+7 / -0 +7\nKoliko je stvarno šiptara na Kosmetu?\n01. septembar 2018. u 06.56\nŠiptari su u vreme Titove SFRJ, pa sve do raspada Jugoslavije, imali maksimu - svaka žena je borac, svaka radja po desetoro dece, hodže su podsticale ovo ekstremno razmnožavanje, i broj Albanaca je rastao. Tvrdili su da su treći po veličini u Jugoslaviji, odmah iza Srba i tzv. Hrvata, preko 2 miliona, više od Makedonaca, Slovenaca ili Muslimana. I dan danas postoji uvreženo mišljenje da se Šiptari množe i prete da preplave Srbiju - diktator Vučić je nedavno pominjao da će za 20 godina doći do Niša, da će nas preplaviti.\nAli, istina je sasvim drugačija. Najpre, situacija sa prirodnim priraštajem se promenila. Nove generacije šiptara daleko se manje razmnožavaju, prirodni priraštaj Šiptara na Kosmetu je manji od priraštaja Srba tamo, a po ženi ima 1.6 deteta, što je ispod reproduktivnog minimuma od 2.1 deteta. Statistika je tu neumitna - i do šiptara je, uz američko-zapadnu civilizaciju i nizak standard, viši samo od Moldavskog, stigao je i niski natalitet.\nAko se ne razmnožavaju, šiptari se bave emigriranjem. Kao i u ostalim krajevima Balkana, san svakog mladog Albanca je da ode na zapad, gde se bogato živi. Ima ih preko 100 hiljada u Švajcarskoj, beže u Nemačku, Austriju, Ameriku. Beže ne zbog diskriminacije, već „trbuhom za kruhom”. Albanija je sa 3.5 miliona stanovnika krajem komunizma spala na 3 miliona. Sa Kosova je samo za godinu dana otišlo 40 hiljada ljudi, šiptara, mladih.\nSličnu sudbinu dele i ostali narodi Balkana. Bugari su izgubili skoro milion ljudi, Rumuni preko 2 miliona. Hrvatska gubi ljude emigracijom brže nego Srbija, iako je skoro duplo manja. Jedini izuzetak je Slovenija, gde je situacija stabilna, 2 miliona stanovnika, jer se živi relativno visokim standardom (iako ne toliko sjajno kao nekad, ali dobro su relativno se snašli), a jedan broj bivših Jugoslovena je tamo našao svoj dom i time nadoknadio problem sa prirodnim priraštajem i odumiranjem stanovništva. Bivša SFRJ je izgubila skoro 3 miliona stanovnika od raspada, što smanjenim priraštajem, nešto ublaženim dužim vekom života, ali još i više emigracijom. Bar 2 miliona bivših Jugoslovena je emigriralo, a stepen emigriranja se ne smanjuje, i taj trend je zahvatio sve narode i narodnosti - uključujući i Šiptare. Broj Muslimana/Bošnjaka smanjio se za 300+ hiljada, broj krvata za 400+ hiljada, broj Srba ukupno za preko milion, broj Albanaca iz SFRJ bar za 300 hiljada, Madjara je manje za 150 hiljada itd. Većina od tog broja su emigrirali 90tih, ali i unovom talasu u poslednjih 10+ godina.\nSem toga, broj Šiptara je uvek bio preuveličavan, 70-tih i 80-tih lažirali su popise, a kasnije ih bojkotovali. Poput Bošnjaka/Muslimana koji TVRDE da ih je 1.7 miliona u BiH po poslednjem popisu, a manje ih je od 1.5 miliona, jer su mnoge emigrante brojali, laža i paralaža je karakteristika Šiptara bila uvek.\nAli, kolike su realne cifre? Tvrdili su da ih je 1.5 milion na Kosmetu 80-tih i 90-tih, ali broj je verovatno bio 10% manji. Veliki priraštaj od preko 10% po deceniji već tad je počeo da posustaje. Tokom 90-tih, pre rata 1998-9, velik broj Šiptara je već emigrirao i broj im je već tada bio oko 1.1 milion, spram preko 300 hiljada ostalih. Realno, najveći udeo u populaciji imali su negde u trenutku raspada SFRJ, ali on nije tada bio 90% već pre 83-85%. Taj udeo je spao na ispod 80% a u vreme bombardovanja veliki i delom fingirani izbeglički talas oborio je broj šiptara na ispod 500 hiljada, broj uporediv sa brojem ostalih plus vojske i policije juna 1999.\nPosle povlačenja i etničkog čišćenja Srba, broj ukupan stanovnika na Kosovu bio je ispod jednog miliona, tj možda i 700-800 hiljada, ali se tokom narednih godina izbeglice vraćaju i Kosovo dostiže sredinom 2000-tih broj blizu onog pre rata, sa nešto većim brojem Šiptara i smanjenim brojem ostalih. To jest, 1.4 miliona Šiptara maksimalno, uz 150 hiljada Srba i 50 hiljada ostalih.\nOd tog maksimuma od 1.4 miliona pre 15 godina, broj Šiptara je međutim OPAO. Priraštaj je takav da bi populacija stagnirala ili i blago opadala, ali emigracija je učinila svoje.\nDanas na Kosmetu ima realno nešto preko 1 milion Šiptara, maksimalno 1.2 miliona. Oni ni danas ne čine tih famoznih 90% ako bi se računalo objektivno (srpska lista osvojila je 16% glasova, a Srbi nisu jedini tamo sem Albanaca, i čak ako se uzme u obzir veća apatija kod Albanaca, to jasno govori da su cifre nepovoljnije po Albance), mada su u jednom trenutku, u vreme pogroma 2004. i neposredno pre toga, verovatno objektivno dostigli taj broj.\nDakle, Kosovo danas ima ispod 1.5 miliona stanovnika, realno 1.3-1.4, od čega su Šiptari oko 85%, Srba ima oko 10% a ima i ostalih (Turci itd) mada su i njih etnički čistili.\nSve to govori u prilog tome da demografski argument više ne radi za Albance. Oni su razočarani ekonomijom, dobili su državu de fakto (sami upravljaju pod patronatom Amerikanaca i ostalih) ali s njom još veću bedu i korupciju, najcrnju mafijašku državu, a to odbija ljude. S nezaposlenošću od blizu 50%, bez perspektive, šiptari beže s Kosova, potpomognuti vezama i rodbinom koja je već emigrirala. Kosovska emigracija broji preko pola miliona ljudi, a oni povlače nove i nove.\nDakle, za 20 godina, projekcija Vučića je pogrešna. Broj Srba, ako ih on ne upropasti, ostao bi sličan ako ne i veći, a Šiptara bi opao broj na ispod milion, a u procentima na 70%. Desetine hiljada ih emigrira svake godine. To što su nekad imali velik priraštaj znači da im je populacija mlada, ali mladi šipatri nisu više zainteresovani za velike porodice, već da što pre pobegnu sa bednog Kosova. Sa 700 hiljada Šiptara Srbija bi već mogla da živi, a svakako se demografija obrće, uz ostale okolnosti, u našu korist.\nZato je besmisleno to što Vučić ŽURI, jer vreme radi za nas. Sjajno je što je Amerika pod Trampom pustila šiptare niz vodu, ali ne treba srljati niti predavati Kosovo navrat nanos.\n01. septembar 2018. u 07.37\nInače, po šiptarskim „statistikama” Priština je velegrad sa pola miliona stanovnika. Iako su nesumnjivo se uvećali, podaci sa izbora ukazuju o gradu sa 150-200 hiljada, sa predgradjima najviše 250 hiljada stanovnika.\nŠiptara je nekad u Prištini bilo tri puta manje (a Srba oko 40 hiljada). Mnogi preostali Srbi otišli su za Gračanicu. Oko sto hiljada šiptara se doselili u poslednjih 20 godina u Prištinu, ali grad je i dalje manji od Niša ili Novog Sada, ali moguće veći od Podgorice.\n01. septembar 2018. u 07.47\nEvo sličnih procena, gde se čak tvrdi da na celom Kosovu ima ispod milion stanovnika, a Albanaca da je već sad 700-800 hiljada.\nMožda je ova procena malo ispod stvarnog stanja, ali je ipak realnija od procene od blizu 2 miliona.\nProcene po mobilnim telefonima idu na ukupno 1.3 miliona ukupno stanovnika na Kosovu. Dakle, Albanca tada ima 1.1 milion.\nNa izbore je izašlo oko 400 hiljada Albanaca. To je 9 puta manje nego u Srbiji uzoj. To sugerise broj od 800 hiljada Albanaca. Međutim, broj mladjih Albanaca je veći u procentu nego u ostatku Srbije, a njihova izlaznost je manja, tako da je broj Albanaca verovatno iznad 800 hiljada.\nU svakom slučaju, broj od oko milion Albanaca trenutno na celoj teritoriji Srbije je realan. Taj broj se smanjuje po stopi od bar 10% po deceniji, brze nego sto opada ukupan broj stanovnika Srbije. Za 20 godina biće ih zaista oko 700 hiljada, dok će cela Srbija (sa Kosovom) imati oko 7 miliona.\nZanimljivo je da SNS pumpa broj Albanaca, tvrdeci da ih je i duplo vise nego sto jeste.\n01. septembar 2018. u 10.45\nKrov na hali Pinki prokisnjava od kada mu je direktor bio AV. To nije umeo da sredi, a ni njegovi naslednici. Zašto mislis zašto je Sluzba takvog slepaca dovela na celo Srbije?\n01. septembar 2018. u 10.59\nPestko, da li bi nasa vlada trebala da doprinosi na neki način brojnijem iseljavanju siptara, blokadama, sankcijama itd. mislim da bi u sadasnjoj situaciji to bio jedan od efikasnijih nacina da se Kosovo sacuva?\n01. septembar 2018. u 11.50\nPrema siptarskom zvanicnom popisu iz 2011. godine, nesumnjivo delimicno laziranom, na Kosmetu ima 1.8 miliona ljudi, od čega 1.7 miliona Šiptara.\nMeđutim, taj broj je bez sumnje nategnut ali nije nemoguće da ih je bilo za nekih 10-20% manje od toga (a neke nerezidente su prijavili kao rezidente plus standardno laganje jer je i po tom popisu 70% ruralno stanovnistvo, sto je nerealno čak i za Kosovo). Stvaran broj je mogao ići i do 1.5 miliona pre još 10 godina.\nAli, odtad, stotine hiljada su se iselile. Tako da i uz laziranje popisa danas ih tamo ne bi bilo ni 1.4 miliona. Stvaran broj je od 900 hiljada do 1.1 milion, a ako se ukljuce oni koji provode bar dva meseca „kuci” onda ih je možda 1.2-1.3 miliona. Odselilo ih se par stotina hiljada u poselednjih 10 godina.\nO tome piše čak i antisrpski nastrojen novinar Al Dzazire.\nSamo u vreme najzesce migrantske krize otislo ih je preko 100 hiljada, a u poslednjih par godina 60 hiljada je izvadilo srpski pasos kako bi lakse umakli.\nMi svakako ne treba da sprečavamo ovaj egzodus, već da ga olaksamo. Najvaznije je da ne prizajemo status Kosova kao nezavisne države ili dajemo clanstvo u UN.\nKosovski Srbi, oni najzilaviji koji su opstali, imaju danas veci prirodni prirastaj od siptara, i već ih je preko 80 hiljada juzno od Ibra plus 70 hiljada na Severu. To je 150 hiljada, oko 10% stanovnistva. Daleko je to od 250-300 hiljada pre poslednjeg egzodusa i koliko je bilo Srba konstantno od posle drugog svetskog rata, ali broj od 150 hiljada je respektabilan i RASTE prirodnim putem. S druge strane, nesumnjivo je da je i broj siptara u odnosu na onaj od pre 20 godina manji za bar 25%. Dakle, ako ih je bilo blizu 1.5 milion, danas ih je možda 300 do 400 hiljada MANJE.\nVelik deo tog gubitka se odigrao POSLE proglasenja nezavisnosti.\nDanas se na Kosovu radja godisnje oko 15 hiljada siptara, a pre 20 godina taj broj je iznosio preko 40 hiljada. Populaciona piramida pokazuje ovaj trend.\nDanas, na Kosovu od 1.1 milion Siptara, ima oko polovine stanovnistva ispod 35 godina, dok je pola miliona starijih. Prosek godina je ispod 40 i stanovnistvo je mladje, a najviše je mladih 15-30 godina. Međutim, iz te generacije, radjane kada je prirastaj bio 40 hiljada godisnje, preko 200 hiljada je otislo, a ovi preostali ne osnivaju velike porodice kao njihovi roditelji. Otisao je i jedan broj iz srednje generacije, mnogi još 90-tih ali znatan broj i u zadnjih 10 godina.\nKosovo ima oko šesto hiljada radno sposobnog stanovnistva, i blizu pola nezaposlenih. Najviše nezaposlenih je među mladima od 18-35 godina, gde je stopa preko 50%. Rade stariji, obradjuju zemlju a tamo se gotovo ništa ne proizvodi. Žive od inodoznaka od pola miliona dijasporaca, poljoprivrede, sverca i nešto malo sto rade za NATO i EULEKS (droga, prostitucija itd). Privreda im je tanja od one crnogorske, iako ih je duplo vise. Beda i besperspektivnost su gori nego na jugu Srbije, i nije ni cudo sto toliko odlaze.\nTreba sacekati još bar deceniju kada će broj stvarno pasti za još par stotina hiljada. Kosovo se urusava kao propala država sa najvecim stepenom korupcije i kriminala u Evropi. Biće ih tada recimo 800 hiljada, stanovnistvo će biti starije, mladi će pobeci (dijaspora će im međutim biti brojnija nego sto ih je na samom Kosovu), dok će nealbanaca biti 250 hiljada. Zamorice se i tada je se situacija dalje menja.\nU svakom slučaju, ekonomski ih treba poraziti, pustiti ih da propadnu, pa kad Kosovo bude napusteno, kao sto je napusteno i srpsko selo (tamo je urbane populacije manje od pola miliona), po neumitnim zakonima demografije, bićemo u jacoj poziciji da vratimo oteto.\nPozicija siptara slabi, čak i vrljavi diktator Vucic to vidi, ali je alav na vlast, pa bi brze bolje da uzme neke mrvice kako bi to prodao kao uspeh i obezbedio status koji ima Milo za sebe u ostatku neokolonijalizovane Srbije. To se mora sprečiti. Ne preti nam vise demografska eksplozija od siptara, siptarska nesposobnost i ekonomska propast su same odradile posao i tek će da ga odrade, a tako bi bilo i da u SFRJ nisu ogromne pare davane za razvoj ovog regiona.\nTreba ih pustiti da propadnu u propaloj državi, da se udave u sopstvenom izmetu, onda će sami želeti da budu deo Srbije, koja, i ovako loše vodjena, će biti El Dorado u poredjenju s Kosmetom pod vodjstvom Tacija, Limaja Hajradinaja i ostalih ratnih zločinaca (Pacoli je tamo izuzetak kao milioner koji se obogatio na zapadu). Već sada se neki od izbeglih siptara naseljavaju, u malom broju, u Beogradu i okolini, gde imaju vece sanse da nasto naprave, ako već na zapad ne mogu. A to da su stalno isli u Nis kad god im zagusti medicinski, nikad nije bila nikakva tajna.\n01. septembar 2018. u 12.17\n„blokadama, sankcijama itd. mislim da bi u sadasnjoj situaciji to bio jedan od efikasnijih nacina da se Kosovo sacuva?”\nNe treba uvoditi neke specijalne blokade, ali treba im otezavati tu i tamo. Moramo igrati pametno. Oni su sami sebi najveci neprijatelji (kao i mnogi na Balkanu) i to treba iskoristiti.\nSvakako, treba ih kociti oko UN UNESKO i sličnih organizacija. To možemo. Treba nastaviti borbu za povlacenje priznanja. Tu su isto u defanzivi, stagod mislili od Dacicu (poreklom s Kosova) tu je on u pravu i treba svima da bude jasno da Kosovo nije rešeno. U tom smislu i ova prica o poromeni administrativne granice s Kosovom (a samo je tako treba shvatati) te promeni stava Amerike nije losa, ali se NE SME dati priznanje niti status u UN.\nDalje, moramo potrazivati pare od njih, kao i kontrolu nad državnom imovinom. Treba kociti privatizacije i uopste sve sto može da ih malo izvuce iz bede. Mi imamo legitimna imovinska potrazivanja.\nDakle, tacka jedan, NEMA PRIZNANJA, NEMA CLANSTVA U UN. Pregovori mogu, ali s akcentom na imovinskim pitanjima, cepanju Kosova pravima za Srbe unutar pokrajine, manastiri.\nTacka DVA, promeniti u međunarodnoj javnosti percepciju da je to rešeno pitanje, već da se radi o prolongiranom konfliktu, poput onog na Kipru, Izrael/Palestina, Olandska ostrva, Tajvan, Osetija i slično. Podvlaciti uvek slične slučajeve, raditi na povlacenju priznanja i pridobijanju Amerike (tu ocigledno ima prostora za pustanje siptara niz vodu), Francuske uz Kinu i Rusiju i smeksavanje ostalih (zasad se pokazalo da može). Ali, NIKAKO ne priznavati niti prijem u UN, naprotiv.\nTacka TRI, VREME. Pustiti da ih se iseli par stotina hiljada još, da budu siromasniji i od Albanije, da se međunarodne okolnosti još dalje promene.\nTacka CETIRI, EKONOMIJA. Srbija će se razvijati manje ili vise brzo, to je jako važno. Ali kontrast s propalim Kosovom (siptarski deo) mora biti sve veci i veci. Razlika treba da bude kao razlika između tehnoloski razvijenog izraela, i bede u kojoj žive Palestinici.\nMožemo, kad se promene okolnosti i Srbija bude jača i bogatija, i mi forsirati naše zajednice da jacaju tamo ekonomski. Na to se mora misliti unapred. Ugledajmo se na Jevreje i Izrael.\nFinalna faza, ponuditi clanstvo u Srbiji već ojadjenom Kosovu, gde će tada biti oko pola miliona siptara, i par stotina hiljada ostalih, uz ojacanu srpsku zajednicu. Oni će to tada već sami prihvatiti, kao sto bi SUTRA prihvatili da Kosovo postane provincija u Svajcarskoj.\nSvakako, ima i drugih opcija (vojna) u zavisnosti od okolnosti. Ali, svakoj od ovih varijanti pogoduje da je Kosovo kao de fakto država sa siptarskom kontrolom totalno propala i da u stotinama hiljada sami siptari beze sa njega. I da vise nemaju prirodni prirastaj kao nekad, da prosecan broj porodjaja po ženi iznosi 1.6 tamo, slično kao i u Srbiji, a ne 5 ili 6 kao nekad, da su razocarani sami u svoju nezavisnost. Ali, ništa ne opamecuje kao beda i sirotinja u koju sve vise tonu. Postojeca dijaspora će povuci ostale, sve to nama ide u prilog.