: živi, programski organizam - jedan od vodećih istraživača sa Univerziteta u Vermontu Džošua Bongard.\nOvi roboti izgledaju kao sićušne mrve pokretnog roze mesa i nisu nimalo slične klasičnim robotima, a mogu da postignu mnogo veće stvari od njih. Oni mogu da se iskoriste za veliki broj zadataka, između ostalog i za vojne operacije. Mogu biti upotrijebljeni za čišćenje radioaktivnog otpada, sakupljanje mikroplastike u okeanima, unošenje ljekova u ljudski organizam i za još mnogo toga.\nOsim pomenutih praktičnih stvari, ksenoroboti mogu da pomognu naučnicima da nauče više o biologiji ćelija, a to otvara vrata budućim unapređenjima na polju ljudskog zdravlja i dugovječnosti.\nOvi organizmi imaju sopstveni izvor hrane u naslagama lipida i proteina, što im omogućava da prežive i bez hrane, ali ne mogu da se razmnožavaju i evoluiraju. Njihov životni vijek može se povećati u okruženju bogatom hranljivim materijama.\nLažne informacije o KORONAVIRUSU: Facebook uklonio SEDAM MILIONA objava\nSrijeda, 12.08.2020 | 08:39\nFacebook je objavio kako je uklonio sedam miliona objava o lažnim informacijama o koronavirusu, uključujući sadržaj koji je promovisao lažne preventivne mjere i ljekove.\nKompanija procijenjena na dva BILIONA dolara: Šef Epla konačno postao MILIJARDER\nUtorak, 11.08.2020 | 08:50\nOva tehnološka kompanija je trenutno najvrjednija na svijetu, a ta vrijednost se mjeri sa 2 biliona dolara...\nNakon 35 GODINA: Popularni proizvođač PREKINUO proizvodnju laptopa\nUtorak, 11.08.2020 | 08:13\nJapanski proizvođač je nakon odluke o prestanku proizvodnje ostatak dionica svog odjela za PC računare prodao Sharpu...\nSvakodnevno koristite više uređaja? WhatsApp ima DOBRE vijesti za vas\nPonedjeljak, 10.08.2020 | 13:18\nTelenor je svojim postpejd korisnicima koji odluče da kupe telefon na 12 ili 24 mjesečne rate omogućio dodatni popust i do sto eura na kupovinu uređaja. Korisnicima su na raspolaganju modeli renomiranih proizvođača iz bogate Telenorove ponude.\nUtorak, 11.08.2020 | 19:03\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin saopštio je da je Rusija registrovala vakcinu protiv korona virusa. On je rekao da je rusko ministarstvo zdravlja odobrilo vakcinu.\nPutin - Rusija REGISTROVALA VAKCINU protiv KORONAVIRUSA\nUtorak, 11.08.2020 | 11:30\nKORONAVIRUS u CG - Još TRI osobe PREMINULE, 52 novooboljela\nUtorak, 11.08.2020 | 17:12\nLaboratorije Instituta za javno zdravlje su od posljednjeg presjeka završile PCR analizu 533 uzorka na novi koronavirus, među kojima je otkriveno 52 novopozitivna slučaja infekcije.\nPOGLEDAJTE - Nova rasvjeta na CETINJSKOM PUTU i dijelu BULEVARA 21. MAJ vrijedna 60.000 EURA\nUtorak, 11.08.2020 | 12:46\nGradsko preduzeće Komunalne usluge Podgorica u skladu sa preporukama za projektovanje, izgradnju i održavanje javne rasvjete završilo je još jedan značajan i vrijedan projekat rekonstrukcije javne rasvjete, saopšteno je iz Glavnog grada.\nMelina Džinović priznaje - "Haris mi ne dozvoljava samo jednu stvar"\nUtorak, 11.08.2020 | 15:26\nPoznati pjevač narodne muzike Haris Džinović već 18 godina u braku je sa suprugom Melinom. Kao pravi profesionalci, Melina i Haris poštuju obaveze svog partnera, a ljubav im je na prvom mjestu.\n"Sve je počelo svojevrsnom prevarom": Evo kako su se upoznali Jelisaveta i Miloš Teodosić\nSrijeda, 12.08.2020 | 11:02\nOd tada je prošlo nekoliko godina, a Miloš Teodosić i Jelisaveta Orašanin su se u međuvremenu vjenčali, dobili ćerku Petru i uskoro će stići i njihovo drugo dijete.\nUskoro nova UREĐENA površina u Podgorici: Evo koja LOKACIJA je u pitanju\nSrijeda, 12.08.2020 | 10:42\nPripremni radovi na uređenju lokacije u neposrednoj blizini OŠ „Maksim Gorki“ u Ulici Ivana Vujoševića su počeli, a planirano je da budu završeni do početka nove školske godine.\nMislite da vaša fotografija na vozačkoj dozvoli ne valja? Pogledajte šta je dobila ova djevojka\nSrijeda, 12.08.2020 | 10:25\nSvi će se složiti da su im fotografije na vozačkim dozvolama najgore, ali jedna žena nije mogla da prestane da se smije kada je dobila dokument sa fotografijom prazne stolice.\nOn je NAJPLAĆENIJI GLUMAC: Za godinu je zaradio čak 87,5 MILONA DOLARA\nSrijeda, 12.08.2020 | 09:33\nDwayne Johnson ili popularni The Rock proglašen je najplaćenijim glumcem drugu godinu zaredom, piše magazin Forbes.\nGlavni američki epidemiolog poručio - "Ozbiljno SUMNJAM u rusku vakcinu"\nSrijeda, 12.08.2020 | 09:23\nGlavni američki epidemiolog Anthony Fauci je poručio da, kako je rekao, ozbiljno sumnja da je juče odobrena vakcina protiv koronavirusa u Rusiji sigurna i djelotvorna.\nHOROSKOP za danas: Ovnovi s elanom završavaju sve obaveze, Djevice troše više od planiranog...\nSrijeda, 12.08.2020 | 09:04\nŠta su vama zvijezde priredile za ovu srijedu?\n"Da li ih volite više nego ja?" - Novak NASMIJAO pratioce ovim potezom\nSrijeda, 12.08.2020 | 08:48\nNajbolji teniser svijeta Novak Đoković nalazi se u Španiji gdje svakodnevno trenira.\nInteresovanje za kupovinu veće nego lani: Evo koliko košta METAR DRVA\nSrijeda, 12.08.2020 | 08:26\nIako je do početka sezone grijanja ostalo dva mjeseca, ovo je pravo vrijeme za kupovinu ogrijeva. Na stovarištima gdje se lageruju drva za ogrijev kažu da je interesovanje građana za kupovinu veće nego u istom periodu lani.