\nDakle, glavna stvar je strpljenje, i pamet u glavu. Da je neko pre par godina rekao da će se stvari ovako odvijati, da će Amerika s Trampom pustiti siptare niz vodu, da će prirodni prirastaj siptara na Kosovu biti manji od onog Srba s Kosova, da će ih nekoliko stotina hiljada emigrirati od proglasenja nezavisnosti, da će sami biti skroz razocarani, vecina ne bi poverovala. A ipak, desilo se.\nI utoliko pre bi izdaja koju bi eventualno sproveo Vucic (ali možda ipak neće, jer siptari to odbijaju, sto je dobro jer se onda samo pomerila granica u glavama u Briselu i Vasingtonu, jer je jasno da se sve od granica administrativnih pa nadalje dovodi u pitanje) bila gora. Sada je trenutak za to da se stane, presabere, napravi strategija i saceka.\nZa 10-20 godina Kosovo može biti vise u Srbiji nego sto je to bilo u poslednjih 50 godina, zahvaljujuci kolapsu siptarske populacije i ekonomije i urođenoj primitivnosti koja je jedva omogućila i smece da skupe po proglasenju nezavisnosti. Koliko god da smo nesposobni, prosecni Balkanci su u odnosu na Siptare (a slično je i s većinom Arapa) Nemacka, Japan i Amerika u smislu organizacije, radnih navika i uopste funkcionalnosti drustva. To moramo uzeti u obzir.\n01. septembar 2018. u 12.29\nVidim da imaš dobru statistiku? Dali znaš u kakvom sastavu, je bila vojska Cara Lazara na Kosovu. Koliko je bilo iz Sumadije, Dalmacije i Crnogorskih plemena vojske?\n01. septembar 2018. u 12.57\nDali znaš u kakvom sastavu, je bila vojska Cara Lazara na Kosovu.„\nNisam se time bavio. Danas, uz pomoć interneta, svako ko hoće može doći do relevantnih podataka, za koje je nekad moralo da se kopa po arhivima. Nisu svi podaci jednako pouzdani, a cifre kojima baratam su zasnovane kako na novinskim izvorima, tako i na zvanicnim podacima ali i proceni koja je moja. Međutim, nikad ne pricam o brojevima bez osnove.\nGore sam dao linkove na nekoliko clanaka al dzazire, danasa i pojedinih analiticara.\nRecimo, podaci o poslednjem popisu iz 2011 mogu se lako naći u stampi, a zvanicni sajt http://census.rks-gov.net/istarMDAS ne radi.\nPodaci o dijaspori (izvori Nemacke, Svajcarske itd) takođe postoje, i pokazuje da je velik broj siptara iseljen s Kosova nedavno. Dijaspora im je brojna, ukupno (sto stara sto nova, sto u Evropi sto u SAD) broji preko milion ljudi (poreklom iz bivše SFRJ).\nIstina je da se Siptari laziranjem podataka bave već decenijama, tako da do prave istine nije lako doći, ali je svakako lakse nego o dogadjaju koji se odigrao pre nekoliko stotina godina, mada i tamo postoje izvori. Ali izvori se moraju interpretirati.\nRecimo, podatak o broju rođenih siptara na Kosovu je zvanican podatak, i radi se o smanjenju od skoro 3 puta u odnosu na situaciju pre 30 godina. To je drasticno smanjenje. Tačan broj Albanaca međutim je teško utvrditi, ali prosta racunica daje gornju granicu. Ako ih je 2011 bilo ispod 1.7 miliona, a u međuvremenu je otislo 300 hiljada, sad ih je tamo manje od 1.4 miliona. To je gornja procena, realno ih je manje od toga jer su taj broj ”nategli„. Popis nije egzaktan ni u sredjenijim drustvima, a pogotovu je pitanje kad ima velike dijaspore koja je cas na Kosovu ali uglavnom nije.\nProcene o broju Albanaca od 900 hiljada do 1.1 milion, na osnovu broja pretplatnika mobilne telefonije, takođe su dosta realne. Nisam ih ja radio. Dakle, ova prica koju sam prikazao je na osnovu svih tih izvora, i mislim da je realnija od price o dva miliona Albanaca.\nDa se vratim na pitanje o vojsci Cara Lazara. Procene o broju vojnika koliko vidim krecu se od 12 hiljada do 30 hiljada. Uz malo truda rekoh mislim da svako može danas da se udubi i dodje do procena istoricara koji je bio sastav. Bile su jedinice iz vecine srpskih zemalja, kao i još neki saveznici. Ali detalje ne znam, nisam istrazivao. Poznato je da me takvi numericki podaci i analize u principu zanimaju i puno puta sam se time bavio na diskusijama, od broja zrtava u raznim situacijama pa do demografskih procena i/ili izbora.\nEvo još jednog priloga, Malagurskog, na istu temu, koji je dosao do sličnog zakljucka - broj siptara na kosovu danas je tek nešto preko milion, realno govoreci (to priznaju i mnogi Albanci).\n01. septembar 2018. u 13.23\nПодаци из пописа 2011. на КиМ су лажирани и на тај начин да су у њему учествовали и неки Албанци из Албаније, придошли после агресије НАТО-а 1999.\nШто се тиче америчке политике, не би требало да се сувише надамо да су они пустили Шиптаре низ воду, нити ће то да учине све док имају своје интересе на Балкану и Европи, одн. док не напусте план „Drang nach Osten”. Њима су Шиптари још увек потребни (бар као пешадија, која ће да штити Бондстил), а не одустају ни од незаконите експлоатације природних ресурса на КиМ.\nРеалније је да је Америка преокупирана другим крупним проблемима и да би јој одговарало да Вучић и Тачи потпишу какав-такав споразум, којим би се и de jure признала независност „Косове”.\nСрбија би хитно морала да формулише закон којим би се 1. спречила камуфлирана продаја поседа и некретнина и 2. којим би се јасно истакло да је држава Србија примарни власник земље, а да власник, или власници поседа и некретнина немају права да одцепе свој/е посед/е, нити да их припајају другој држави.\nОво је важно не само због КиМ, него и убудуће, у најширем смислу.\nСрбија има право да приликом издавања пасоша тражи од Шиптара са КиМ да поднесу доказе да су били држављани СФРЈ и СР Србије, а ако такве доказе немају - да одбије да им изда пасоше Републике Србије. (Не долазе у обзир никаква „два сведока”). Такође има право да тражи да претходно положе тест о знању српског језика. Тако би отпали они Албанци који су имигрирали још у време Тита и Енвер Хоџе, као и они који су на КиМ дошли после 1999.\nУколико буде уведено редовно обавезно служење војног рока, Србија има право да на одслужење позива и Шиптаре који имају пасош Србије, јер то значи да су држављани Србије. Уколико се не одазову, има право да им поништи важност пасоша и укине право издавања новог, док не одслуже војни рок. (Србија нема обавезу да призна пасош „Косове”).\nСрбија има право да понуди финансијску помоћ (рецимо родитељски додатак) Шиптарима који поседују држављанство Србије, а који би у захтеву за ту помоћ морали претходно писмено да се изјасне да су сагласни да је КиМ део Републике Србије. Значи, ако не признају Србију за своју државу, немају право да добију такву помоћ, а ланчано може и да им се укине важност пасоша.\nНа тај начин би могла да се формира и званично објави (чак и УН) статистика, којом би се парирало пропаганди шиптарских сепаратистичких лидера.\n01. septembar 2018. u 13.41\n988 549 šiptara trenutno živi na KosMetu po pripremnom popisu urađenom pred izbore.\n01. septembar 2018. u 13.54\n„Подаци из пописа 2011. на КиМ су лажирани и на тај начин да су у њему учествовали и неки Албанци из Албаније, придошли после агресије НАТО-а 1999. ”\nPo tom popisu broj je bio 1.7 miliona siptara, zapravo ispod toga (1.65 po ovom linku\nNe znam koliko je tu bilo „turista” iz Albanije, ali sigurno je da nisu svi bili rezidenti. Naime, slično je bilo sa popisom u BiH, gde od 1.7 miliona Bosnjaka zapravo 15% nisu bili rezidenti. Ako se uzme u obzir i tradicija u laziranju podataka, realna cifra, sa sve povremenim „dijasporcima” je verovatno već tada bila ispod 1.5 milion, sa možda 1.3 stvarno stalnih stanovnika Albanske narodnosti.\nAli, u međuvremenu je otislo preko 300 hiljada a možda i vise siptara. Odlazi ih prosecno 40 hiljada godisnje, a u vreme izbeglickog talasa pre dve tri godine otislo ih je 100 hiljada (iskoristili priliku). Neki su odbijeni ali vecina ostane na zapadu. To znači da bi po novom popisu, uz sva laziranja, bilo verovatno ispod 1.4 miliona siptara, a realan broj je kao sto rekoh maksimalno 1.2 miliona, tj, ako racunamo one koji su stalno tamo (a ne gastarbajteri koji par meseci su na Kosovu), oko milion.\nZa deset godina, broj će biti ispod 800 hiljada, a ni sa popisom i natezanjima teško da će navuci milion. Albanija je izgubila 800 hiljada stanovnika, Albanaca sa Balkana je otislo u zadnjih 30 godina preko milion i po, pa i do dva miliona broji njihova ukupna dijaspora (od čega je pola iz SFRJ). Dijaspora im je jaka i uglavnom su jaki kao mafija, ali i zapad je naucio sto su Siptari.\nInače, Siptari s Kosova i među samim Albancima slove za ološ (nešto kao milogorci među Srbima, u smislu mafijaske države, ali i gore)\n. Sverc droge i nasilna primitivna ubistva uglavnom oni drže. Zapad je delimicno shvatio s kim ima posla.\nJa ne bih potcenjivao promenu koja dolazi iz Trampove administracije. Ono sto je nesumnjivo je da Kosovo ima daleko manji prioritet nego pre desetak godina za Amerikance. Nastavili su s politikom po inerciji, koja je antisrpska, srednji kadrovi antisrpski su vodili tu politiku. Ali, sada dolazi do promene s vrha. Nasi su silom prilika (Vucic se brine za vlast) napravili par poteza i platili i lobiranje a izgleda i mito nekim clanovima nove administracije, Trampov zet dolazi u Beograd. U smislu promene to podržavam, mada se plasim da će Vucic sve to uraditi samo da bi krunisao izdaju. Ipak, pokazalo se da i mi možemo da promenimo stvari, jer sto bi siptari mogli da kupe uticaj u SAD a mi ne. Dobro je da je do toga doslo, mada bez Trampa teško da bi se ista pomerilo. Amerikanci su zapravo relativno indiferentni, manje je tu državnog interesa SAD nego što se misli.\nTo se vidi iz toga kako je ambasador SAD u Srbiji (novi kadar) se suprotstavio onom s Kosova (stari odlazeci kadar) i postrojio Tacija. Amerika zasad daje podrsku Vucicu oko tog razgranicenja, ali ne zato što oni to sami po sebi nešto guraju, nego sto je Vucic PODMAZAO i POTPLATIO gde je trebalo. Dakle, MOžE da se tako radi. Stavise, ako ne odigra na izdaju, već na to da pomeri samo stvari sa rešenih na neresene, to bi bio dobar potez. Na zalost, Vucic je rešen da likvidira Kosovo, da izda, a najveci saveznik Srbima su zapravo Albanci koji pucaju sebi u nogu. Tako da se nadam da će nehotice to opet ispasti na nasu korist. Samo da Vucic ne izda. Stvari su u rukama naše države vise nego sto smo toga svesni.\nPomeranje administrativne granice Kosova, ali BEZ prijema u UN, promenilo bi odnos snaga. Na Kosovu bi Srba bilo 80 hiljada, Albanaca i 1.2 miliona, a ostalih još koliko i Srba, ni tad Albanaca nema preko 90%. A ti Srbi imaju po 2 hiljade dece godisnje, i za 10 godina biće ih preko 100 hiljada, a Albanaca će biti milion. Dakle, i u toj varijanti sve ostalo ostaje, jedino se NE SME dozvoliti priznanje i prijem Kosova u UN.\nInače, mnogi ne znaju, ali Leposavic je prikljucen AP Kosovo tek 1959. Nema nikakve inače veze. Taj deo severa zapravo nije bio deo Kosova ni za vreme II svetskog rata. Dakle, ako samo dodje do promena administrativne granice AP Kosovo to po sebi ne mora biti katastrofa, ali se sa ostatkom mora nastaviti politika kao i do sad. Siptari su zapravo uplaseni svojim demografskim debaklom pa misle možda da im je i bolje bez Severa, ali njihov broj će nastaviti da pada pa cela prica ne mora biti katastrofalna kako izgleda.\nKljuc je da se nikako ne odricemo Kosova (sa ili bez korekcije administrativne granice) tj. dozvolimo prijem u UN. Bojim se da uprkos pozitivnom razvoju na međunarodnoj sceni i demografiji koja nam sve vise ide u prilog, da će Vucic da zabrlja i izda potpuno nepotrebno.\nJedno je pak sigurno - izgovor o demografskoj bombi siptara koji će da preplave Srbiju vise jednostavno - ne stoji.\n01. septembar 2018. u 14.50\nЈедно је број оних са пријављеним боравком, а друго стваран број на спавању. Шиптари имају обичај да се пријаве у Македонији, на Косову, у ЦГ и у Швајцарској, а углавном спавају у Швајцарској. Број жена увећавају, а пописивачи не смеју да проверавају; свеједно - деси им се да на попису имају 30% више мушкараца - то су ти што се 4х пријављују.\nНе знам шта се потресамо око њиховог броја: ако се може сазнати потрошња брашна - из тога непогрешиво следи број присутних.\n01. septembar 2018. u 15.42\nУ отимању КиМ учествовали су НАТО и шиптарски терористи.\nТрамп јесте рекао да је нама учињена неправда, али и да не може да нам врати КиМ.\nВучић, Дачић, Весић и Ђурић намерно појачавају утисак да је дошло до преокрета у политици Америке према Шиптарима, како би себи подигли рејтинг. Чињеница је само да је дошло до извесне промене и да је Америка показала шиптарским лидерима да су интереси Америке важнији од интереса Шиптара.\nАмерици одговара и преуређење границе, само да се некако питање „Косове” скине с дневног реда, јер непризнавање „Косове” од стране Србије јесте крупан камен спотицања.\nАко би Америка и ЕУ успели да натегну неко решење и трајно обавезујући споразум, буди сигуран да се ради о велеиздаји.\nСрбији не одговара прекрајање граница које би означило први корак ка признавању „Косове”.\nШто се тиче „подмазивања”, једини који је могао да буде подмазан је Вучић, а можда неким обећањима и Тачи. Круже гласови да су Вучићу и Тачију обећали Нобелову награду, да би их стимулисали да убрзају постизање споразума.\n02. septembar 2018. u 10.31\nPo broju hlebova i potrosnji brasna siptara ima 600-800 hiljada. Po izlaznosti na izbore, do 800 hiljada. Po mobilnim telefonima najviše ih ima 900 hiljada. Siptara ima ispod milijon u svakom slučaju. Pola milijona je otislo u Evropu, nikad ih nije bilo ni milijon i po. Sad ih je manje nego pre pedeset godina.\n02. septembar 2018. u 16.07\n10. septembar 2018. u 20.41\nInače 30 godina objašnjavam kretenima(bezuspesno) razlog VISOKIH 4 METRA ZIDINA kojim su se siptari okruzivali u bivšoj SFRJ.\nRazlog je da su se njihove žene poradjale iza tih zidina,.dakle nikakva evidencija o populaciji i radjanju nije mogla postojati.\nOnda se infiltriraju njihovi ljudi po Opstinama i kadrovskim mestima odakle se mogu izvlaciti DOKUMENTA.\ni onda nastaje OVA igra:\nRodjak u Urosevcu koji im DVA decA posalje rodjaku u Pristini RAHMANIJU koji takođe ima DVA decA svoju decA,..takođe i onaj u Prizrenu, Djakovici, Gnjilanu itd itd itd posalju svoju decA dok se ne skupi kod „roleta' u Pristini 10 decA\nTada ”rocko„ iz Pristine ode u Opstinu Pristina i pijavi 10 decA ko ”RahmaNI„..pravdajuci se ili ne 'nazadlukom' i verskim obicajem da ženu ne sme niko da vidi koji nisu muslimani,..ili tako neka zvaka..\nTada kada je preko 9 decA,.Tito bude ”kum„ i DržavA SFRJ pocne da salje novac za svako decA.\nTo SVI urade i svako ima po 10 decA,..i svi dobijaju lovu od države za decA koja ne postoje.\nSiptar iza svog 5 metra zida sa zenom i 2 decA onda pocne da sakuplja ogromne decije državne dodadtke(KOJI SU PO DETETU U SFRJ ZNALI BITI od 70 DO 100 NEMACKIH MARAKA MESECNO, ne racunajuci druge beneficije)\nPošto to NIKO NIKADA nije proveravao,..dolazi do socijalnog PRIVIDA.\nKada se tome doda cinjenica da su mnogi albanci prelazili izlbanije i prijavljivali se na kosovu,..kao i cinjenicu da SVI DO JEDNOG siptari na podruciju bivše SFRJ imaju minimum 2 lične karte(pored Kosovske) i državljanstva(Srpsko, Makedonsko, sada Kosovsko, Crnogorsko,.često i BiH kao i Hrvatske)\nOnda vidite zašto Milo vlada u C. Gori,..šta se desava u Makedoniji i zašto na Kosovu ima 1.8 miliona\nda se oni toliko razmnozavaju ne bi ih bilo 1.8 miliona,..nego 18 miliona ili 180\nSvi oni se KRECU kao ”biracko telo„ po REGIONU\nSiptara slovom i brojem NEMA VISE OD 600,000 na Kosovui Metohiji”\n15. septembar 2018. u 19.36\nMiša Brkić: Kosovski Albanci su na rubu nestanka-sledi ha\n17. septembar 2018. u 14.24\nniko to ne zna\n21. septembar 2018. u 06.25\nBroj nije toliko bitan. Ima ih dovoljno da se trebaju uvazavati njihove posebnosti, zelje i interesi.\n25. septembar 2018. u 15.34\nПостоји и друго питање колико Арнауташа, поарнаућених Срба има на Косменту. По писању Јована Томића на основу историјских докумената, а и на основу задњих ДНК истраживања на Космету живи велики број Арнауташа.\n05. oktobar 2018. u 11.47\nposle tri sve je mnogo,svesti na razumnu meru ne vise od dva.Srebrenicu uzeti za primer kako treba raditi.


Sunce kvadrat Saturn tranzit |\nSUNCE KVADRAT SATURN 25° VAGA/JARAC *tranzit\nZgrabite svoj natalni horoskop (ili napravite vašu natalnu kartu). Ukoliko ima ličnih tačaka ili planeta u segmentu od 23° do 28° Ovna, Raka, Vage ili Jarca, a posebno ukoliko su Lav ili Jarac vaš Sunčev ili Ascendentalni znak energija ovog tranzita će se odnositi na vas lično.\nPredstojeći tranzit može se odraziti povoljno na grupu VAZDUŠNIH (25° Blizanci, Vaga, Vodolija) znakova, stoga mudro koristite ovaj dan ukoliko su u vašem natalnom horoskopu aktivni trigoni ličnih planeta u navedenim segmentima zodijačkih znakova.\nPosted in Saturn, SunceTagged #Sunce kvadrat Saturn tranzit


Kia C’eed SW test Ekskluzivno\nSedam bezbrižnih godina\nVeoma popularna Kia C’eed, započela je drugi mandat. Osim osveženog izgleda, u programu je veća udobnost, manja emisija izduvnih gasova i rekordna garancija od sedam godina\nPo svim pokazateljima, Kia iz godine u godinu povećava prodaju, tako da je samo u prošloj, zabeležen rast od čitavih 26 % ! Uspeh koji dobrim delom duguje modelu C’eed (u Evropi prodato više od 230.000 primeraka), lansiranim pre bezmalo četiri godine. A ko danas iole poznaje zbivanja u auto industriji, zna de ovo period kada se pristupa restililizaciji i otklanjanju eventualnih mana, nebi li se što lakše « ispratili » brojni mlađi konkurenti (Megan, Astra, Golf, Mazda 3…).\nUpućeni isto tako znaju da je ovo najinteresantniji period za kupovinu određenog modela, jer osim što su preležane sve dečije bolesti, a pulen obogađen i ulepšan, njegova cena podložna je značajnim popustima. Sve ovo odnosi se i testirani C’eed karavan (Kija privileguje oznaku SW), koji se morao strpiti više meseci, pre nego li je doteran po ugledu na hečbek. Već na prvi pogled, možemo se uveriti da je lifting skoncentrisan na prednji deo, gde dominira nova hromirana maska, po ugledu na Sorento i Vengu, dve nove uzdanice Kie.\nIzmene su pretrpeli još poklopac motora, « krila » i branik, zbog kojeg je dužina povećana za 2 cm. Kia se međutim nije pozabavila formom zadnje svetlosne grupe, kao u slučaju hečbeka, bez obzira što izgleda kao da je u LED tehnologiji. Sve u svemu ništa preterano uzbuđujuće, ali ozbiljnije nego li ranije, posebno kada se radi o unutrašnjosti.\nSećam se koliko sam samo bio iznenađen pre koju godinu opštim kvalitetom C’eed-a, što se samo potvrdilo posetom fabrici Zilina u Slovačkoj (tekst na ovu temu u arhivi). Sada, lestvica je podignuta na jedan još višlji nivo, do te mere da me strogošću i prezentacijom, neodoljivo potseća na referentne nemačke predstavnike u C segmentu. Jeste da sam dizajn nije znatnije evoluirao, ali je sve vidno osveženo. Izmenjena je recimo plastika na centralnoj konsoli, dizajn upravljača i ručice menjača, CD radio prijemnik (sada neuporedivo kvalitetniji), kao i par komandi. Kome je do « nevidljivih » detalja, recimo da je poboljšana izolacija kabinskog prostora i klima uređaj, a da su sedišta, i dalje germanski tvrda, napunjena čvršćom sunđerastom masom, koja se ne deformise ni nakon više sati provedenih za upravljačem.\nProstraniji i praktičniji SW\nUkoliko ste se nameračili na standardni C’eed, ali vam njegovih 340 dm3 prtaljažnika nisu dovoljni za dečija kolica, kućnog ljubimca i putne torbe Gospođe, karavan je kao stvoren za vas. Duži za 23 cm (ukupno 4,5 m), poseduje odličnih 534 dm3 tovarnog prostora, sa mogućnošću da se dobije maksimalnih 1664 dm3 (hečbek 1.300 dm3) ! Ostvarena površina je potpuno ravna, iako su u podu praktične police i pregrade, zajedno sa rezervnim točkom, istih dimenzija. Istina je da je skuplji za 1.000 evra, ali sa početnom cenom u Srbiji od nepunih 12.000 evra, (uračunatih 4.000 evra specijalnog popusta, koje je Kia odobravala u vreme testiranja), teško je pronaći prostraniji i jeftiniji karavan…, izuzmemo li Logan MCV !\nTestirani je naravno osetno skuplji (najeftiniji od 14.750 evra), no radi se o savremenom i ekonomičnom dizel agregatu, čijih 115 ks, savršeno ispunjavaju familijarnu namenu. Iako iste zapremine i snage kao i predhodni, pretrpeo je dubinska poboljšanja, nebi li sišao ispod 120 g/CO2 po kilometru (tačnije 115, umesto nekadašnjih 125 g/km), čime u određenim zemljama EU ima pravo na financiske povlastice (u Francuskoj recimo 700 evra).\nZasluga pripada i potpuno novom šestostepenom manuelnom menjaču, preciznim i prijatnim za rukovanje, kao i sistemu krštenom ISG. Reč je zapravo o poznatom Stop&Start dispozitivu, koji po zaustavljaju vozila, automatski ugasi motor. Da bi se ponovo pokrenuo, dovoljno je samo pritisnuti papučicu kvačila, taman koliko je potrebno da bi se ubacilo u prvu brzinu. Nema bojazni da će se time oštetiti mehanika, odnosno isprazniti akumulator, deluje tek kada je postignuta radna temperatura, a ukoliko je spomenuti akumulator oslabio, sistem jednostavno ne funkcioniše.\nU svakodnevnoj upotrebi može da uštedi koji centilitar goriva, ali kako zna i da nervira (recimo kratka zaustavljanja ispred znaka STOP), vozač ga po želji može i isključiti.\nNo vratimo se opet motoru, koji elastičnošću, perfomansama i ekonomičnošću, nemože a da se ne dopadne. Logično, ukoliko se zna da razvija 90 % obrtnog momenta, od maksimalnih 255 Nm, pri samo 1.500 o/min. Jeste da nemože sakriti svoje « traktorsko » poreklo, uprkos tvrdnjama fabrike kako je tiši za par dB, ali i to mu se oprašta kada se baci pogled na putni računar. Ovoga puta, « izvukli » smo se sa 6,6 lit u proseku, sa rasponom između 4,4 i 8 lit.\nLepo, ali još lepše je što se Kia odrekla zupčastog kaiša u korist « vulgarnog » lanca, čime su izbegnuta neprijatna iznenađenja, kao i skupa zamena.\nvozna dinamika i dalje u blagom zaostatku,\nOstaje nam još vozna dinamika, i dalje u blagom zaostatku u poređenju sa najtalentovanijim konkurentima. Novi C’eed nije preterano agilan prilikom temperamentne vožnje po vijugavim putevima, što nikako ne znači da je nestabilan. Jednostavno akcenat je na famijarnoj upotrebi, te je u tom cilju i ogibljenje umekšano. Sada bolje upija nepravilnosti puta, dok je samo upravljanje postalo direktnije i preciznije (električna asistencija). Za kraj, navedimo još par elemenata seriske i dopunske opreme, od koji određeni ranije nisu bili dostupni ni uz doplatu. Mislimo pre svega na sistem za pomoć pri kretanju na uzbrdici (drži vozilo ukočeno par sekundi), dvozonski klima uređaj, automatsko zaključavanje vrata u vožnji, impulsivni pokazivač pravca, limiter brzine, poboljšani Bluetooth, GPS. itd. I sve ovo (izuzmemo li satelitsko navođenje), plus aluminijumski naplaci 205/55 R16, ESP, snažno zatamljena zadnja stakla, krovni nosači…, za skromnih 16.450 evra, koliko treba za testirani 1.6 CRDi/115 SW EX Europe (opet uračunat tzv. Word Coup popust). Ako je i od Kie, mnogo je !\nVozio sam nekih 2,5 godine i preko 40.000 tehnološkog blizanca i30 i što se vozne dinamike tiče nemam primedbi ... čak mogu da kažem da je među talentovanijim u klasi i da jedino A3 i Focus mogu da mu nešto pokažu što i sam već ne zna :)\nSvakako da koncern Hyundai-Kia napreduje u svakom pogledu i da za veoma razumne novce nude jako jako dobre automobile ...\nJedina rezerva sa moje strane je baš prema motoru koji je testiran ...praksa je pokazala da se baš taj naviše kvario i da slabija varijanta sa 90Ks pruža manje užitka ali je zato daleko pouzdanija ... benzinci su zakon , ne kvare se i jeftino se odžavaju ...