Kultura arhiva vesti 11.06.2018 - Naslovi.net\nAna Nedeljković & Nikola Majdak: Untrvel\nNa ovogodišnjem jubilarnom festivalu KROKODIL predstaviće se i animirani film UNTRAVEL Ane Nedeljković i Nikole Majdaka mlađeg. U subotu 16. juna u okviru druge festivalske večeri s glavnom junakinjom ovog animiranog filma razgovaraće glumac Bane… »\nSutra premijera predstave „Bizarno“ u Zaječaru\nPod rediteljskom palicom Željka Hubača, koji je i autor nagrađivanog teksta, početkom aprila glumački ansambl zaječarskog pozorišta započeo je rad na komadu „Bizarno“. Minula dva meseca je petoro mladih, školovanih glumaca ansambla pozorišta… »\nPedeset drugo izdanje Bitefa održaće se u Beogradu, od 14. do 22. septembra 2018. godine. Posebno interesovanje publike izazvaće predstava koja će i svečano zatvoriti festival u beogradskom Sava Centru, navodi se u saopštenju. Radi se o produkciji… »\n11.06.2018 Kultura, izvori


Skupština AP Vojvodina: Niži cenzus, više žena na listama - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Skupština AP Vojvodina: Niži cenzus, više žena na listama\nSkupština AP Vojvodine usvojila izmene izbornog sistema u pokrajini\nZa predstojeće pokrajinske izbore Skupština Vojvodine usvojila je izmene odluke o izboru pokrajinskih poslanika po modelu izmena za parlamentarne izbore u Srbiji.\n0Piše: R. Balać 21. februara 2020. 15.00\nCenzus je smanjen sa pet na tri odsto, a na kandidatskim listama mora biti najmanje 40 odsto pripadnika manje zastupljenog pola. Za stranke nacionalnih manjina ne važi cenzus, a prilikom raspodele mandata njihovi količnici se uvećavaju za 35 odsto.\nTe izmene predložili su poslanici vladajuće koalicije oko SNS, SPS i SVM, a uz njih za to su glasali i poslanici LSV i SRS, ukupno 89 glasova, dok su dva poslanika bila protiv. I ovu, verovatno poslednju sednicu u ovom sazivu bojkotovali su predstavnici opozicionih DS, NS i DZVM.\nSkupština je odbila predlog poslanice Branislave Jeftić da se kandidatske liste overe potpisima tri hiljade građana. Ostaje, dakle, odredba da manjinske stdranke treba da prikupe potpise tri hiljade, dok ostalima treba duplo više potpisa.\nOpozicija je kritikovala izmene izbornog sistema dva meseca pre izbora, a poslanik i potpredsednik Narodne stranke Borislav Novaković pozvao je građane Vojvodine da bojkotuju lažne izbore.\n„Lična vlast Aleksandra Vučića je necivilizovana, zloupotrebljava sve institucije, krši medijska i ljudska prava, ona ucenjuje i ugrožava svakog koga vidi kao oponenta režimu. Sve dok se ponaša necivilizovano ne treba izlaziti na izbore. Vlast je i kriminalizovana. Ne postoji nijedan kriminalac u gradu Novom Sadu koji nije u sistemu kupovine glasova. Taj sistem u Novom Sadu orkestrira gradonačelnik Miloš Vučević, a celom kriminalnom scenom Novog Sada i Vojvodine upravljaju Zvonko Veselinović i Andrej Vučić. Braća Vučić su u ovom trenutku najveći kriminalci Evrope“, ocenio je Novaković.\nPoslanik LSV Saša Šućurović kazao je da će promene izbornog sistema doprineti tome da bude manjeg rasipanja glasova i da će volja birača biti bolje zastupljena. Slične ocene izneo je i šef poslaničke grupe SRS Đurađ Jakšić, koji je istakao da će biti manje neprincipijelnih koalicija. On je predložio da se vrati sistem blanko ostavki poslanika kako bi se, kako je rekao, stranke zaštitile od preletača i kupovine mandata.\nPokrajinska skupština posle samo dva meseca usvojila je i rebalans budžeta Vojvodine. Kako je opozicija istakla, Pokrajinska vlada završava mandat sa mnogo većim dugom, nego prethodna, a rebalansom budžeta predviđeno je dodatno zaduživanje pokrajine za 2,4 milijarde dinara kako bi se obezbedio novac za izgradnju Instituta „Kamenica 3“. Istovremeno, u budžetsku rezervu, koju Pokrajinska vlada tdroši po svom nahođenju, ubacuje se dodatnih 400 miliona dinara.\nCenzus, Novi Sad, Vojvodina, ženeNovi Sad\nTestiranje na korona virus u Novom Sadu 6.000 dinara\nU Kraljevini se nametao zajednički jezik, u NDH se vodilo računa o čistoći hrvatskoga jezika\nSkupština Vojvodine: Pohvale i kritike sekretaru Gojkoviću


Veterinari moraju napraviti značajnu obrazovnu i finansijsku obavezu da postanu sertifikovani u jednoj od mnogobrojnih specijalnih oblasti profesije. Sertifikacija kao stručnjaka za veterinu generalno zahtijeva dodatnih dvije do tri godine studiranja plus polaganje intenzivnog ispita. Specijalno stanovanje takođe mora biti završeno pod nadzorom stručnjaka ovlašćenog za odbor na terenu.\nTrenutno priznati odbori na tržištu uključuju mnoge oblasti kao što su anesteziologija , ponašanje, klinička farmakologija, dermatologija , hitna i kritična nega , interna medicina , laboratorija životinja životinja, mikrobiologija , ishrana , oftalmologija , patologija , radiologija , hirurgija , terogenologija , toksikologija , zoološka medicina i određeni broj specifičnih vrsta (perad, konj, stoka itd.).\nAVMA izvještaj o veterinarskoj kompenzaciji\nAmerički veterinarski medicinski udruženi izvještaj o veterinarskoj nadoknadi za 2011. godinu uključio je sveobuhvatan pregled profesionalnog prihoda koji su stekli veterinarski stručnjaci. Specijaliteti sa najvišim medijskim prihodima bili su oftalmologija (199.000 dolara), laboratorijska medicina za životinje (169.000 dolara), patologija (157.000 dolara), hirurgija (133.000 dolara), interna medicina (127.000 dolara), radiologija (121.000 dolara) i terogenologija (121.000 dolara). U poređenju sa tim, veterinari bez sertifikata odbora su zaradili srednji prihod od 91.000 dolara godišnje.\nFinansijske nagrade za veterinarske specijaliste u 90. percentilu pokazale su se još impresivnije u istraživanju. Vrhunski oftalmologi i radiolozi mogli bi zarađivati više od 345.468 dolara godišnje. Najbolji patologi mogu zaraditi više od 267.000 dolara godišnje. Najbolji hirurzi mogli bi zarađivati više od 250,061 dolara godišnje, a vrhunski stručnjaci iz laboratorije za životinjsku medicinu mogli bi zarađivati više od 246,000 dolara godišnje.\nZa razliku od toga, vrhunski veterinari bez sertifikata odbora su zaradili 187.000 dolara.\nSertifikacija odbora takođe je napravila veliku razliku u profesionalnim zaradama za veterinara koji rade u privatnoj praksi i zaposlenju u javnom / korporativnom sektoru. Medijski prihod veterinara privatne prakse bez sertifikata odbora je iznosio 91.000 dolara godišnje, dok su oni sa sertifikatom na bordu imali srednji prihod od 157.000 dolara godišnje. Srednji prihod javnih / korporativnih veterinara (u akademskoj, vladi, oružanim službama ili industriji) bez sertifikata odbora bio je takođe 91.000 dolara godišnje, dok su oni sa sertifikacijom na borda zaradili srednji prihod od 133.000 dolara godišnje.\nKada se fokusiraju isključivo na zarade veterinara u privatnoj praksi, istraživanje AVMA ukazuje na jaču zaradu veterinarskih veterinara u svim kategorijama. Veterinarski ekskluzivni veterinari bez sertifikata na bordovima zarađivali su medijsku plažu od 103.000 dolara godišnje, dok veterinari sertifikovani u boardu u ovoj vrsti prakse zaslužili su srednju platu od 187.000 dolara godišnje.\nVeterinarski ekskluzivni veterinari bez sertifikata veterana zarađivali su medijsku platu od 91.000 dolara godišnje, dok su stručnjaci sa certifikacijom na bordu zaradili srednju platu od 160.000 dolara godišnje.\nVeterinari konjima bez sertifikata na tabli ostvarili su medijsku platu od 79,000 dolara godišnje, dok su oni sa sertifikatom na bordu zaradili srednju platu od 148,000 dolara godišnje.\nOvaj trend je nastavljen kada se fokusiraju isključivo na zaradu veterinara u zaposlenju u javnom / korporativnom sektoru, s veterinarima sertifikovanim od strane boarda koji zarađuju veće plate u svim kategorijama ispitanika. Veterinari koji rade u akademiji zarađivali su srednju platu od 73.000 dolara godišnje, dok su oni sa sertifikatom na bordu zaradili srednju platu od 127.000 dolara godišnje.\nVeterinari koji rade za saveznu vladu zaslužili su srednju platu od 103.000 dolara godišnje, dok su oni sa sertifikatom na bordu zaradili srednju platu od 124.000 dolara godišnje. Veterinari koji rade u uniformisanim službama zarađivali su medijsku platu od 85.000 dolara godišnje, dok su oni sa sertifikatom na borda zaradili srednju platu od 91.000 dolara godišnje.\nVeterinari koji rade u ovoj industriji zarađivali su medijsku platu od 133.000 dolara godišnje, dok su oni sa sertifikatom na borda zaradili srednju platu od 181.000 dolara.\nPostizanje sertifikata odbora je značajan poduhvat za bilo kog veterinara, iako su finansijske nagrade svakako prilično značajne. Veterinarski sertifikovani veterinarski dosledno zarađivao je mnogo veće plate u poređenju sa veterinari koji drže samo osnovni DVM stepen. Razlika u plati između DVM-a i veterinarskih sertifikovanih odbora bila je naročito značajna u istraživanjima prihoda privatne prakse.\nVrh plaća životne karijere\nDa li su stepeni upravljanja projektima vredni investicije?\nNastavi format - kako smanjiti svoje tehničke vještine\nPismena ostavka za ponudu za posao sanjama\nNavigacijski sistem VOR\nPriznavanje godišnjice radnika koji radi\nOpis radnika službenika marine korpusa (MOS 5803)\nRodna i seksualna diskriminacija na radnom mestu\nŠta raditi kada ste lagali na svom nastavku\nPitanja i saveti za intervju sa slučajem za odgovor\nNaučite da prepoznate varljivo oglašavanje


04.02.2012. 13:40h Ažurirano: 04.02.2012. 13:40h\nPripadnici iranske Nacionalne revolucionarne garde započeli su danas pomorske vježbe nedaleko od moreuza Hormuz, vrlo važnog prolaza naftnih tankera u Persijskom zalivu koji je Teheran zaprijetio da će zatvoriti kao odgovor što su zapadne zemlje pooštrile sankcije Iranu.\nIranski državni mediji javili su da će ratni brodovi održati jednomjesečne manevre. Istovremeno, mornarice zapadnih zemalja ojačale su svoje prisustvo u Zalivu predvođene američkim nosačem aviona Abrham Linkoln.\nIran do sada nije pokušavao da ugrozi slobodno kretanje brodova kroz moreuz kroz koji prolazi jedna petina svjetske proizvodnje sirove nafte. SAD i njihovi saveznici najavili su ranije da će odgovoriti na bilo kakvu vrstu blokade tog prolaza.\nIranski vrhovni vođa ajatolah Ali Hamnei izjavio je juče da će Iran odgovoriti na sve vojne ili prijetnje naftnim embargom sprovodeći "sopstvene prijetnje".\n"Prijetnje će se okrenuti na štetu (onih koji ih propagiraju). Neka Amerikanci i ostali znaju, a oni to i znaju, da pred prijetnjama ratom i prijetnjama (embarga) naftom, i mi imamo naše prijetnje koje ćemo sprovesti kada za to dođe vrijeme", poručio je Hamnei.\n20.06. 21:13 h\t22973\n21.06. 07:10 h\t14584\n21.06. 08:54 h\t10207\n21.06. 09:05 h\t8050\n20.06. 18:39 h\t7172


Trejd: Vestbruk u Hjustonu, Kris Pol u Oklahomi!\nHouston Rockets Oklahoma City Thunder Transakcije\nAutor: Uroš Živković Datum objave: 12.07.2019. Foto: Houston Chronicle\nNije Majami, nije Čikago, nije Njujork… Rasel Vesbruk je putem trejda poslat u Hjuston Roketse, dok je Kris Pol prešao u ekipu Oklahoma Siti Tandera!\nNakon 11 sezona provedenih u Oklahomi, Rasel Vestbruk se seli u Teksas, a Kris Pol se seli u Oklahomu. Oklahoma uz Pola dobija pikove prve runde draftova 2024. i 2026. godine, i pravo zamene pikova 2021. i 2025. godine.\nDosta se pisalo prethodnih dana o potencijalnoj promeni sredine, sada već bivšeg igrača Oklahome, Rasela Vestbruka. Majami Hit se pominjao kao najrealnija destinacija, nekako je sve išlo ka tome, ali od te priče i od tandema Rasel Vestbruk/Džimi Batler na kraju nema ništa. Barem za sada…\nSa druge strane, prethodih meseci pominjala se priča o tome kako je Kris Pol nezadovoljan, kako je zatražio trejd. Čak su iz tabora Raketa, nedugo nakon poraza i ispadanja od Golden Stejta, izjavili kako je ceo tim dostupan u trejd pričama, sem prve zvezde tima Džejmsa Hardena. Bilo je glasina o lošem odnosu između Hardena i Krisa Pola, koji su, navodno, imali sukob u svlačionici nakon ispadanja iz plej-ofa.\nIza oba igrača je po jedna neuspešna sezona, sezona koju bi obojica najverovatnije što pre zaboravili. Vestbruk je, uprkos tome što je opet beležio tripl-dabl u proseku, podbacio u prvom kolu plej-ofa protiv Portlanda, koji je prelako izbacio njegovu Oklahomu rezultatom 4-1 u seriji.\nKris Pol je i ove sezone imao problema sa povredom, a takođe je prethodna sezona jedna od slabijih u karijeri ovog plejmejkera.\nVestbruk i Harden su bili saigrači u Oklahomi, ali su tada imali drugačije role u ekipi. Da li će im, kako čuvena fraza kaže, trebati po jedna lopta u rukama ili će se Rasel uklopiti bolje nego što je to bio slučaj sa Polom, ostaje da vidimo. Ostaje nam i da vidimo kakva je sudbina Krisa Pola u Oklahomi i da li čuveni Sem Presti ima još magije u svom čarobnom štapiću.


Aqua Voda – idealno rješenje za osvježenje organizma tokom cijelog dana - Vijesti365\nHome›Biznis›Aqua Voda – idealno rješenje za osvježenje organizma tokom cijelog dana\nVijest koja će posebno obradovati kafoljupce. „Aqua tim“ je uvoznik za BiH kafe Miscela D’Oro u kapsulama.\nDAVOR ŠEŠIĆ (SDS): Vlast pokazala strah od građana


Poslao: 23 Maj 2022 02:43\nKada pokrenem racunar izbaci mi:\nDisk boot failure, insert system disk and press enter.''\nPoslao: 23 Maj 2022 04:07\nČim HDD kreće da ispušta čudne zvuke - to je gotova priča. Nema svrhe da pokušavaš na njemu da podigneš sistem. Uzmi drugi, SSD po mogućstvu, podigni na njega sistem, pa probaj da ostaviš i ovaj nakačen da sa njega iskopiraš podatke. Možda uspeš, možda ne.\nAko su podaci zaista bitni, postoje firme koje bi mogle da urade povraćaj, ili da makar pokušaju.\nPoslao: 24 Maj 2022 13:43\nAko moze pojasnjenje oko ovog: 'Uzmi drugi, SSD po mogućstvu, podigni na njega sistem, pa probaj da ostaviš i ovaj nakačen da sa njega iskopiraš podatke. Možda uspeš, možda ne.'\nDa li isto to mogu da probam i sada, sa drugim HDD?\nImam jos dva HDD jedan koristim a drugi neotpakovan, jedino ne znam kako da ubacim jos jedan HDD u racunar ali ne verujem da je nuklearna fizika.\nI jos nesto ako moze, postoji li neki aparat, da ga tako nazovem, uz pomoc kojeg (u servisu recimo) moze da se ustanovi da li je HDD definitivno crkao ili nije?\nPokusao bih jos to, ne gubim nista, bar da znam na cemu sam.\nPoslao: 24 Maj 2022 14:33\nProbaj sa https://www.passmark.com/products/diskcheckup/\nUkupno su 998 korisnika na forumu :: 65 registrovanih, 10 sakrivenih i 923 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., amaterSRB, Apok, aramis s, babaroga, Ben Roj, Bobrock1, bojank, bojcistv, BORUTUS, brundo65, cifra, darkojbn, Dejan84, Denaya, Drug pukovnik, Duh sa sekirom, FOX, Frunze, Georgius, gomago, helen1, ikan, Konda, konstruktor, Koridor, kovinacc, menges, mercedesamg, Mercury, mige, Mixelotti, Mlav, Neutral-M, ofbeyond, opt1, Outis, panda1, Parker, Rakenica, raptorsi, raskoljnikov, royst33, ruseskij, S2M, sakota79, saputnik plavetnila, Sirius, slonic_tonic, Srle993, Steeeefan, stemark, tubular, v0idmp3, Vatrogasaccc, VJ, Vlad000, VladaNS1978, vlahale, vranjanac29, vsn111, wexy, wizzardone, zziko, Čivi


Pješači 16 kilometara, u knjižici samo petice\nsubota, 23 decembar 2017 08:47\nMaturantkinja rožajske Gimnazije ,,30. septembar” Dženisa Mujević dobila je stipendiju za talente koju dodjeljuje Ministarstvo prosvjete, piše Pobjeda.\nOsim znanjem, marljiva učenica podršku države je zaslužila i zbog istrajnosti jer nema niti jedan izostanak, a do škole putuje čak 16 kilometara svakog dana.\nNa prigodnoj svečanosti, koja je organizovana u školi, direktor Gimnazije Fejzo Murić uručio je poklon Dženisi i istakao da je svrstana u red 30 najboljih srednjoškolaca u Crnoj Gori.\n“Dok su izostanci sa časova veliki problem svih škola, Dženisa, koja dnevno prepješači oko 16 kilometara, putujući iz sela Balotiće, nema ni jedan neopravdani izostanak. Osim toga, u njenoj đačkoj knjižici nema drugih ocjena osim petica. Dženisa i njena sestra Semra, koja je takođe odlična učenica, prepoznate su po izuzetnom talentu, dobrom vaspitanju i smjernosti. Kada sam pisao preporuku da Dženisa dobije stipendiju, sve njene kvalitete sam uzeo u obzir i zato smo zahvalni Ministarstvu prosvjete što je prepoznalo zalaganje i požrtvovanje naše učenice”, kazao je Murić.\nOn je istakao da su sestre na kraju polugodišta dobile simboličnu nagradu, po knjigu.\n“Gimnazija ima dosta kvalitetnih učenika sa kojima predano rade profesori i nalazi se u vrhu srednjih škola u Crnoj Gori”, kazao je ponosno Murić.\nDženisa je kazala da je presrećna što je prepoznato njeno zalaganje.\n“Kada sam predala dokumenta za stipendiranje nijesam se nadala da ću je dobiti. Ipak, prepoznat je moj talenat. Veoma sam zahvalna Ministarstvu prosvjete, direktoru Fejzu Muriću, mojoj profesorici Editi, i svim profesorima koji su mi pružali podršku i pomoć i na taj način pomogli da dođem do ovog priznanja koje mi izuzetno mnogo znači”, kazala je vrijedna učenica.\nViše iz ove kategorije « Poglavlje 23: Stručnost ne može iza usavršavanja Vrtić "Đina Vrbica" prekršio zakon: U grupama i po 87 mališana »