UPRAVA ZADOVOLJNA REZULTATIMA: Žarko Lazetić produžio ugovor sa Metalcem | Najnovije vesti - Srbija danas\n17.05.2021. • 17:58 Srbija Danas\nSaradnja će se nastaviti u naredne dve godine.\nMetalac ima vrlo dobru sezonu u Superligi Srbije pošto se nalazi na sedmoj poziciji tabele pred poslednje kolo u kojem će gostovati u Beogradu Crvenoj zvezdi, a uprava kluba odlučila je da zbog dobrih rezultata nagradi čoveka koji je svakako najzaslužniji za to.\nKORAK BLIŽE ZVEZDI: Dragović poslao jasan signal gde će nastaviti karijeru\nPARTIZAN SUPERLIGU ZAVRŠAVA U LUČANIMA: Stanojević otkrio da li će Suma i Obradović biti spremni za Zvezdu\nTrener kluba iz Gronjeg Milanovca Žarko Lazetić potpisao je danas sa Metalcem produženje ugovora na još dve godine. Lazetić je počeo trenersku karijeru vodeći mlađe kategorije Partizana, da bi bio i pomoćnik u prvom timu, a zatim i vršilac dužnosti glavnog trenera polse odlaska Zorana Mirkovića.\nPosle toga Lazetić je trenirao Teleoptik, da bi u julu prošle godine postao trener Metalca iz Gornjeg Milanovca. U prethodnih skoro godinu dana uradio je odličan posao i zadobio poverenje uprave koja ga je nagradila produženjem ugovora.\nFK Metalac Žarko Lazetić\nSRBIJA U ČETVRTOM TALASU KORONE Apel iz Kriznog štaba: "Imaćemo 1.000 novozaraženih" - objavljena preporuka SZO\n"TREBA DA VAS JE SRAMOTA!" Estrada brutalno OPLELA po Bubi i Džali nakon SKANDALA na nastupu u Nišu!\nLEGIJA DOBIO ZADATAK DA REŠI ARKANOVO UBISTVO? A onda je za taj posao odabrao baš njih (FOTO)\nDECA IMALA NEOPISIVU SREĆU ŠTO SU ŽIVA: Kupali se u moru, istrčali na plažu, kad su pogledali fotke, UTRNULI su od straha (FOTO)


[es] - Problem sa Powercom UPS-em\nProblem sa Powercom UPS-em\n[es] :: Ostali hardver :: Problem sa Powercom UPS-em\nProblem sa Powercom UPS-em 17.01.2006. u 20:26 - pre 199 meseci\nImama problem sa nekim "PCM Powercom 500VA" ups-om,od kada sam\nga kupio(4 meseca) triput mi se desilo da mi resetuje racunar.\nPrvo se cuje neko neprekidno kliktanje u njemu i onda se racunar resetuje.\nZnaci 3 puta u 4 meseca.To je line interactiv UPS ovog za mene\nslabo poznatog proizvodjacha.\nE sad ma zanima da li je to problem do upsa ili mreze,jer to resetovanje\ndolazi iako ima struje.Da li problematican ups moze da osteti napajanje\nracunara i kako(ako obara napon)?


► UDS: Radnik u Srbiji nema ni za osnovne potrebe\nNavodeći da je "prosečna zarada u Srbiji među najnižim u Evropi, da je sindikalno organizovanje veoma slabo a zaštita na radu bez snažnih garancija", iz UDS su ocenili da se problemi radnika "ne rešavaju hvalospevima sopstvenoj vladavini i poređenjem Srbije sa najbogatijim državama".\n"Da li vladajuća elita u Srbiji ima bilo kakvu ideju kako da poveća prosečnu zaradu radnika, jer je ona čak 40 odsto niža od cene potrošačke korpe? Građanima nije dovoljno pokloniti 100 evra, nego im omogućiti dobre uslove rada, znatno višu zaradu i snažno sindikalno organizovanje", ocenili su iz UDS u saopštenju povodom 1. maja, Međunarodnog praznika rada.\nPozvali su nadležne da "sa znatno više entuzijazma, prionu poslu očuvanja radnih mesta, koja su veoma ugrožena usled pandemije koronavirusa".\nUDS je savez Srbije 21, Vojvođanskog fronta predvođenog Ligom socijaldemokrata Vojvodine, Stranke moderne Srbije i Građanskog demokratskog foruma.\nujedinjena demokratska srbija /\nUjedinjena demokratska Srbija (UDS), saopštila je da su objavili svoj Manifest, koji je, kako su naveli "početna tačka, srž i temelj onoga od čega polaze u politici", kao i...


Partners Day 2018\nProSoft Partners Day 2018., održan je 07.11.2018., uz prisustvo velikog broja gostiju, pre svega klijenata, ali i drugih saradnika, iz raznih branši.\nProSoft Sistem kao podrška školovanju menadžera u hotelijerstvu\nPotpisan je protokol o saradnji između Fakulteta za hotelijerstvo i turizam u Vrnjačkoj Banji, Univezitet u Kragujevcu i ProSoft Sistem-a. Domaći softver kao podrška razvoju mladih kadrova.\nCopy Centar All In One\nSve vrste štampe na jednom mestu - AllInOne Copy centar. Renomirani klijent se odlučio za prelazak na ProSoft poslovno rešenja.


CSS + forme - DevProTalk\nCSS + forme\n16. 06. 2005. #1\nKako markapujete forme pri tabless dizajnu?\nSa definition listama postizem najbolju kontrolu nad izgledom, a i sa sematicke strane mi deluje skroz ok. Zanima me da li postoji jos neko podjednako dobro resenje? (ja ga nisam nasao)\n16. 06. 2005. #2\nDIVovi, Frameseti i labele. To je manje više to...\nSa divovima mogu da postignem kakvu god hoću strukturu, a frameseti i labele su inače sastavni deo formi svugde.\nSemantika formi? Koliko je ona bitna?\n16. 06. 2005. #3\nTek sad vidim da sam ovo pitanje mogao i pametnije da formulisem... ipak je bilo pola 6 kada sam postvljao topik\nPri markapu formi nisam mislio na labele, fieldset-ove i legend nego na tagove u koje se forma pakuje radi dobijanja zeljenog izgleda. Sto se sematike formi tice, ako se vec trudimo da sve sto odkucamo ima neko znacenje, zasto se to ne bi odnosilo i na forme?\nMeni ovo deluje krajnje logicno\nKreiranje forme za reload-om ljtruba Sva početnička pitanja 10 25. 03. 2010. 15:11\nProcesiranje forme blackshtef Sva početnička pitanja 5 01. 12. 2007. 17:49\nforme i SEO ivanhoe Marketing i SEO 1 27. 05. 2006. 17:11


Sedam stvari koje bi trebalo da znate ako patite od alergija - Televizija K3\nSvake godine čujemo da je ovo najgore vrijeme za alergičare. Da li je to istina ili samo preterivanje? Stručnjaci kažu da je to istina i to zbog toga što se klima uistinu mijenja, a to pogoršava situaciju za alergičare.\nZačuđeni ste jer su vam se alergije pojavile tek u poznim godinama? Vrlo vjerovatno ste imali simptome još u detinjstvu, ali ih niste primjećivali, odnosno niste ih povezivali uz alergiju. Primjera radi, bronhitisi iz djetinjstva vjerovatno su bili uzrokovani astmom.