Srpska zajednica je razočarana politizacijom utakmice između reprezentacije Srbije i Švajcarske | Serbinfo.chSrpska zajednica je razočarana politizacijom utakmice između reprezentacije Srbije i Švajcarske – Serbinfo.ch\nHome Srpska zajednica Srpska zajednica je razočarana politizacijom utakmice između reprezentacije Srbije i Švajcarske\nfoto: TRANSPARENCY.TWITTER / SCREENSHOT\nSrpska zajednica je razočarana politizacijom utakmice između reprezentacije Srbije i Švajcarske u okviru Svetskog prvenstva u Fudbalu koje se održava u Rusiji.\nOčigledne provokacije uperene protiv srpskog naroda, a samim tim i protiv članova srpske zajednice u Švajcarskoj od strane dvojice igrača švajcarske reprezentacije, nakon postignutih golova na pomenutoj fudbalskoj utakmici.\nIznenađeni smo reagovanjem kapitena švajcarske reprezentacije Lichtstainera koji je nakon utakmice opravdavao očiglednu provokaciju od strane dva igrača švajcarske reprezentacije, poreklom kosovskih albanaca, pripisujući je emocijama. Ali ipak više od toga iznenadila nas je i zabrinula izjava saveznih ministra Guy Parmelin (UDC) i Ignazio Cassis (PLR), za “NZZ am Sonntag” koji oprvdavaju i brane ponašanje pomenutih fudbalera švajcarske reprezentacije.\nDa li Švajcarska i njeni ministri koji su se stavili u odbranu gore pomenutih igrača reprezentacije, znaju da u Švajcarskoj živi skoro 200’000 pripadnika srpske zajednice, koji su pogođeni ovim provokacijama koje su direktno uperene protiv njih i protiv njihove zemlje porekla.\nDa li je normalno da zbog ponašanja pojedinaca u Švajcarskoj reprezentaciji, švajcarski državljani, prve, druge ili treće generacije stranaca koji su srpskog porekla ne mogu da dopuste sebi da navijaju za Švajcarsku fudbalsku reprezentaciju i ako tu istu reprezentaciju vole i poštuju na isti način kao i reprezentaciju njihove zemlje porekla, imajući u vidu da je ogroman procenat pripadnika srpske zajednice već generacijama ovde.\nŠvajcarska kao multikulturalna sredina, u svakom pogledu, ne sme sebi da dopusti takve ispade pojedinaca koji se na velikim međunarodnim takmičenjima pojavljuju u ime Švajcarske i nose švajcarske dresove. Švajcarska, u konkretnom slučaju Fudbalski savez Švajcarske, ne sme da prićutkuje ovu očiglednu političku provokaciju, koji neki predstavnici Saveza pripisuju nekakvim emocijama ili mladosti igrača.\nNa kraju Švajcarska ne sme da brani ovakvo ponašanje članova jedne zajedice, protiv članova druge zajednice. Pa čak, kao što smo mogli da vidimo, i da ih opravdava. Jer ovakve orkestrirane političke provokacije podižu tenzije, što se na žalost i desilo nakon utakmice u Cirihu, Bazelu i Lucernu.\nSrpska zajednice se pita da li u švajcarskoj postoje stranci prvog i drugog reda? Da li Švajcarski političari više vole jednu zajednicu stranaca od drugih?\nZamislite porodicu koja je usvojila dva deteta i roditelje koji više vole prvo usvojeno dete od drugog. Mislim da je suvišno pitanje kako se to drugo dete oseća.\nPrevious articlePoraz Srbije, za 1/8 finala potrebna pobeda protiv Brazila\nNext articleVidovdan – ogledalo Srpsko


Pet zlatnih pravila za savršenu kožu | MONDOBA\nPet zlatnih pravila za savrsenu kozu\n23. September, 11:51\nPet zlatnih pravila za savršenu kožu 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n04.06.2018. / 17:23\nAutor mondo.rs 04.06.2018. / 17:23\nkoža ljepota njega\nRej Čarls - besmrtna legenda džeza\nAjvar bez pečenja i ljuštenja paprika - moguće je! Dr Filgud otkrio rece...\nŠta jede najzdraviji narod na svijetu: Ne znaju za bolest, rađaju i u 7....\nVakcinu protiv korone nećemo primati u ruku?! Doktorka Ana Gligić otkriv...\nHit dana: Dinosaur Jr - The Wagon\nKorak ka novoj vlasti Crne Gore: Danas konstitutivna sjednica Skupštine\nPortparol UIO BiH osumnjičen za pronevjeru i pranje novca: Oštetio instituciju za 63.000 KM\nZagreb podrhtava od marta: Jutros novi slabiji potres\nManastiri u karantinu: Korona hara i na Svetoj Gori\nPretežno oblačno, ponegdje mogući pljuskovi\n"Abazović traži od DF-a da ne predlaže srpske političare"\nSokolac: Upao vozilom u prostorije SNSD-a!


07.12.2019. / 7:30\nHAN PIJESAK, Ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Boris Pašalić juče je na Han Pijesku svečano otvorio etno-kuću za prodaju romanijskog skorupa-kajmaka i suvenira kućne radinosti.\nRiječ je o prodaji prvog mliječnog proizvoda koji je geografski zaštićen, a proizvodnjom, koja je specifična u odnosu na tehnologiju izrade u drugim područjima, bavi se grupa žena iz ovog kraja.\nPašalić je novinarima rekao da je ova etno-kućica otvorena uz pomoć Vlade Republike Srpske i opština Han Pijesak, Sokolac i Rogatica.\nMinistar je naglasio da je ovo tek početak saradnje, da će Vlada nastaviti da pomaže, te naveo da je potrebno nabaviti, između ostalog, rashladne vitrine.\nPašalić je rekao da je danas sa načelnikom opštine Han Pijesak Vladom Ostojićem razgovarao o šumarstvu, koje obezbjeđuje više od 40 odsto sredstava u opštinski budžet.\nOn je napomenuo da bi do marta ili aprila naredne godine trebalo da bude usvojen novi zakon o šumama, koji omogućava opštinama da koriste sredstva od šuma za različite aktivnosti, a ne samo za infrastrukturne projekte, kao što je sada slučaj.\nPašalić kaže da je razgovarano o budućoj saradnji, s obzirom na to da na ovom području raste proizvodnja i otkup mlijeka.\n“Podsticaji za mlijeko u 2014. godini bili su oko 90.000 KM, dok je u 2018. godini izdvajano više od 230.000 KM”, naveo je ministar.\nPašalić je najavio da će 25 poljoprivrednih proizvođača u martu naredne godine dobiti junice iz Češke ili neke druge zemlje, što će dodatno povećati proizvodnju mlijeka.\nOstojić je potvrdio novinarima da je sa Pašalićem razgovarao o prihodima od šuma u opštinskom budžetu, koji su u rasponu od 31 do 41 odsto, kao i o novom zakonu o šumama, kojim je data veća sloboda lokalnim zajednicama da koriste ova sredstva.\nNavodeći da je juče otvoren objekat za prodaju skorupa-kajmaka, Ostojić je istakao da je riječ o specifičnom proizvodu koji se ne može industrijski proizvoditi.\nNada Maksimović, predsjednik Udruženja proizvođača “Romanijski skorup-kajmak”, rekla je da udruženje osnovano 2014. godine, da djeluje na poručju tri opštine – Han Pijesak, Sokolac i Rogatica, ima 25 članova i djeluje s ciljem zaštite ovog proizvoda. Srna\nTagovi: boris pašalićhan pijesakskorup kajmak\n27.03.2020 | 8:00\nVlada traži proglašenje vanrednog stanja radi operativnijeg djelovanja\n27.03.2020 | 7:25


Ima 500 kila i najdeblji je čovek na svetu: Ovakav život nije DOSTOJAN ČOVEKA\nHuan Pedro (32) iz Meksika je proteklih šest godina svog života proveo prikovan za krevet to zbog nekontrolisanog gojenja zbog kojeg je dostigao težinu od zapanjujućih 500 kilograma.\nKako bi ga spasli sigurne smrti, hitna pomoć ga je pre dva dana odvela u bolnicu u Gvadalahari koja je specijalizovana za operacije kojima se odstranjuje višak telesne mase ljudima sa velikim viškom kilograma.\nPedra u Meksiku nazivaju najdebljim čovekom na svetu, a novinarima je rekao kako je do ove nedelje živeo u kući s majkom, bez lekarske pomoći i finansijskih sredstava s kojima bi mogao da kupi lekove ili namirnice koje pomažu pri smanjivanju težine.\n- Nisam znao što mi se događa. Moje telo je samo krenulo svojim putem bez kontrole. Pokušao sam da idem na dijetu svaki dan, ali ništa nije upalilo, pa sam postao očajan. Napokon je moje telo doživelo snažnu reakciju i pao sam u komu na nekoliko dana pre nego sam se probudio u krevetu iz kojeg se nisam pomerio od tada - rekao je Pedro lokalnim novinarima.\nHuan Pedro: Nekada je svirao gitaru, pevao i igrao fudbal\nLekari su utvrdili da boluje od dijabetesa i da ima problem sa štitnom žlezdom, visokim pritiskom i vodom u plućima.\n- Hipotireoza je strašno naštetila njegovom organizmu, usporavajući ceo proces zbog čega je njegovo telo skladištilo sve što je uneo u organizam, umesto da sagorijeva masnoće. Jedini razlog zašto je još živ je njegova mladost - objasnio je stanje nesrećnog Pedra doktor Hoze Kastaneda.\nOn je takođe procenio da će Pedro prolaziti kroz bar šest meseci tretmana pre nego što se njegovo telo dovoljno oporavi za operaciju podvezivanja želuca. Kastaneda je ipak uveren da je Pedro na vreme stigao u bolnicu i da će ga uspeti da ga izleči od strašnih tegoba.\n- Ovo nije život. Najgora stvar za ljudsko biće je da bude zarobljenik sopstvenog tela - rekao je Pedro. Njegova majka je dodala da je kao dete bio debeljuškast, ali aktivan.\n- Svirao je gitaru, pevao je u horu i igrao fudbal. Bio je dobar plesač i imao je dve ili tri devojke - rekla je majka za novine El Universal i objasnila da su pravi problemi počeli nakon Huanove 17. godine kad je doživeo saobraćajnu nesreću.\nInače, Meksiko je druga "najdeblja" zemlja na svetu s čak 32 posto gojaznih odraslih osoba. Prvi su Amerikanci s 36,5 posto.