Na pomolu velika "izdaja" u Bundesligi - Sportske.ba\nNa pomolu velika “izdaja” u Bundesligi\n16 Jula, 2020 14:53\nSprema se velika “izdaja” u Bundesligi, prenose vodeći njemački mediji.\nMladi fudbaler Schalkea, 19-godišnji Rabbi Matondo, karijeru bi mogao nastaviti u Borussiji Dortmund, koja je veliki i ljuti rival Schalkea.\nInteresantno u cijeloj priči glavni pokretač je Jadon Sancho, fudbaler Borussije, a upravo su Sancho i Matondo veoma bliski prijatelji.\nPomenuti fudbaler je došao 2018. godine u Schalke iz omlsdinskih kategorija Manchester Citya. Ove sezone je skupio 20 nastupa u Bundesligi i postigao dva gola. Igra na poziciji krila.\nTrenutna vrijednost mu je osam miliona eura, a navodno Dormtund je ljutim rivalima spreman ponuditi 15 miliona eura za usluge ovog momka, koji je rođen u Liverpoolu, ali prošao je sve mlađe selekcije Velsa i uskoro ga možemo očekivati u\nLeeds United gubi utrku: Amer Gojak će biti stanovnik Liverpoola?\nBivši trener o Kolašincu: Nikada ga više ne bih doveo u klub\nIzjava direktora kluba najbolje govori kakav status ima Kolašinac u Schalkeu\nKatastrofalan učinak: Klub Seada Kolašinca blizu neslavnog rekorda


Autoimune bolesti | Zdravino\nImuni sistem proizvodi antitela koja uništavaju štetne supstance. Normalna funkcija imunog sistema je da bela krvna zrnca štite organizam od tih štetnih materija, koji se nazivaju antigenima. Osnovni zadatak tih antitela je da uništavaju sve telu nepoznate bakterije, viruse, toksine, maligne ćelije.\nAutoimune bolesti nastaju usled neodgovarajućeg odgovora organizma, odnosno imunog sistema na prisustvo materija i tkiva koja su inače normalno prisutna u telu. Drugim rečima, imuni sistem u nekim delovima tela greškom prepoznaje njih kao patogene i napada svoje sopstvene ćelije. Ovo oboljenje može da bude ograničeno na određene organe ( npr. u slučju autoimunog tiroiditisa, odnosno poremećaj rada štitne žlezde) ili samo na posebno tkivo na različitim mestima.\nKod osoba koje imaju neki od autoimunih poremećaj, imuni sistem ne može da našravi razliku između zdravog telesnog tkiva i antigena. Rezultat toga je reacija imunog sistema koji uništava normalne telesne ćelije. Ovaj ,,odgovor’’ organizma je sličan reaciji tela u prisustvu nekih alergena.\nAutoimuni poremećaj može dovesti do uništavanje jednog ili više vrsta telesnog tkiva, promene funkcije organa koji su napadnuti, pa čak i do njihovog nenormalnog rasta. Autoimuni poremećaj može uticati na jedan ili više organa ili tipove tkiva. Organi i tkiva koja su najčešće pogođena ovim oboljenjima su krvni sudovi, vezivna tkiva, endokrine žlezde (žlezde sa unutrašnjim lučenjem), kao što su štitasta žlezda ili pankreas, zatim zglobovi, koža (najčešće oboljenje psorijaza), mišići, crvena krvna zrnca (leukemija)…\nSimptomi autoimunih bolesti variraju u zavisnosti težine bolesti i lokacije abnormalnog imunog odgovora. Najčešći simptomi su često ,,obični’’, pa se ne razlikuju od ,,običnih’’ oboljenja. To su zamor, groznica, povišena telesna temperatura, malaksalost… Ciljevi lečenja su zato smanjiti simptome, kontrolisanje autoimunog procesa i održavanje opšte sposobnosti tela da se bori protiv bolesti. Koji tretmani će se koristi zavisi od specifične bolesti i simptoma.\nNeki pacijenti moraju suplementima da zamenehormon ili vitamin koji telu nedostaje, kao što su B12 ili injekcije insulina. Ako autoimuni poremećaj utiče na krv, možda će pacijentu biti potrebna transfuzija. Ljudima sa autoimunim poremećajima koji utiču na kosti, zglobove ili mišiće će možda potrebne terapije, banjsko lečenje ili pomoć prilikom kretanja.\n← Uklanjanje bradavica Mus od jagoda →


ÄPPLARÖ Zidni sto na preklop, spolja, smeđe bajcovano - IKEA\nTrpezarijski stolovi za baštu i terasu\nÄPPLARÖ Zidni sto na preklop, spolja\nOvaj sto na preklop koji se montira na zid savršen je za manje balkone ili druge baštenske rajeve. Ploča stola lako se preklapa uza zid kad zatreba dodatnog prostora na balkonu.\nŠtedi prostor budući da se sto može sklopiti kada se ne koristi.Stoji stabilno čak i na neravnim podnim oblogama, pošto su stope podesive.Radi veće izdržljivosti i uživanja u prirodnoj lepoti drveta, nameštaj je prethodno premazan s nekoliko slojeva poluprovidnog bajca.Može se kombinovati s ÄPPLARÖ zidnim panelom ili montirati direktno na balkonski zid.Različite vrste zidova zahtevaju različitu opremu za pričvršćivanje. Upotrebi onu opremu koja odgovara zidovima u tvom domu. Prodaje se zasebno.Upotrebi VÅRDA bajc za drvo na otvorenom za ponovno premazivanje nameštaja; prodaje se zasebno.Isključivo za upotrebu na otvorenom.Dizajner\nPuna bagremovina, Akrilni bajc\nDrveni baštenski nameštaj najduže će trajati ako ga redovno čistiš i bajcuješ i ne ostavljaš ga napolju bez zaštite duže nego što je nužno.Čišćenje: Blagom sapunicom. Obriši čistom, suvom krpom.Održavanje: da ne bi došlo do sušenja i pucanja površine, kao i da vlaga ne bi prodrla u drvo, preporučujemo redovno bajcovanje nameštaja, recimo jednom ili dvaput godišnje.Odlaganje: Po mogućstvu na hladnom suvom mestu u zatvorenom. Ako ostaviš nameštaj napolju, pokrij ga vodootpornom navlakom. Nakon kiše ili snega, obriši višak vode i snega s ravnih površina. Neka vazduh cirkuliše kako bi se izbegla kondenzacija.\nProizvod se može reciklirati ili iskoristiti za obnovljivu energiju, ako je to moguće u tvojoj sredini.Upotrebom obnovljivog materijala poput drva u ovom proizvodu, izbegavamo upotrebu fosilnih ili trajnih materijala.Nastojimo da pozitivno utičemo na planetu. Stoga želimo da do 2030. svi materijali u našim proizvodima budu reciklirani ili obnovljivi, kao i ubirani na odgovoran način.\nÄPPLARÖZidni sto na preklop, spoljabr802.917.31\nŠirina: 72 cmVisina: 5 cmDužina: 83 cmTežina: 9.30 kgPakovanje(a): 1\nUputstva za sastavljanjeÄPPLARÖ Zidni sto na preklop, spolja802.917.31\nOstali dokumentiÄPPLARÖ Zidni sto na preklop, spolja802.917.31\nU skladu sa očekivanjima -MiodargU skladu sa očekivanjima - jednostavno, kvalitetno, praktično.5\nNameštaj za tebe i životnu sredinu\nDrvo je fantastičan materijal: prilagodljiv i prekrasan, trajan i obnovljiv. Otkako je IKEA nastala, koristimo drvo kao sirov materijal. Kao globalna kompanija imamo veliku odgovornost da se postaramo da naša proizvodnja dobro utiče na ljude i okolinu širom sveta. Zato je naš cilj da do 2020. sve drvo koje koristimo potiče iz održivih izvora. Kad je reč o seriji ÄPPLARÖ, taj smo cilj već ostvarili, i to tako što smo pronašli razne nove vrste drveta s kojima radimo.\nOstvarili smo svoj cilj da sve drvo koje koristimo za izradu baštenskog nameštaja potiče iz održivih izvora, što znači da je reč o sertifikovanom ili recikliranom drvetu. To je sjajno došlo svima nama u kompaniji IKEA, ali je istovremeno predstavljalo i izazov. Dobar deo drveta za izradu našeg baštenskog nameštaja potiče iz jugoistočne Azije, gde je teško imati uvid u celokupan proces od seče i pilana do obrade drveta u fabrici. Ipak, zahvaljujući bliskoj saradnji snabdevača i lokalnih vlasti, postigli smo dobre rezultate, objašnjava Ulf Johansson, koji radi u šumarstvu i snabdevanju drvetom. „Održivije šumarstvo iziskuje istrajnost i dugoročno razmišljanje, budući da se profit ne ostvaruje brzo i većina naših snabdevača su male kompanije s ograničenim resursima. Ipak, bili smo u prilici da ih tokom ovog procesa podržimo i finansijski, i u pogledu prenošenja znanja", kaže Ulf.\nVisoki zahtevi za život napolju\nBaštenski nameštaj mora biti izdržljiv, pa je tikovina, budući vrlo tvrda, godinama bila veoma popularan materijal za tu namenu. Međutim, dostupnost tikovine uzgajane na održiv način veoma je mala, pa smo, kako bismo ostvarili svoj cilj, počeli da tragamo za drugim vrstama drveta. Ove Linden bio je inženjer zaposlen u kompaniji IKEA u Maleziji, kada je, ranih 2000-ih, otkrio prednosti bagremovine. „U to vreme bagrem nije bio korišćen za izradu nameštaja, već se uzgajao prvenstveno za potrebe industrije papira. Kada smo pak uočili da ljudi prave postolja za ograde od bagremovine, pretpostavili smo i da je ovaj materijal izdržljiv i otporan na truljenje, te bi bio dobar izbor za baštenski nameštaj. Uz sve, prekrasne je boje, baš kao tikovina", kaže Ove i objašnjava kako bagrem, uzgajan najviše u Maleziji i Vijetnamu, raste na plantažama gde IKEA može da ima odličan uvid u čitav proces proizvodnje.\nPouzdana vrsta drveta\nDanas bagremovinu koristimo, između ostalog, i za ÄPPLARÖ, jednu od naših najdugovečnijih serija baštenskog nameštaja. Tokom godina seriji je dodavano još proizvoda, a danas se ÄPPLARÖ nalazi u baštama širom sveta. Ove Linden ima teoriju o dugovečnosti ove serije. „Reč je bezvremenoj i neutralnoj seriji koja se uklapa u brojna okruženja. Uz sve, tokom godina pojednostavili smo proizvodnju i zahvaljujući tome postigli nižu cenu." Otkriće bagremovine probudilo je našu radoznalost u pogledu pronalaženja novih vrsta održivo uzgajanog drveta. Put se nastavlja u smeru postizanja višeg kvaliteta i trajnosti – i za one koji koriste nameštaj, ali i za ljude i životnu sredinu širom sveta gde se naš nameštaj proizvodi.\nLepota izdržljive bagremovine\nZbog gustoće drvnih vlakana, bagremovina je prirodno izdržljiva i čvrsta drvna građa za upotrebu na otvorenom. Da bi se najbolje zaštitila, fabrički je premazana bajcom. Povremenim bajcovanjem sačuvaćeš je za dugogodišnju upotrebu.\nZidni sto na preklop, spolja, smeđe bajcovano80x56 cm\nUpotrebi VÅRDA bajc za drvo na otvorenom za ponovno premazivanje nameštaja; prodaje se zasebno.


Dan "Otvorenih vrata" na SAE Institutu Beograd\nDan “Otvorenih vrata” na SAE Institutu Beograd – Personal magazin\nSAE Institut Beograd, deo internacionalne mreže fakulteta iz oblasti digitalnih medija koje obuhvataju Audio inženjering, Digitalnu Filmsku Produkciju, Web&Multimediju i 3D animaciju, najavljuje dan “Otvorenih vrata” u subotu, 22. 9.…\nSAE Institut Beograd, deo internacionalne mreže fakulteta iz oblasti digitalnih medija koje obuhvataju Audio inženjering, Digitalnu Filmsku Produkciju, Web&Multimediju i 3D animaciju, najavljuje dan “Otvorenih vrata” u subotu, 22. 9. 2012, od 14-17h, u Čika Ljubinoj ulici broj 8 u Beogradu.\nSvi posetioci biće u prilici da se informišu o jedinstvenim SAE programima koji obezbeđuju akademsku diplomu (Bachelor of Arts) priznatu u celom svetu i to za samo dve godine školovanja. Takođe, moćiće da se upoznaju i sa vrednom opremom i da razgovaraju sa predavačima – profesionalcima iz kreativne industrije. SAE tim predočiće im razloge zbog kojih se više desetina hiljada studenata širom sveta odlučilo baš za SAE Institut, vodeći centar obrazovanja u oblasti digitalno-kreativnih medija.\nDan “Otvorenih vrata” na SAE Institutu Beograd was last modified: September 21st, 2012 by Redakcija\notvorena vrataSAE institutSAE Institut Beograd\nNASA odredila datum prvog platnog leta “NASA” prema MKS-u


Robno-materijalni knjigovođa | Apejron d.o.o. | Beograd | Poslovi Infostud\nIza nas su decenije uspešnog poslovanja, a brojimo i drugi milion zadovoljnih kupaca. Nudimo proizvode koji zadovoljavaju visoke standarde kvaliteta i potrebe naših klijenata.\nPosvećeni smo stalnom rastu i razvoju i svesni smo da uspeh naše kompanije čine naši zaposleni. Uz male kućne aparate vodećih evropskih i svetskih proizvođača, uređaje za negu lepote i posuđe od nedavno smo i ekskluzivni distributeri SHARP bele tehnike.\nSa širenjem obima posla ukazuje se potreba za novim članovima našeg uspešnog tima.\nZa naš magacin kod Zrenjaninskog puta (Krnjača - Beograd) trenutno nam je potreban:\nBeograd; 2 izvršioca\nUnos i obrada robno materijalne dokumentacije (kalkulacije, transferi, utrošci, otpremnice, međumagacinske otrpemnice)\nInventari (popisi i obrada popisa, sravnjenja)\nVođenje lager liste\nSrednja školska sprema, poželjno srednja ekonomska škola\nOrganizacione sposobnosti i opredeljenost za knjigovodstvene poslove\nTimski igrač koji je spreman na učenje kroz svakodnevni rad\nKako biste videli o kom oglasu je reč, kliknite na: Robno-materijalni knjigovođa