Vreme 542 - Kakvu vodu piju Beogradjani: Rizici cesmovace\nMalo je Beograđana koji bar jednom nisu doživeli da vodu natočenu iz slavine prosto ne mogu da popiju. Žuta je, zaprljana i bljutava. Ali, nisu samo to razlozi zbog kojih iz godine u godinu sve veći broj stanovnika prestonice radije konzumira stonu ili mineralnu vodu nego vodu kojom ih snadbeva Beogradski vodovod. U osnovi sumnje – šta to mi, stavljajući čašu pod česmu, pijemo – stoji računica: katastrofe koje su "pretrčale" ove prostore u poslednjoj deceniji plus tehnološka stagnacija i opšta nebriga koje su nas u istom tom periodu krasile, jednako sumnjiv kvalitet konačnog proizvoda.\n"Strah je razumljiva pojava posle svega što se ovde događalo. Pitanje gradske vode nije ništa drugačije od ostalih segmenata naše svakodnevice. Život u Beogradu je inače rizičan, svaki drugi električni stub ima otvorenu kutiju od koje može neko da strada, gradski autobusi se gotovo raspadaju, samo se čeka da neko propadne... Sve je to rizik a on postoji i kod vode", kaže Ivan Anđelković, predsednik Upravnog odbora Beogradskog vodovoda i kanalizacije. "Naša praksa će ubuduće biti takva da građani dobiju pravu informaciju. Onda će sami moći da izaberu, pa će ili piti vodu iz vodovoda i uštedeti pare, ili se lišiti nečeg drugog a priuštiti sebi kupovinu stone vode. Prema podacima koje dobijamo iz Gradskog zavoda za zaštitu zdravlja, a nemamo razloga da im ne verujemo, beogradska voda zadovoljava propisane kriterijume. Ali, s obzirom na to da sam po prirodi funkcije upoznat sa svim nasleđenim manama našeg vodovoda, ne mogu da tvrdim da rizik ne postoji", zaključuje Anđelković.\nZAPUŠTENOST I KVALITET: Nasleđe o kome govori Anđelković izgleda otprilike ovako -Beograđani piju vodu iz Save, a sistem monitoringa kvaliteta te reke koji je planiran pre 15 godina u okviru komleksa Makiš nije završen i nikada nije pušten u pogon. To znači da ljudi u Vodovodu nisu u mogućnosti da blagovremeno saznaju šta im dolazi u postrojenja, već to mogu znati tek kada voda dođe i uradi se prva analiza, a zagađivač je već na putu do korisnika. Makiš i Jezero, inače, spadaju u najsavremenija postrojenja i kada rade kako su zamišljena mogu da proizvedu vodu kvaliteta kao u svakom svetskom gradu, ali oba imaju operativne probleme. Na primer, zbog dotrajalosti, Makiš je prošle godine izvestan period radio bez ozonskog prečišćavanja, a u takvom slučaju filtriranje vode aktivnim ugljem, drugim sistemom, ništa ne vredi.\nBeograđani piju i vodu prikupljenu iz podzemnih izvora, a sistemi koji prerađuju podzemne vode, Banovo brdo i Bežanija, pravljeni su pre trideset godina i ne odgovaraju njenim novim osobinama. Rečju, danas se u podzemnim vodama mogu pojaviti zagađivači koji postoje u Savi, a ova postrojenja nemaju mogućnost da ih prerade. Problematičan deo nasleđa su i mala postrojenja tipa Bele vode i Vinča, koja prečišćavaju površinsku vodu. Ona su u startu pogrešno idejno postavljena – rade na principu tehnologije odgovarajuće za preradu podzemnih voda. O potpunom odsustvu brige o otpadu, smetlištima u zoni izvorišta, verovatno ne bi trebalo ni govoriti, jer se vide golim okom. Isto važi i za zapuštenost same vodovodne mreže.\nU oceni onoga što posle svih ovih rizika stigne do naše česme, glavnu reč imaju stručnjaci iz Gradskog zavoda za zaštitu zdravlja. Priznajući rizike kao realne, oni ipak tvrde da je beogradska voda zadovoljavajućeg kvaliteta. "Postoje odstupanja, ali nijedan vodovod na svetu nema besprekornu vodu", kaže dr Marina Mandić, lekar ove ustanove zadužen za tumačenja laboratorijskih analiza sa zdavstvenog aspekta. "Ispitivanja obavljamo na pet do šest hiljada uzoraka godišnje, znači svakodnevno i vikendom, i to na tri mesta: sa instalacija, iz rezervoara i iz vodovodne mreže. Ona pokazuju da se u vodi koju piju Beograđani odstupanja u fizičko-hemijskom pogledu kreću od jedan do dva, maksimalno tri odsto, a u bakteriološkom maksimalno do pet. Kontrolišemo i eventualnu pojavu povećane radijacije u podzemnim vodama. I s te strane Beograd može biti miran", precizira dr Mandić.\nSvesna sve veće sumnjičavosti građana u validnost rezultata koje objavljuje Gradski zavod za zaštitu zdravlja, dr Mandić naglašava da bi građani Beograda trebalo da znaju da je funkcija Zavoda upravo u zaštiti njihovih zdravstvenih interesa, i da sama, zajedno sa porodicom čiji je član i troipogodišnja devojčica, pije vodu iz gradskog vodovoda. Kao poslednji argument navodi i podatak da u prestonici u poslednjih deset godina nije zabeležena hidrična epidemija koja bi potvrdila da Zavod ne radi svoj posao kako treba. "Analize radimo redovno, reagujemo i na pritužbe građana u slučajevima lokalnih kvarova ili izlivanja kanalizacije. Zato, stojim iza ocene – beogradska voda ispunjava norme propisane postojećim pravilnikom", kaže dr Mandić.\nPOLEMIKA O "ČESMOVAČI": Međutim, podaci koje je još 1999. godine, u publikaciji "Snabdevanje vodom za piće stanovništva Srbije" izneo mr sc. med. Milan Simić, naučni radnik Instituta za zaštitu zdravlja Srbije "Dr Milan Jovanović Batut", upućuju na nešto sasvim suprotno. "U toku 1998. godine konstatuje se da je svaki treći vodovod u Srbiji rizičan zbog mikrobiološki neispravne vode za piće, a svaki četvrti u pogledu fizičko-hemijske neispravnosti, dok je svaki peti vodovod rizičan zbog kombinacije oba pokazatelja neispravnosti vode za piće", piše u odeljku "Analiza postojećeg stanja". Zastarelost podataka (analize iz 2000) kažu nam u Institutu, biće gotove za približno mesec dana) ovde se može nadoknaditi procenom takođe iznetom u ovoj publikaciji: "Zdravstvena ispravnost vode za piće se pogoršava, a broj vodovoda koji su zdravstveno rizični je u porastu." Iskaz je potvrđen i pregledom podataka za protekli desetogodišnji period prema kojima je, na primer, procenat kontrolisanih vodovoda sa mikrobiološkom neispravnošću većom od pet odsto na području centralne Srbije 1990. godine iznosio 24,27, da bi 1998. godine porastao na 50,33. Procenat istih vodovoda sa fizičko-hemijskom neispravnošću većom od 20 odsto pre jedanaest godina iznosio je, stoji u publikaciji, 16,50 odsto da bi pre tri godine porastao na 39,21 odsto. S vremena na vreme događalo se da ovi procentualni iskazi pokazuju poboljšanje kvaliteta vode za piće, ali već sledeće godine taj boljitak bio bi više nego smanjen. U tumačenju iznetih podataka, nažalost, nije mogao da pomogne razgovor sa dr Simićem jer procedura intervjua u "Batutu" zahteva pismenu prepisku sa nadležnima. Ali, kakvu je sudbinu doživela ova publikacija, može se naslutiti prema komentaru koji smo "zatekli" u Beogradskoj kancelariji UNICEF-a gde smo i došli do rada dr Simića. "Nakon javne prezentacije ovih podataka autor je u samom Institutu pozivan na tzv. saslušanje", rekao nam je dr Dragoslav Petrović, rukovodilac beogradske "sekcije" UNICEF-a.\nDijametralnu suprotnost analize dr Simića i informacija koje nam daje Gradski zavod za zaštitu zdravlja, dr Marina Mandić objašnjava činjenicom da se analize stručnjaka "Batuta" odnose na područje cele Srbije. Na dijagramima izloženim u radu dr Simića Beograd zaista "stoji" mnogo bolje nego Velika Plana, Zrenjanin ili Topola, ali "zamka" koju ovakva logika krije jeste u pitanju – koliko se podacima o Beogradu može zaista verovati. Jer, zbog permenentnosti i broja analiza Gradski zavod za zaštitu zdravlja osnovni je izvor informacija o kvalitetu vode koju piju Beograđani, a ljudi iz Beogradske kancelarije UNICEF-a Dragoslav Popović i Oliver Petrović tvrde da upravo u neodgovarajućim tehnološkim mogućnostima laboratorije Gradskog zavoda leži ključ za odgonetanje tajne "zadovoljavajućeg" kvaliteta beogradske vode za piće. U prilog njihovoj logici stoji i komentar dr Tatjane Knežević da se neke supstance vode koju pijemo analiziraju samo povremeno, kao i navodi dr Milana Simića da je za sveobuhvatniju procenu zdravstvenog rizika vode za piće neophodno proširiti obim postojećih ispitivanja praćenjem toksičnih metala, pesticida, trihalometana i drugih opasnih supstancija.\nDoktorka Mandić ove "optužbe" negira. Tvrdi da laboratorija Gradskog zavoda za zaštitu zdravlja ima sve nove aparate i da su pri kupovini u inostranstvu adekvatno obučeni i stručnjaci koji će ih koristiti. "Pravilnik je propisao parametre koji se moraju ispitivati i ovaj zavod te zahteve zadovoljava. Prema tome, mogućnosti naših laboratorija odgovaraju potrebama propisanim zakonom", zaokružuje doktorka Mandić.\nOdgovor ima i na logičku zavrzlamu – kako to da tehnički nesavršen vodovod prerađuje nekontrolisano zagađenu vodu, a da je konačni proizvod "zadovoljavajućeg" kvaliteta. "Mislim da je rešenje te ‘enigme’ u činjenici da u poslednjih deset godina privreda na ovim prostorima praktično stoji, ništa se ne proizvodi, pa ni otpadne materije. Zato smo u tom periodu i imali neverovatno dobre rezultate analize vode iz Dunava i Save na ovom delu terena. Na primer, kvalitet savske vode bio je između druge i treće grupe. Ta reka, jednostavno, nije bila ista od 80-ih do 90-tih kada je privreda radila i u poslednjoj deceniji", tvrdi dr Mandić.\nPodaci "Batuta" i ovde otvaraju još jednu od protivurečnosti – prema njihovim procenama iz 1998. godine kvalitet "površinske vode iz vodotoka" u pogledu fizičko-hemijskih parametara odgovara prvoj i drugoj klasi, dok prema mikrobiološkim u najvećoj meri pripada kvalitetu vode druge i treće klase.\nTumačiti istinitost podataka bilo koje od ovih institucija nezahvalan je posao jer razloga "za" i "protiv" postoji taman onoliko koliko je pitanje česmovače na prvi pogled jednostavno. Ali odgovori su neophodni jer je pitanje vode za piće, kako tvrdi i dr Tanja Knežević, i jedno od najvažnijih zdravstvenih pitanja. Voda nema alternativu. Ne možete je zameniti ni mlekom, ni sokom, ali ni mineralnom vodom. Piti nekvalitetnu vodu taman je toliko opasno da se prema podacima Svetske zdravstvene organizacije čak 25 oboljenja može smatrati posledicom konzumiranja hemijski ili mikrobiološki kontaminirane vode. "Hemijsko zagađenje mnogo je opasnije nego bakteriološko. Na ovaj način kontaminirana voda može izgledati potpuno normalno, bistra i čista, dok se kod mikrobioloških zagađenja odmah pokazuju znaci – mutna je i drugačije obojena. Pored toga, unošenje u organizam hemijski kontaminirane vode ima uglavnom kumulativne posledice, to jest smanjuje imunološku sposobnost organizma, što može rezultovati i pojavom kancerogenih oboljenja", objašnjava dr Tanja Knežević.\nOd šokantnih pretpostavki i podataka, naravno, beogradska voda neće postati kvalitetnija. U tu svrhu u Beogradskom vodovodu najavljuju svrsishodni trošak obećanih donacija i racionalno planiranje privatizacije određenih delova Vodovoda. "Započeli smo dug proces i imamo mnogo posla. Ali, u startu smo svesni da Beograđani moraju imati prave informacije o kvalitetu vode koju piju. Nakon toga sve je stvar njihove odluke", kaže ing. Ivan Anđelić. U to ime, slažu se svi upućeni, čak i stručnjaci Gradskog zavoda za zaštitu zdravlja, neophodno bi bilo angažovati takozvanu "referentnu laboratoriju". Ona bi trebalo da periodično analizira uzorke koji su već prošli kroz gradske zavode za zaštitu zdravlja (u Srbiji ih ima 22), regionalne zavode u Subotici, Kragujevcu, Novom Sadu i Beogradu, i Institut "Batut". Rezultati referentne laboratorije konačno bi potvrdili koliko su analize ovih institucija validne, jedan uzorak bi se analizirao na više mesta istovremeno (međulaboratorijska ispitivanja, tzv. istovremena uzorkovanja trenutno nisu praksa kod nas), te bi dilema piti ili ne piti česmovaču konačno prestala da muči Beograd.\nSPAS IZ FLAŠE: Koliko se zaista potrošnja stone vode na ovim prostorima povećala za poslednjih nekoliko godina ne postoje pouzdani sveobuhvatni podaci, ali kao ilustracija (nažalost, na ovom mestu nezgodna zbog eventualnih reklamnih aspekata) mogu poslužiti prodajni dijagrami "rosa" vode. "Ukupna prodaja, a 55 odsto ovih podataka odnosi se na Beograd, u 1998. godini iznosila je devet miliona proizvodnih jedinica. U 1999. godini porasla je na 13 miliona, da bi se 2000. popela na 18 miliona", tvrdi Vladimir Kužet, komercijalni direktor Vlasinke, preduzeća za proizvodnju i promet vode u okviru kompanije Simpo. Ovakvom rastu je, kaže Kužet, doprinosilo saznanje o kvalitetu vode iz vodovoda s jedne, i stone vode s druge strane, ali i rast standarda. Zbog opadanja ovog trećeg tj.smanjenja kupovne moći, dodaje Kužet, prodaja u poslednjim mesecima stagnira, što je s obzirom na prethodno iskustvo isto što i pad. Ovaj trend, kaže direktor Vlasinke, primetili su i ostali proizvođači vode a prema podacima najvećih dobavljača koji pored smanjene potražnje vode primećuju i pad potražnje prehrambenih namirnica uopšte.\nTrend povećanja prodaje flaširane vode, ne tako precizno kao proizvođači, primećuju i prodavci u prodavnicama prehrambene robe. Prodavačica u takozvanoj STR na takva pitanja odgovara kratko: "Pogledajte sami." Glavom pokazuje na korpe u rukama kupaca od kojih bar u svakoj drugoj leži "rosa", "eko heba", "prolom" ili "knjaz Miloš". Komšinica iz C marketa raspravu skraćuje jednostavnim: "Kupujem je i ja". Kao svojevrsni svedoci rasta potrošnje flaširane vode u Beogradu mogu poslužiti i kontejneri u kojima se baškari mnogobrojna prazna ambalaža flaširane vode. Ne retko, ove "svedoke" srećemo i na mestima koja nisu rezervisana za otpad, u ulazima, skrivenim ćoškovima zgrada, gradskim parkovima...\n"U Beogradu je plasirana priča da beogradska voda ne valja i iz dana u dan broj ljudi koji tako misli raste. Bilo šta da tim ljudima kažete, bilo kakve rezultate analiza da im pokažete, ne možete im dokazati da to nije tačno. Jedan od uzroka takve klime je i lobiranje proizvođača flaširane vode i filtera za vodu, kao i onih koji pretenduju da to budu u budućnosti. Proizvoditi vodu za piće skupo je ali veoma profitabilno. Međutim, za taj posao pre svega treba, kritikujući kvalitet vode za piće iz vodovoda, pripremiti tržište", tvrdi dr Mandić. Pri tome se poziva na podatak koji nam je potvrdilo i rukovodstvo Vlasinke da je projekat "rosa" vode u samom startu koštao 25 miliona maraka.\nNe ulazeći u same analize kvaliteta tzv.česmovače, jer kako kaže "one su posao zavoda i sanitarnih inspekcija", dr Tatjana Mandić trku flaširane vode sa vodom iz vodovoda vidi kao posledicu uticaja svetskog trenda. "Ljudi na Zapadu flaširanu vodu kupuju jer mogu to sebi da priušte. Drugo, u svetu je sada popularan i takozvani zdrav život. Ali, to ne znači da voda iz njihovog vodovoda nije za piće. Pa, nigde ne možete pročitati da je zabranjeno piti je!" dodaje.\nDa građanima Srbije treba ponuditi dve mogućnosti, vodu iz vodovoda i flaširanu vodu, slažu se i ing. Anđelković, dr Mandić i dr Knežević, ali pre svega, opet su saglasni, trebalo bi obezbediti uslove da naš vodovod nema probleme koje ima. Jer, da se ne lažemo, sve dok je za kupovinu flaširane vode koja odgovara potrebama četvoročlane porodice potrebno izdvojiti jednu prosečnu srpsku platu, dilema: flaša ili česma, u stvari, ne postoji. Zato bi većini Beograđana za početak bilo sasvim dovoljno da sa sigurnošću znaju šta zaista piju kada stave čašu pod slavinu.