Biljka slična kolibriju - Ptičje obitelji - 2022\nJedan korisnik Reddita po imenu OctopusPrime nedavno je podijelio fotografiju koja je ne samo zbunila već i fascinirala mnoge. Fotografija prikazuje biljku koja nalikuje sićušnom zelenom kolibriju. Autor je komentirao: "Pogledajte ovo cvijeće koje izgleda poput sićušnih kolibrića!"\nFotografija je privukla zanimanje mnogih, u jednom danu objava je prikupila 47,5 tisuća pregleda i 400 komentara.\nBiljka koja je privukla pažnju svih zapravo je Crotalaria cunninghamii, iako latinski naziv može biti prilično teško izgovoriti i zapamtiti, zbog čega ga ljudi nazivaju i Birdflower. Raste u sjevernoj Australiji, uglavnom u pješčanim područjima gdje se nalaze pješčane dine, kao i uz plaže. Ptičji cvijet koristili su Aboridžini za liječenje očnih infekcija.\nIzravni analog zubni sustav "Kolibri"u softverskom smislu je elektromiograf K7 (SAD). Međutim, postoji značajna razlika između njih - Kolibri senzori su bežični, što povećava jednostavnost upotrebe i udobnost pacijenta, omogućuje vam da dobijete visokokvalitetni, otporan na motorne artefakte, elektromiografski signal. Kombinacija ovih prednosti ključ je uspješnog rada algoritama za automatsko otkrivanje područja žvakanja, napetosti i opuštanja mišića i, kao rezultat toga, povećanja brzine i točnosti studija.\nSustav "Kolibri" primjenjuje se kao bilježenje aktivnosti mišića lica kako bi se procijenila uzajamna regulacija i funkcionalni odnos simetričnih mišića antagonista, agonista i sinergista u procesu žvakanja i pokreta donje čeljusti.\nKolibri senzori su pričvršćeni na lice zbog ljepljivog sloja elektroda za jednokratnu upotrebu i ne zahtijevaju dodatni pribor.\nAustralski ibis, Geronticus spinicollis\nRod gavrana - Corvus\nCopyright 2022 \_ Flamingofanny - Bird Blog \_ Kolibri, zubni


Ubedljiva Vojvodina, Metaloplastika bez greške - Sportklub\nUbedljiva Vojvodina, Metaloplastika bez greške\nRukomet Autor:Vladimir Todorović16. mar. 202121:11\nVojvodina i Metaloplastika i dalje imaju maksimalan učinak u plej ofu šampionata Srbije u rukometu. Novosađani su savladali Radnički iz Kragujevca 35:25, dok je Metaloplastika lako na gostovanju pobedila Dubočicu 35:29.\nSve dileme Vojvodina je rešila u prvom poluvremenu, koje je dobila 18:12. U nastavku su samo još uvećali prednost. Blistao je Rađenović, koji je dao devet golova iz devet šuteva. Među gostima se istakao Vuković sa sedam pogodaka.\nNekse naneo novi poraz Voši u SEHA Ligi\nPoput Vojvodine Metaloplastika je prelomila susret u prvih pola sata, koje je dobila 19:11. Domaći su u nastavku samo ublažili poraz. Vorkapić je bio najefikasniji sa devet golova,Todorović je dao osam, a Srđanović i Pisarić sedam puta su se upisali među strelce. Kod domaćih Vojvodić, Atanasković, Nikolić i Cvetković su dali pet golova.\nVojvodina i Metaloplastika vode na tabeli sa osam bodova. Prvi pratilac Partizan ima četiri boda i meč manje.\nRK DubočicaRK MetaloplastikaRK Radnički iz KragujevcaRK Vojvodina


Izvor: Jug press arhiva vesti 26.01.2017 - Naslovi.net\nNastavlja se akcija “Košarka u vrtićima” Actavis akademije\nJug press 26.01.2017\nLESKOVAC Košarkaški klub Aktavis akademija nastavlja svoju višegodišnju akciju „Košarka u vrtićima“. Trenerski tim je posetio vrtić „Kolibri“ i radio sa decom na popularizaciji sporta i košarke. Direktor kluba Vladan Stojiljković podseća… »\nNIŠ Asocijacija onlajn medija (AOM) smatra da najnovije presude Višeg suda u Beogradu protiv novosadskog portala 021 predstavljaju deo svojevrsne sudske kampanje gušenja medijskih sloboda, odnosno medija koji drže do profesionalnih standarda i… »\nNIŠ Filaž je trenutno jedini filmski časopis u Srbiji koji izlazi u kontinuitetu. Trinaesti broj ovog časopisa predstavljen je u Nišu u Media reform centru. Na nešto manje od 100 strana u tematski podeljenom časopisu našlo se mnogo tekstova o… »\n26.01.2017 Jug press, kategorije


Rent-a-Srbija - Safeta Biševac - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Safeta Biševac » Rent-a-Srbija\nSećam se, kao juče da je bilo, proleća 1980. godine. Iznenada se, u cvetu starosti, razboleo doživotni predsednik SFRJ i „najbolji sin naših naroda i narodnosti“ Josip Broz Tito. Danima je prva vest u svakom dnevniku bio izveštaj konzilijuma lekara Kliničnog centra u Ljubljani o stanju predsednika Tita. Proleće 2011. počelo je sa kišom, oblacima, promenjivim vremenom, a nastavilo sa novim izveštajima lekara, ovog puta KBC Beograd o zdravlju Tomislava Nikolića, lidera Srpske napredne stranke.\n0Piše: Safeta Biševac 19. aprila 2011. 20.12\nDaleko bilo da nešto „amputiram“, što bi rekao gospodin Palma. Ne, nikako. Situacija, okolnosti, ličnosti… sve je drugačije (priznajem da, za razliku od sada pomodnih istoričara i brojnih tragača Dražinog groba, Broza cenim kao jedinog pravog državnika sa ovih prostora i ne pada mi na pamet da ga poredim sa „naslednicima“, kao što ne poredim Srbiju sa SFRJ, niti štrajk glađu i žeđu sa tragičnom bolešću), ali kad god vesti počinju izveštajima konzilijuma lekara, štrecnem se. A kada izveštaji o zdravstvenom stanju političara zauzmu pola ili više od polovine informativnih emisija, štrecnem se na kub.\nŠta će štrajk glađu i žeđu doneti Tomislavu Nikoliću, njegovoj SNS, tek ćemo videti, ali „naprednjaci“ su uspeli da uzburkaju Srbiju. I još će je uzburkavati jer će, kažu, nastaviti sa protestima širom zemlje. DS i predsednik Tadić su, ipak, mirni, a predsednikove redovne radne aktivnosti ni vuvuzele SNS nisu omele. Da budem potpuno jasna, podržavam pravo svakog političara i političke stranke da se bori za svoje interese i stavove demokratskim metodama, što protesti jesu. Podržavam prevremene izbore i mislim da je trebalo juče da budu raspisani, ali štrajk glađu i žeđu… Nije li to malo preterano? No, Nikolićev potez je Srbiji doneo još jednu novinu – kontraštrajk. Devedesetih smo imali mitinge i kontramitinge. Sad smo dobili štrajk glađu i žeđu i kontraštrajk glađu i žeđu, pošto se javio potpredsednik Socijaldemokratske unije Miloš Adamović i najavio da će početi štrajk glađu i žeđu, ukoliko vlast popusti Tomislavu Nikoliću.\nA šta ako se pred Predsedništvom ili Vladom pojave radnici koji su „patentirali“ ovaj vid protesta u zemlji Srbiji? Zbog aktuelnih okolnosti, bede i siromaštva, ti radnici imaju ekskluzivno pravo korišćenja ovog vida protesta i kako reče profesorka Srbijanka Turajlić, pomalo je bezobrazno da u zemlji u kojoj ljudi bukvalno gladuju, političari štrajkuju glađu. Nikolićev štrajk glađu zasenio je događaj koji tu senku ne zaslužuje. Krenuo predsednik Boris Tadić da obiđe zemljotresom pogođene Kraljevčane. Normalan i prirodan potez. Obišao nekoliko obnovljenih kuća, popričao sa ukućanima, svi srećni što vide predsednika. Srećan i predsednik što vidi zadovoljne građane. Ugleda Tadić u jednoj sobi usisivač, primetio valjda neke mrvice na podu i pošto ga bog dao vrednog, uze usisivač i bez imalo srama, poče da usisava. Smeh se zaori sobom, Smejala se i domaćica, mada joj je možda bilo malo neprijatno. Da zna Tadić koliko domaćice mogu da budu osetljive ne bi dirao taj usisivač, ali želi da bude narodni predsednik i nema nam spasa. Nadam se samo da mu neće pasti na pamet da sutra, slučajno i potpuno prirodno, u poseti nekoj porodici, priđe šporetu na kom se krčka ručak i počne da izigrava Stevu Karapandžu, ubaci malo soli, papra i naravno vegetu. E tad se domaćica ne bi smejala.\nDakle, živimo u zemlji u kojoj predsednik usisava po kućama, a lider najveće opozicione stranke štrajkuje glađu i žeđu. Super. Originalna smo država, a tu originalnost treba podeliti sa drugima. Predlažem da primenimo lihtenštajnski recept. Pošto sam kao i mnogi drugi ovih dana bila zabavljena našim problemima, umalo nisam propustila zanimljivu vest iz Lihtenštajna. Ali, nisam. Ne bih rekla da je istinita, ali da poverujemo jer „novine pišu o tome“. Dakle, zvaničnici Kneževine Lihtenštajn navodno su odlučili da celu svoju zemlju ponude u najam. Iznajmljivanje bi trajalo najmanje dve noći i koštalo 90 hiljada evra. Smatraju da bi bogataši mogli da budu zainteresovani za iznajmljivanje cele države, koja je u svetu poznata kao poreski raj za milijardere. Sumnjiva mi je ova vest. Zašto bi Lihtenštajnci iznajmljivali svoju državu? Prebogati su. Lihtenštajn ima površinu od 160 kilometara, nešto više od 35 hiljada stanovnika, kneza Hans Adama Drugog i BDP od 42 hiljade evra po glavi stanovnika. Ali, ako neće Lihtenštajci Lihtenštajn, hajde da mi iznajmimo Srbiju. Svašta bi zaludni i bogati stranci ovde mogli da vide. Lihtenštajn ima „samo“ brda, planine, zamkove, a mi: brda, planine, reke, jezera, štrajkove, kontraštrajkove, neizgrađene puteve, mostove… Još kad bi najam mogao da potraje.