\nPoučeni iskustvom iz serije "Mućke" u kojoj je novi poslovni projekat famoznog Del Boja punjenje ambalaže stone vode vodom iz slavine, a dodatno uzbunjeni napisima u štampi da ni proizvodnja takozvane stone vode kod nas nije bez rizika za građane, mnogi su postavili i pitanje kvaliteta flaširane vode. Na takve optužbe dr Svetislav Stanković, direktor razvoja i proizvodnje Vlasinke spremno odgovara: "Na projektu ‘rosa’ vode rađeno je trideset godina. Naša proizvodnja zadovoljava sve propisane kriterijume. I više od toga. Imamo svoju laboratoriju i pratimo kvalitet vode na izvoru, na liniji i u pakovanju. Analize radimo i u Gradskom zavodu za zaštitu zdravlja Vranje, ‘Batutu’ i Vinči. Čak posedujemo i najnovije rezultate analize prisutnosti radijacije i zagađenja osiromašenim uranijumom koje je na naš zahtev uradio Institut u Vinči. Kontrolu vode radili smo i u Institutu pri Medicinskom fakultetu u Milanu."\nKao još jedan od problema vezanih za proizvodnju flaširane vode kod nas, ing. Anđelković ističe "običaj" da se punjenje flaša završava brigom o samom izvoru, dok se, za razliku od svetskih proizvođača, na primer poznatog Eviana, potpuno zapostavlja važnost celog sliva. U Rosi tvrde suprotno. Kažu da je pripremni projekat Vlasinke obuhvatio prostor od 240 kilometara kvadratnih da bi se na kraju izdvojilo 54 kao stalno kontrolisano područje sa 30 izvora od kojih se koriste samo tri.\nSlične argumente u poricanju napada štampe nudili su i ostali proizvođači flaširane vode, ali je sumnja u ovom, kao i u slučaju vode iz vodovoda ostala. Tatjana Knežević iz saveznog ministarstva za to ima i objašnjenje: "Novi pravilnik o mineralnim i flaširanim vodama je u pripremi, ali za kontrolu kvaliteta već postojećih važe utvrđeni parametri čije poštovanje proverava sanitarna inspekcija. Ali, načelno, o problemu flaširane vode za piće kod nas se mnogo toga ne zna. Na primer, oni neinformisani o podeli voda za piće na vodu za javno snabdevanje takozvanu česmovaču, prirodnu vodu i mineralnu vodu misle da pijući mineralnu rešavaju problem, a ovakav postupak može da bude i štetan po zdavlje jer mineralne vode imaju lekovito dejstvo i prema vrednosti minerala koje sadrže mogu uticati na izvesne poremećaje u organizmu."\nKonkretno, dr Knežević ukazuje na činjenicu da je na našem tržištu malo flaširanih prirodnih voda koje mogu biti adekvatna zamena vode iz česme. Na primer, "prolom" voda, kao jedna od oligomineralnih, sadrži kalcijum i magnezijum u vrednosti koja utiče na smanjenje obima kamenca u urinarnom traktu i kamena u bubrezima. Ali, takve vode, zbog vrednosti minerala koje sadrže, imaju i suprotno dejstvo – mogu iz vašeg organizma iscrpeti postojeće rezerve. U grupu oligomineralnih voda spada i "rosa", a jedina flaširana voda na našem tržištu koja se može navesti pod odrednicom prirodna voda, tvrdi dr Knežević je "eko heba". Drugu vrstu zabune izazivaju neadekvatni napisi na ambalaži flaširane vode." "Čuvati na tamnom, hladnom i čistom mestu" je glupost napisana na jednoj od flaširanih voda. Šta to znači!? Ne radi se o leku. Ili, jedan proizvođač na etiketi ističe da je njegova voda prerađena najsavremenijim tehničkim i tehnološkim postupcima. Pa to uopšte kod nas nije dozvoljeno!? Naše pozitivno zakonodavstvo ne poznaje postojanje takozvanih table watter dobijenih preradom vode. Mi imamo samo kategoriju prirodnih voda kao alternative česmovači, ali je takvih, kao što sam rekla, na našem tržištu malo", kaže dr Tatjana Knežević.


SLAĐANA ZARIĆ: Nadam se da je moj film o koridoru samo početak i da će priča biti osvijetljena iz različitih uglova - Vijesti365\nHome›Magazin›SLAĐANA ZARIĆ: Nadam se da je moj film o koridoru samo početak i da će priča biti osvijetljena iz različitih uglova\nSLAĐANA ZARIĆ: Nadam se da je moj film o koridoru samo početak i da će priča biti osvijetljena iz različitih uglova\nKoridor je bitka bez koje ne bi bilo Republike Srpske. To se u Srpskoj zna i toga su svi svjesni. U Srbiji, kada sam rekla da snimam film o koridoru, pitali su me šta se to desilo na auto-putu, jer kod nas je koridor sinonim za auto-put Beograd – Niš.\nTo u intervjuu za Srpskainfo kaže Slađana Zarić, autorka filma „Koridor 92“, koji u dokumetarno-igranoj formi govori o spajanju koridora života 1992. godine u opštinama Modriča, Derventa, Brod, Odžak i događajima koji su tome prethodili.\nRađen u koprodukciji RTS i RTRS, film je premijerno prikazan na RTRS 9. januara, na Dan Republike Srpske, i od tada se ne smiruju strasti publike. Dok su jedni oduševljeni filmom, drugi ga strastveno blate, koristeći i najpogrdnije izraze. To je bio direktan povod da odgovore potražimo od autorke iz Beograda, iza koje su brojni uspješni projekti slične tematike, od kojih je najpoznatiji film „Ratne priče sa Košara“.\n– Mislim da su emotivne reakcije sasvim razumljive. Bitka za koridor je zasigurno najvažnija bitka Vojske Republike Srpske, bitka koja je spojila zapadni i istočni dio RS, koja je omogućila vezu sa Srbijom i koja je za srpski narod u Posavini, ali i u Krajini, značila ostanak ili nestanak. Kada govorite o tako važnoj bici, od koje zavisi na neki indirektan način i vaš život danas (ma koliko imali godina), onda je sasvim normalno da svi toj temi prilaze emotivno. S obzirom da smo svi različiti ljudi, sasvim je normalno i da su nam reakcije na jednu priču različite – nekoga je dirnula priča o stradanju u logorima, neko je zaplakao na svjedočenjima majki preminulih beba, neko se nasmijao na priču o „Sanjanima neplivačima”, a neko je sve vrijeme od prvog kadra filma gunđao i prigovarao na stvari koje su mu smetale (izbor sagovornika, događaja ili pak dramatizacije) – kaže Zarićeva.\nKako kaže, nemoguće je očekivati da će svi ljudi identično reagovati na film, a važnost priče je reakcijama dala emocije – kome se film sviđa, on ga sa puno strasti brani, a kome se ne sviđa, on ga sa isto toliko strasti kritikuje.\n– Ovdje govorim o gledaocima iz Republike Srpske; očekujem da će film u Srbiji biti primljen na drugačiji način. Kao što su „Košare“ u Srbiji primljene jako emotivno tako je i ovde „Koridor 92“ – kaže Zarićeva.\nNa osnovu čega ste birali koje događaje iz proboja koridora ćete pomenuti u filmu? To vas pitam jer mnogi u RS zamjere na tome što nisu pomenuti neki bitni momenti i ličnosti poput „Vukova sa Vučjaka“, nije pomenuta uloga avijacije Vojske RS…\nUkoliko je neko pratio filmove o ratnoj tematici koje sam ja radila, onda je primjetio da se uvijek bavim događajima, dešavanjima i stradanjima koji su obilježili jednu bitku, a ne pojedinačnim ličnostima koje su u toj bici učestvovale. U filmu nije spomenut komandant bataljona „Vukovi sa Vučjaka“ Veljko Milanković (iako je ta jedinica najzastupljenija u filmu) ali nije spomenut ni komandant 16. motorizovane brigade, ni komandant Druge posavske, ni komandant Osinjske brigade… Jedini komandant brigade koji je spomenut u filmu je pukovnik Trivo Vujić, komandant 325. motorizovane, koji je poginuo u samoj bici, boreći se herojski na prvoj liniji fronta zajedno sa svojim vojnicima. Isti princip korišten je i u filmu „Ratne priče sa Košara“. Nisu spomenuti komandanti 72. specijalne jedinice ili pak elitne 63. padobranske, pričana je priča o događajima i o stradalim pripadnicima. Ovaj film je samo jedan pristup i jedan pogled na Operaciju „Koridor”, vrlo složenu i komplikovanu vojnu operaciju, koja je dugo trajala i odvijala se na nekoliko frontova. Moj film je samo početak. Ja se nadam da će neko od vas nastaviti da priča tu priču i da je osvjetljava iz različitih uglova. Ja sam se odlučila na ovaj.