Na seminaru na Sajmu sporta 13 kuglaških trenera\nBeograd pobedio u Austriji, Baranj oborio rekord kuglane 690 čunjeva, ima nade za Kristal!\nPotpisan protokol o saradnji KSS i Kuglaškog saveza Republike Srpske\nBEOGRAD, 26. novembar (Info centar).- Seminar za stručno usavršavanje trenera i doktora nacionalnih granskih saveza održan je u toku Sajma sporta u Beogradu i prisustvovalo je 13 kuglaških trenera koji su, potom, obišli i štand Kuglaškog saveza Srbije.\nSeminar, koji je obuhvatao brojne i veoma interesantne teme sa uglednim predavačima, pratili su Marija Kresović, Marija Krstić, Katica Sekereš, Zita Tokai, Nada Komanov, Radenko Petrović, Boris Lukač, Rajko Rajak, Dragan Dragićević, Ljubomir Štetin, Rajko Mandić, Vojko Pavlović i Miloš Milivojević.\nDomaćini na štandu bili su im predsednik i potpredsedndik Kuglaškog saveza Srbije Uroš Dragojlović i Zoran Stanojević sa saradnicima.\nDelegacija KSS, u kojoj su bili predsedik Uroš Dragojlović, generalni sekretar Vojko Pavlović i trener iz Bačke Topole Miloš Milivojević, posetila je i štand Fakulteta za sport „Univerziteta Uniom – Nikola Tesla“ iz Beograda sa kojim Kuglaški savez Srbije ima dugodišnju i veoma uspešnu saradnju na polju obrazovanja i usavršavanja stručnjaka. Dekan profesor Ivanka Gajić je u razgovoru istakla značaj školovanja stručnjaka i savremene nauke u sportu i da bez kvalitetnog trenerskog kadra nema ni uspeha na međunarodnom planu.\nSajam sporta zatvoren je u nedelju. Organizovao ga je Sportski savez Srbije pod pokroviteljstvom Ministarstva omladine i sporta Srbije. Moto je bio „Srbija – zemlja sporta“. Procenjeno je da je poseta bila bolja od prošlogodišnje kada je sajam obišlo 60.000 posetilaca.\nBEOGRAD, 25. novembar (Info centar).- Kuglaši srpskog šampiona Beograda pobedili su u prvoj utakmici prvog kola Lige šampiona na gostovanju austrijski Nojkirhen, gde igraju dva mlada srpska reprezentativca Radovan Vlajkov i Miloš Simijonović, sa 3.630:3691 (2:6) i mirno mogu da čekaju revanš na svojoj Banjici 9. decembra! Kuglašice zrenjaninskog Kristala su sa 3.430:3.175 (6:2) izgubile u Rumuniji od Elektromureša i u revanšu ipak imaju šansu za prolaz, ali je otežavajuća okolnost jer je u set poenima bilo 17:7 za Rumunke.\nZvezda večeri u Nojkirhenu, 70 km od Beča, bio je srpski reprezentativac u redovima Beograda Čongor Baranj koji je sa 690 čunjeva oborio rekord kuglane (stari 664- Vlajkov). Igrao je u prvom bloku i sa 74 čunja savladao rivala. Željko Milićević je izgubio od Vlajkova za 40 čunjeva, pa je Beograd, uz 1:1 u igračkim poenima, stekao i lepu čunj zalihu.\nU drugom bloku oba srpska kuglaša su slavila. Uroš Jagličić je doneo poen protiv Golubisa pobedivši ga sa 13 čunjeva. Nikola Popović je slavio u uzbudljivom meču, posle 2:2 u setovima, na više čunjeva (+5) protiv Esmajera i Gremela. Beograd je, tako, poveo sa 3:1 u poenima i sa preko 50 čunjeva razlike. Sjajni Goran Ostojić je u poslednjem bloku savladao ubedljivo Vendla i doneo četvrti poen, dok je Simijonović bio bolji od Šakića sa 30 čunjeva i smanjio u igračkim poenima na 4:2. Čunj razlika je Beogradu donela još dva poena za sjajnih 6:2 uz ekpni rekrod kuglane!\nŽelezarna iz Podbrezove (Slovačka), koju trenira doskorašnji selektor seniorske reprezentacije Srbi šampiona sveta Miloš Ponjavić, a igraju dvojica srpskih asova, najbolji kuglaš sveta Vilmoš Zavarko i kapiten reprezentacije Daniel Tepša, ubedljivo je na svojim stazama savladala KSV Beč u kome ove sezone kugla srpski internacionalac, nekadašnji višestruki prvak sveta Aropad Antal sa 3.836:3.481 (8:0). Zavarko je dobio poen protiv Pedevile 665:576 (4:0), dok je Tepša bio bolji od Fonderhajma 601:598 (3:1). Antal je izgubio od Vadoviča 652:576 (4:0). Igrač utakmice bio je Slovak Kuna 667.\nKuglašice Kristala su u Rumuniji „jurile“ igračke poene i dva su donele u prvom bloku Ana Budai i u poslednjem mlada reprezentativka Hermina Lukač. Dve domaće kuglašice su oborile prko 600 čunjeva, pa je to doprinelo da poraz Kristala u čunjevima bude ubeljiv.\nItalijanski Nojmarkt naših Roberta Ernjošija i Igora Kovačića izgubio je na svojim stazama od Viktorije iz Bamberga 3.560:3.658 (2:6). Ernješi je imao najbolji rezultat u Nojmarktu i doneo poen protiv rumunskog internacionaca Kosmina 630:629 (2:2). Presudio je poslednji set kada je srpski maladi as oborio 160 čunjeva, a Rumun 142! Kovačić je izgubio poen od igrača utakmice Vilkea 606:642 (1:3).\nSegedin, gde igraju dva srpska kuglaša Jovan Ćalić i Norbert Ernješi, pobedio je na gostovanju šampiona Hrvatske splitski Mertojak sa 3.575:3.524 (3:5). Gosti su osvojili čak pet igračkih poena, jedan od njih doneo je Ćalić (sa najboljim rezultatom u ekipi) protiv Kovača 593:626 (1:3). Mladi Norbert Ernješi je zamenjen posle 66 hitaca (ušao Marton) i izgubili su poen do igrača utakmice Marinovića 670:544 (4:0). Juniorski reprezentativac Srbije Alen Kujundžić, koji je u Mertojak došao letos iz subotičkog Spartaka 024, izgubio je poen od Karšaia 561:594 (1:3).\nAustrijski Fojt Sent Pelten je u ženskoj Ligi šampiona sjajno odigrao u Celju i ostao neporažen 4:4 (3.210:3.206, set poeni 10:14). Celjanke su se provukle, jer su uz dva igračka poena dobile još dva za više čunjeva (+4). Baraćeva je izgubila od Šac 527:521 (2,5:1,5). U poslednjem setu se sve okrenulo, kuglašica Celja je slavila sa 149:133…\nPRVO KOLO LIGE ŠAMPIONA – KUGLAŠI: NOJKIRHEN (AUSTRIJA) – BEOGRAD (SRBIJA) 3.630:3691 (2:6). Rezultati igrača: Radovan Vlajkov – Željko Milićević 1:0 (643:603, 4:0), Konrat – Čongor Baranj 0:1 (616:690, 1:3), Golubis – Uroš Jagličić 0:1 (607:620, 2:2), Esmajer – Nikola Popović 0:1 (281, igrala zamena Gremel 289, ukupno 570:575, 1:3), Vendl – Goran Ostojić 0:1 (565:604, 1:3), Miloš Simijonović – Njegoš Šakić 1:0 (629:599, 3:1).\nKUGLAŠICE: ELEKTROMUREŠ (RUMUNIJA) – KRISTAL ZRENjANIN (SRBIJA) 3.430:3.175 (6:2). Rezultati igračica: Ban – Ana Budai 0:1 (522:541 (1:3), Duka – Hajnalka Milosav 1:0 (576:523, 3:1), Suciu – Dragana Dorožan 1:0 (539:516, 3:1), Meheš – Gorica Stanić 1:0 (615:523, 4:0), Baciu – Sanela Milosav 1:0 (628:511, 4:0), Đireši – Hermina Lukač 0:1 (550;561, 2:2).\nOstali rezultati – kuglašice: Nojkirhen (Austrija) – Železarna Podbrezova (Slovačka) 3.416:3.427 (2:6), Triglav Kranj (Slovenija), – Mlaka Rijeka (Hrvatska) 3.300:3.140 (6.2).\nKuglaši: Zalaegerseg (Mađarska) – Fojt Sent Pelten (Asutrija) 3.718:3.384 (8:0), Zaprešić (Hrvatska) – Alfa Vektor Tarnovo (Poljska) 3.806:3.497 (7:1), Švabzberg (Nemačka) – Kluž (Rumunija) 3.626:3.568 (6:2), Rot Vajs Zerbst (Nemačka) – Fuger Stercing (Italija) 3.884:3.480 (6:2).\nBEOGRAD, 25. novembar (Info centar).- Predsednik Kuglaškog saveza Srbije Uroš Dragojlović i predsednik Kuglaškog saveza Republike Srpske Nebojša Malešević potpisali su u Beogradu na štandu Ministarstva porodice, sporta i omladine Republike Srpske protokol o saradnji.\nPrisustvovali su ministar omladine i sporta Srbije Vanja Udovičić, državni sekretar za sport Srbije Predrtag Peruničić, sekretar za sport i zamenik ministra zadužen za sport Republike Srpske Dragan Jaćimović i brojne druge ugledne zvanice.\n– Sa kuglaškim klubovima i organizacija Republike Srpske imamo dugogodišnju, izuzetno uspešnu, saradnju koja će se, ovim protokolom, još proširiti – istakao je Uroš Dragojlović predsednik KS Srbije.- Uz snažnu podršku resornih ministarstava Srbije i Republike Srpske, siguran sam da možemo zajednički da radimo na školovanju i usavaršavanju kuglaških trenera i sudija i posebno u oblasti kampova za talente, gde Kuglaški savez Srbije ima višedecenijsko iskustvo.\nU delegaciji KS Republike Srpske bio je i generalni sekretart Siniša Andrić a štand KS Srbije su posetile u kuglašice – članice klubova iz Republike Srpske.\nNebojša Malešević je u znak sećanja na ovaj lep trenutak, uručio Urošu Dragojloviću za Kuglaški savez Srbije umetničku sliku.\nProtokole su potpisali i predsednici biciklističkih, streljačkih i karate saveza Srbije i Republike Srpske.


[IBZ] [SVZ] vs šefika [LZN] - steta neizbrojiva - Stranica 8\nPrikaz rezultata 71 do 80 od 116\n19.12.09, 11:19 #71\n19.12.09, 11:34 #72\n19.12.09, 12:48 #73\nsvaka čast svima na akciji a pogotovo igraču Talti... pokazao je šta "mali" mogu\n19.12.09, 14:15 #74\n19.12.09, 14:42 #75\nGlavni oferi brišu igrača do temelja ,može metnuti acc na brisanje\nNije ovo neki kumst , pa dobio je vremena -fino si porikta napade i čeka . Ninja pa ti bar znaš igrat ...kaj ti nije tu tak jasno\n19.12.09, 21:44 #76\n19.12.09, 22:26 #77\n19.12.09, 23:02 #78\nLZN-oci i jel su dobili ti određeni banove što ste ih prijavili mh ???\n20.12.09, 00:53 #79\n20.12.09, 01:35 #80


"Metalika je moj dobar drugar, poručujem joj da ne zabušava..." - Ostatak Sveta\nHomeNovosti“Metalika je moj dobar drugar, poručujem joj da ne zabušava…”\nApril 4, 2020 DM Novosti 0\nDanas je u 66. godini u Beogradu preminuo Miroslav Gajić, poznatiji kao Miša Tumbas, jedan od najpoznatijih navijača Partizana, ikona juga i mnogo šire od toga.\nOd Miše se oprostio i njegov klub, FK Partizan, mada ni košarkaki niti drugi klubovi iz crno-bele porodice nisu ostali imuni na ovu tužnu vest.\n“Ostali smo bez našeg brata, prijatelja i najvećeg partizanovca! Poslednji pozdrav našem Miši Tumbasu. Neka ti je večna slava! Tvoj FK Partizan”, tim rečima oprostili su se crno-beli od miljenika mnogih igrača i navijača.\nKoliko je Miša, jedan sasvim običan čovek, važio za legendu pokazuju i pažnja koje su crno-beli velikani, poput Duška Vujoševića pokazivali prema njemu.\nOsim navijanja za Partizan Miša će biti upamćen i po brojnim izjavama, i naravno po legendarnom videu koji je viralan na Youtubeu, i u kojem ima poruku za Metaliku, njegovog dobrog druga:\nOctober 4, 2021 DM 0\nVeć punih 20 godina svakog se 12. decembra pitamo: ko je ubio Harisa Brkića? I zašto? Haris Brkić bio je sve samo ne problematičan momak. Bio je vrhunski sportista, uzoran i miran momak, kapiten, šampion, […]


Božićni koncert Ministarstva odbrane BiH – Radio Vitez\nU povodu obilježavanja predstojećeg blagdana Božića, u Sarajevu je upriličen tradicionalni božićni koncert i prijem za predstavnike političkog, vojnog, vjerskog, kulturnog, privrednog života, predstavnike međunarodnih organizacija i diplomatskog kora, čiji je domaćin bila ministrica odbrane BiH Marina Pendeš.\nIzmeđu ostalih, koncertu u prepunoj svečanoj sali Doma OS BiH u Sarajevu, prisustvovao je predsjedavajući Predsjedništva BiH dr. Dragan Čović, predsjedavajući Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Bariša Čolak, predsjednik Federacije BiH Marinko Čavara, ministri u Vijeću ministara BiH, kao i veliki broj drugih predstavnika zakonodavne i izvršne vlasti u BiH, te predstavnici kulturnog i javnog života i vjerskih zajednica u BiH. Prijemu nakon održanog koncerta prisustvovala je i predsjedavajuća Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Borjana Krišto.\nMeđu prisutnim predstavnicima međunarodnih organizacija i institucija i diplomatskog kora akreditovanog u BiH bili su i ambasadorica SAD-a u BiH Nj. E. Maureen Cormack, komandant EUFOR-a generalmajor Anton Waldner, predstavnici Štaba NATO u Sarajevu i mnogi drugi.\nTakođer, tradicionalnom koncertu prisustvovao je i zamjenik ministra odbrane BiH Sead Jusić, načelnik Zajedničkog štaba OS BiH generalpukovnik Anto Jeleč, zamjenik načelnika ZŠ generalmajor Senad Mašović i generalski kor OS BiH, vojni biskup u BiH mons. dr. Tomo Vukšić, kao i predstavnici Ministarstva odbrane i Oružanih snaga BiH.\nMinistrica odbrane BiH Marina Pendeš, čestitala je Božić svim pripadnicima katoličke vjeroispovijesti, te svim prisutnima sretnu i uspješnu novu 2018. godinu, te istakla da ovaj koncert ulijeva „nadu u bolju budućnost“, izrazivši očekivanje da će 2018. godina biti bolja na evropskom i evroatlantskom putu Bosne i Hercegovine.\nU muzičkom dijelu večeri pored Vojnog orkestra Oružanih snaga Bosne i Hercegovine kojim su dirigovali pukovnik Tomislav Sušac i Filip Svetinović, na koncertu su nastupili Vokalna skupina Lašvanske Dive, Muška klapa Zvizdan iz Posušja, te solisti Bartolomej Stanković, Monia Jarak, Matea Bošnjak, a kao solista je nastupio i brigadni general József Szpisják, načelnik Štaba EUFOR-a.\nPrevious ArticleZakazana sjednica Općinskog vijeća VitezNext ArticleUpoznajte 20 vrsta meda i njihovu ljekovitost


Republika / Poketino želi u Mančester!\nsreda, 4. 12. 2019.| 15:10\nArgentinski stručnjak Maurisio Poketino navodno je zainteresovan da postane naredni menadžer Mančester Junajteda pošto je Ole Gunar Solskjer pod sve većim pritiskom.\n„Mančester Ivning Njuz“ prenosi da Poketina, kojem je nedavno Totenhem uručio otkaz, i dalje oduševljava ideja da vodi ‚Crvene đavole‘, pošto se prvobitno pominjao kao naslednik Žozea Murinja prošle sezone. Upravo ga je portugalski stručnjak nasledio u londonskom klubu pre nekoliko nedelja.\nMurinjo je prošlog decembra napustio Junajted, a na njegovo mesto je došao Solskjer, prvobitno kao privremeno rešenje. Stalni posao dobio je u martu posle 14 pobeda na 19 mečeva, koje uključuju i izbacivanje Pari Sen Žermena u Ligi šampiona.\nNorvežanin je zbog rezultata pod konstantnim pritiskom ove sezone, pa se već neko vreme spekuliše o njegovoj budućnosti. Međutim, čak i da mu čelnici Junajteda uruče otkaz, Poketino ne može tako lako da ga nasledi, za šta se pobrinuo prvi čovek Spursa Danijel Levi. Po dogovoru o otpremnini, Argentinac navodno ne može da preuze nijedan rivalski klub Totenhema do kraja sezone.\nPored Junajteda, Poćetino je trenutno na meti Arsenala i Bajerna. ‚Tobdžije‘ su bez menadžera od prošle nedelje, kada je Unai Emeri dobio otkaz, a privremeno je na tu funkciju postavljen Fredi Ljundgberg. Bajern trenutno vodi Hansi Flik, koji je preuzeo tim posle odlaska Nika Kovača.\nJunajted je trenutno na desetom mestu Premijer lige sa 18 bodova, 22 manje od vodećeg Liverpula, a od 20.30 dočekuje Totenhem i taj meč možete da pratite na Novoj Sport.\nSport Fudbal Engleska Mančester FK Mančester junajted Ole Gunar Solskjer Maurisio Poketino Premijer liga FK Totenhem


Radovi u naselju Veselinovići | VAmedia - info portal\n31/08/2015 31/08/2015 Нема коментара на Radovi u naselju Veselinovići\nDanas su počeli radovi na izgradnji mosta u naselju Veselinovići . Vrednost mosta koji se gradi u Veselinovićima je 29 miliona dinara i finanasira ga Kancelarija za obnovu iz sredstava donatora EU .Radove izvodi predjuzeće Ingrap omni, a rok za izvodjenje radova je 60 dana . JKP „Vodovod“ izdalo je saopštenje o isključenju vode zbog ovih radova.\n„Zbog popravke mosta u naselju “Veselinovići”, potrebno je izmeštanje dela cevovoda, te će meštani naselja “Veselinovići” kao i meštani dela ulice Cake Milivojević biti isključeni iz sistema vodosnabdevanja u periodu od 12:30 do 17h.“, navodi se u saopštenju.