\nZamjere Vam da ste u filmu minimizovali uloge komandanata Momira Talića i Slavka Lisice.\nNe slažem se sa komentarom da u filmu nije istaknuta uloga generala Talića, Simića, Lisice… Ne možda u mjeri u kojoj bi neki htjeli, ali oni, i ono što je još važnije, njihove odlične komande i strateške odluke imale su istaknuto mjesto u prikazu događanja sa Koridora. Sa stručnim konsultantom, generalom Kelečevićem, definisani su ključni trenuci bitke koji su doprinijeli daljem razvoju. U izboru događaja oslonila sam se i na knjigu generala Novice Simića, koji odlično daje prikaz dešavanja na frontu, pogotovo u prvim fazama operacije. Onda je samo trebalo te događaje prevesti u jezik filma.\nKako komentarišete kritike u kojima se kaže da je u filmu previše psovki i alkohola, da je Vojska RS predstavljena kao rulja, a ne kao organizovana vojna formacija?\nTe komentare doživljavam kao zlonamjerne i lične. Dijaloške scene u filmu je pisao Aleksandar Stojković Piksi, uvaženi glumac i sjajan vojnik, koji je u bici za koridor bio direktan učesnik kao pripadnik izviđača Krajiškog korpusa. Ako on kao učesnik borbe ne zna kako su vojnici međusobno govorili i komunicirali i koliko se šalili ili pak bili hrabri i ozbiljni – onda ja ne znam ko zna. Dijaloške scene su zasnovane na svjedočenjima boraca; tekst scena nije umjetnička fikcija. Sve što je izgovoreno, tako se i desilo, po pričama jednog ili više boraca.\nDa li je film „Koridor 92“ zapravo pogled iz Beograda na ratna dešavanja u Republici Srpskoj? Koliko u Srbiji uopšte znaju šta se desilo?\nGledaoci u Srbiji vrlo malo znaju o dešavanjima u Posavini 1992. Govorim o većini, ne o svima. Uglavnom znaju za smrt 12 beba, ali kako i zašto je do toga došlo i šta se dalje dešavalo, to se u moru ratnih događanja uveliko zaboravilo. Biće zanimljivo da se s vremenskom distancom od 29 godina baci prikaz samo na slijed događaja: na činjenicu da su pripadnici Vojske Hrvatske ratovali na tuđoj teritoriji bez ikakvog vojnog sporazuma, da je iz Hrvatske podizan avion da bi se dejstvovalo u drugoj zemlji, a da su nama u to isto vrijeme zbog umiješanosti u rat u BiH uvedene vrlo pogubne ekonomske sankcije.\nSmatrala sam da je ključno i u geopolitičkom smislu presudno da se ispriča šta je prethodilo vojnoj operaciji “Koridor” i šta je u stvari do nje dovelo. Formiranje logora za Srbe, ubistva, maltretiranja, silovanja i sudske presude… To su stvari koje nisu u velikoj mjeri poznate gledaocima u Srbiji, a za koje (na osnovu razgovora koje sam prethodnog dana imala) nisu znali ni mnogi mladi u Republici Srpskoj. Zato je uvodni dio filma u velikoj mjeri posvećen tim događanjima koji su uslovili da uopšte dođe do Operacije “Koridor”. Moj pristup temi je zato bio širi.\nKojoj publici i tržištu je film prevashodno namijenjen? Onima koji su učestvovali u bici ili onima kojih je mnogo više, a koji malo toga znaju o proboju koridora?\nOvaj film namijenjen je građanima Republike Srpske, ali i građanima Srbije. Želja mi je da publika u Srbiji shvati šta se u Srpskoj dešavalo. Namijenjen je mladima. Zato je on urađen na popularan način (dokumentarno-igrano), kako bi mlađoj populaciji, koja ne zna puno o ovoj bici, film učinili što prihvatljivijim i razumljivijim. Oni iz filma ne mogu da saznaju sve, ali film može da ih podstakne da dalje istražuju, da dalje uče. Ono što je najvažnije je da mladi od nas uče našu istoriju, da im na način koji oni vole, ispričamo našu priču, a ne da to uče iz filmova holivudske ili pak neke druge produkcije. Važno je i da film bude veoma gledan, da što više ljudi čuje za njega i za bitku za koridor, pa neka im reakcije budu i suprotne. Te reakcije će ih zainteresovati da dalje sami saznaju. U Republici Srpskoj smo u tom uspjeli, film je toga dana bio najgledaniji na svim kanalima. Ništa nam ne znači da napravimo film koji će mali broj ljudi da pogleda.\nKako ste birali sagovornike? Da li ste sigurni da ste odabrali najbolje, ili je to ono što vam je bilo dostupno u datom trenutku?\nSagovornici su birani piramidalno. Glavni stručni konsultanti su general Kelečević i pukovnik Čkonjević. Oni su predložili komandante jedinica koje su učestvovale u proboju koridora, a komandanti su kasnije predlagali pripadnike koji će da svjedoče o određenom događaju, jer oni najbolje znaju ko je gdje bio na frontu. Neki su pristajali da pričaju, neki nisu. Snimljeno je oko 80 sagovornika, što u Banjaluci, što u Beogradu, ali zbog dužine trajanja filma oni, naravno, nisu mogli svi da uđu u film, što se i tokom snimanja znalo. U filmu se pojavljuje oko 50-ak pripadnika raznih jedinica. Najviše napore imala sam da pronađem sagovornike koji su vezani za stradanje 23. jula u Zborištu. To je potresna priča o kojoj postoji i vrlo potresan dokumentarni materijal, koji je iskorišćen.\nFilm „Koridor“ je samo jedno od vaših ostvarenja sa sličnom tematikom. Da li su ovakve reakcije bile i nakon „Ratnih priča sa Košara“?\nFilm „Ratne priče sa Košara“ je drugačiji, on je u startu imao sasvim drugačiji cilj – da ispriča priču o dešavanjima koja su nama u Srbiji bila potpuno nepoznata, a tiču se nas. Ovaj film, kada su građani Srbije u pitanju, treba da im ispriča priču koja im je nepoznata, a direktno se ne tiče njih, mada indirektno da, jer svi smo mi Srbi. S druge strane, ovaj film treba da ispriča priču vama koja se tiče vas, a koju vi u velikoj mjeri, mada ne u potpunosti, znate. Neke stvari su vama ovdje značajne i važne, a nama nebitne, kao što su pitanja koja je jedinica bila na kom dijelu fronta, iz koje je jedinice koji sagovornik. Za nas je on vojnik Vojske Republike Srpske, nebitno iz koje jedinice.\nI kad su vaši gledaoci gledali „Košare“ i „Paštrik“ nisu se pitali da li je onaj vojnik koji strada graničar ili je iz 125. ili 549. mtbr ili pak iz Petog bataljona vojne policije. To mu je u priči bilo sasvim nebitno. Važno je za knjigu, važno je za vojni film, ali za ovaj tip filma ne. Ovdje je važna priča i događaj.\nKakva je konkretno bila uloga Republičkog centra za istraživanje rata Republike Srpske? Da li ste imali slobodu da stvarate na način na koji želite?\nRepublički centar za istraživanje rata, ratnih zločina i nestalih lica mi je pružio maksimalnu logističku pomoć i bez njih zaista ne bih mogla da uradim ovaj film. Njihova baza podataka stradalih vojnika, uz lično svjedočenje učesnika borbi, pomoglo mi je da personalizujemo pogibije vojnika i da dođemo do tačnog broja poginulih tokom Operacije „Koridor“. Uspjeli su i da dođu do fotografija poginulih vojnika, što je nekada zaista bilo vrlo teško.\nLogori ili bitka na Ceru\nPostoji li šansa da od materijala snimljenog za film napravite serijal o proboju koridora? Oni kojima se film dopao to bi jedva dočekali.\n– Snimljenog materijala ima dosta. Ima i snimljenih intervjua i snimljenih dramatizacija. Recimo, snimljeno je kompletno dešavanje na Ceru i meni možda najpotresnija pogibija pripadnika Milicije Republike Srpske Krajine na transporteru. Ta priča o Ceru, kao uvodna bitka za koridor, u ovoj dužini trajanja filma nije mogla da uđe u film. Mogla sam da biram da li ću u uvodnom dijelu da prikažem stradanja i ubijanja u logoru ili bitku za Cer. Neka mi svi borci oproste – ja sam izabrala stradanje i torturu nedužnih stanovnika.\n“LJUDI KOJE SREĆOM SREĆEM”: Objavljena nova knjiga Tihomira Levajca\nŠTA ČEKA NAVALJNOG U ZATVORU: Bivši kažnjenici tvrde da je gore od fizičkog mučenja\nBil Gejts kupuje poljoprivredno zemljište u SAD, došao do 242.000 hektara