'Ne tražimo rekonstrukciju Vijeća ministara' - Klix.ba\nLider SNSD-a Milorad Dodik izjavio je danas da ta stranka nema zahtjeva za promjene kadrova u Vijeću ministara BiH, te da ne očekuje da će to biti tema razgovora u ponedjeljak u Sarajevu sa liderima SDA i HDZ-a Sulejmanom Tihićem i Draganom Čovićem.\nIstičući da podržava predsjedavajućeg, ministre i zamjenike ministara koji dolaze iz SNSD-a u Vijeću ministara BiH, Dodik je rekao da ne zna da li zahtjeva za promjenu imaju lideri SDA i HDZ-a Sulejman Tihić i Dragan Čović.\nNapomenuo je da on ne može da odlučuje o njihovim izborima, osim u parlamentu BiH, gdje će biti podržani svi zahtjevi ukoliko su, kako je rekao, realni.


Kako biti vidljiviji: Uz „Mikro znači više“ do svoje web stranice | Banjaluka.net\nTamo negdje u martu i aprilu, kad je sve bilo zaključano, Svjetlana Cvijanović je promovisala knjige na svojoj Instagram stranici. Kupci bi se javili, ona bi došla u knjižaru, spakovala narudžbu i poslala je poštom. Tako je, priča vlasnica knjižare „Elena“ iz Čelinca, nekako pregurala početak ove korona- krize, ali borba i dalje traje. Sad se nada da će joj u toj borbi i privlačenju kupaca pomoći i web stranica koju je njena knjižara dobila zahvaljujući projektu „Mikro znači više“, kompanije Prointer ITSS.\nSvjesna je, kaže, da u današnje vrijeme svaka ozbiljnija firma ima svoju web stranicu, pa se zato i prijavila za tu vrstu pomoći.\n„Svi su čudili što se nisam prijavila za finansijsku pomoć, ali ja sam oduvijek željela tu web stranicu. Najčešće mi je bilo skupo da platim njenu izradu ili nisam vjerovala da će biti kvalitetno napravljena i tako sam godinama čekala. Prezadovoljna sam njenim izgledom, vidi se da je to radio neko ko zna svoj posao“, priča Svjetlana. Sad joj je izazov da nauči da njom barata i da otkrije kako da tu novu „vidljivost“ što bolje iskoristi. Za početak, poručuje: potražite nas na https://knjizara-elena.com/ .\nŠto se knjižare tiče, ona je vidljiva još od 1999, kad se Svjetlana upustila u knjižarski posao u kojem je, priznaje, nekad bolje, nekad lošije, ali nikad teško kao ove godine.\n„Istina je da već neko vrijeme u knjižarstvu nije lako, ali nekako smo plivali. Opstajemo uz prodaju knjiga, poslujemo i sa firmama kojima prodajemo kancelarijski materijal, školski pribor. Borimo se na raznim poljima i zadovoljna sam da smo nas tri, koliko nas ima u knjižari, uspjele da i ovu godinu izdržimo“, kaže Svjetlana i uzda se u činjenicu da narod ipak nije odustao od čitanja, iako ni to više nije kao nekad.\nNije narod odustao ni od uljepšavanja, iako je i u frizerskim salonima sve manje mušterija, kaže Biljana Ostić, vlasnica salona „Landi“ u Banjaluci. Njen salon je otvoren 2017. i dosad je bio vidljiv i na Fejsbuku, ali je Biljana zaključila da joj treba i web stranica.\n„U današnje vrijeme teško je u svakoj branši bez obzira na sve kanale komunikacije, ali vjerujem da uz web stranicu koju su nam napravili u Prointeru možemo postići nešto više. Nadam se još boljoj komunikaciji s klijentima, pa da malo popravimo posao i promet“, kaže Biljana.\nOna i njena koleginica uspjele su da nekako izguraju ovu godinu, ali, kao i mnogi u mikro biznisu, strahuju šta će biti dalje.\nProjekat „Mikro znači više“ kompanija Prointer ITSS, uz tehničku podršku Područne privredne komore Banjaluka, i pokrenula je s ciljem podrške malim i srednjim preduzećima u vremenu krize. Novčanu i stručnu pomoć ovog ljeta dobila su 53 mala preduzetnika u Srpskoj.\n„Uspjeli smo da finansijski pomognemo 48 malih preduzeća, a njih pet dobilo je našu stručnu pomoć u vidu izrade web stranice. Povratne informacije u ovih nekoiliko mjeseci govore da smo uradili dobar posao. Zahvaljujući ovom projektu, bar neki mikro biznisi uspjeli da stanu na noge nakon dvomjesečnog zaključavanja i opstanu i u ovoj teškoj godini“, kaže Mirjana Jukić, marketing\nmenadžer u Prointeru.\nIz te kompanije pomoć mikro biznisu najavljuju i za narednu godinu, kroz različite vidove podrške.\nLjubo Ćubić otpustio radnike nakon što su osnovali sindikat\nBh. tekstilna i kožarska industrija u problemu: Nakon decenije rasta, srozan i izvoz i uvoz\nANALIZA: Teška godina iza Srpske, čeka nas još teža\nDomaći turisti spas za bh. skijališta\nBRANISLAV CVIJANOVIĆ, ADVOKAT: U akciji “Fiskalna kasa” dokazi uzeti nezakonito, po isteku roka


Kanali, Preveza, Kanali beach\nSesa Boutique Hotel se nalazi u mestu Kanali, na obali mora, na putu kojim se uz obalu stiže od Preveze do Parge, na severo-istočnoj strani Grčke, na samo 5 minuta hoda do plaže. Hotel je savršen je za parove i porodice koji traže prefinjenu estetiku i luksuz na samoj obali mora.\nKanali Beach, Preveza, Greece, 48100\nSve smeštajne jedinice imaju minimalistički i opuštajuće uređen enterijer sa posteljinom Cocomat i aparatom za espreso. Takođe sadrže 32-inčni LCD TV, DVD plejer i mini-bar. Kao dodatne pogodnosti, u ponudi su bade-mantili, papuče i besplatan toaletni pribor. Iz soba i apartmana tipa "suite" u hotelu Sesa pruža se pogled na more. Besplatan bežični internet dostupan je u celom kompleksu.\nGostima su na raspolaganju luksuzan smeštaj, restoran sa jelima mediteranske kuhinje, bar na plaži i bazen sa velikom drvenom terasom. U restoranu u okviru objekta služe se gurmanski specijaliteti koje pripremaju 2 čuvena hotelska kuvara. Terasa za sunčanje je idealno mesto gde gosti mogu da se opuste uz osvežavajuće piće iz bara pored bazena. U večernjim satima možete popiti koktel na drvenoj platformi bara na plaži i uživati u pogledu na zalazak sunca.\n• Bazen sa širokom drvenom terasom\n• Pored plaže sa barom\n• Transfer od/do aerodroma\n• LCD TV od 32 inča\n• Besplatan toaletni pribor, a u ponudi su bade-mantili i papuče\n• Privatni prostor na plaži\n• Mogućnost iznajmljivanja bicikala i automobila (na zahtev)\nGrad Preveza je udaljen 15 km od hotela, primorsko mesto Parga nalazi se na 45 km. Do ostrva Lefkada koje je mostom povezano sa kopnom možete stići za 40 minuta vožnje.\nsesa boutique hotelkanalipreveza


Dupli program u Pančevu - Ragbi Savez Srbije\nDupli program u Pančevu\n09/10/2021 by Stevan Ilijašević\nU nedelju nas očekuje ragbi dan na Gradskom stadionu u Pančevu, gde ćemo imati prilike da uživamo u Turniru U14 pionira i turniru U18 juniora. RK Dinamo 1954 će biti domaćin oba turnira, gde možemo očekivati odličan ragbi.\nPrvi će na teren izaći U14 pioniri, čiji turnir počinje u 12:00h. Na proteklom turniru smo imali priliku da vidimo veliku borbu, gde su prvo emsto odneli pioniri Dinama iz Pančevo koji su imali bolju esej razliku od ekipe Rada, jer su u međusobnom susretu igrali nerešeno. Ekipa BRK Crvene Zvezde je zauzela treće mesto, dok su mladi Dorćolci bili četvrti. Osim domaćih ekipa od ove polusezone u svim mlađim kategorijama nastupa i RK Čelik. Tako da će ragbi sladokusci imati priliku da uživaju u odličnom pionirskom ragbiju.\nProšli turnir u konkurenciji U18 juniora je bio više nego zanimljiv i interesantan. Viđen je odličan ragbi, tako da možemo da očekujemo zanimljiv drugi turnir. Na prvom turniru je Dinamo bio neprikosnoven, gde je osim ubedljivih pobeda demonstrirao i ubedljivu igru, i kao takvi su sasvim sugurno prvi favorit turnira. Iznenađenje je bio nastup Borca iz Starčeva koji je pobedama u grupi nad Zvezdom i Radom obezbedio finale i drugo mesto. Odlična je bila i ekipa Čelika iz Zenice, koja je odličnim igrama zauzela treće mesto. Razočarajuć rezultat je bio za Rad i Zvezdu koji su zauzeli četvrto i peto mesto na kraju, tako da će Beogradske ekipe želeti da ostvare bolji rezultat. Začelje je pripalo mladim Kruševljanima koji su nakon odlične utakmice sa Čelikom u grupi posustali i na kraju zauzeli 6 mesto. Turnir je na programu u 14:30h.\nFiled Under: Vesti Tagged With: Prvenstvo Srbije za U14 pionire, Prvenstvo Srbije za U18 juniore


EURO POČINJE PRAVIM SPEKTAKLOM: Italijane oduševilo kad su čuli ko će PEVATI na ceremoniji otvaranja! - mediji.net\nPrva utakmica ovog izdanja Evropskog prvenstva igra se u Rimu na stadionu Olimpiko, gde se sastaju domaća selekcija Italije i reprezentacija Turske\nEvropsko prvenstvo počinje večeras utakmicom na Olimpiku u Rimu gde se sastaju Turska i Italija.\nKao što je već poznato EURO je trebalo da se igra prošlog leta, ali je odložen zbog pandemije koronavirusa.\nUEFA je odlučila da će se igrati ovog leta zbog čega smo u minuloj sezoni imali dosta zgusnut raspored širom Evrope.\nMeđutim, ljubitelji fudbala danas će...


SVET KOMPJUTERA - TEST RUN - Apeaksoft Video Editor\nSastavljen od vrlina\nU Apeaksoftu razmišljaju na sledeći način: smatraju, da prosečan korisnik neće da se bakće sa nelinearnom video-montažom i da mu pre teškaša iz klase treba set alatki za obavljanje osnovnih obradnih radnji. Video „uslikan” mobilnim aparatom najpre treba rotirati, iseckati i nakrcati specijalnim grafičkim filterima, a ne uklapati po vremenskoj liniji sa ostalim materijalom, uz napor i evidentan gubitak vremena. Tako je nastao Video Editor...\nProgram „razlaže” osnovne radnje na proste činioce čineći ih lako dostupnim sa glavne radne forme. Na raspolaganju je čak osam zahvata, među kojima je rotiranje, kropovanje, apliciranje grafičkih efekata, automatsko „peglanje” prikaza, dodavanje „vodenih žigova”, spajanje fajlova, ali i (napredno) trimovanje. Zanimljivo je da su prve četiri radnje objedinjene pod istom kapom i mada ih je moguće pokretati, odvojeno čine celinu. Između koraka krećete se aktiviranjem radnih kartica smeštenih na zajedničkoj radnoj formi, čime se menja i set dostupnih opcija.\nTako, iz kartice Rotate video možete da okrenete u levu ili desnu stranu u koracima od po 90 stepeni, a nezaobilazno je i njihovo flipovanje po horizontalnoj ili vertikalnoj osi. Kropovanje se odvija tako što na preview prikazu „razvučete” okvir izlaznog videa ili njegove dimenzije upišete ručno, u pikselima. U realnom vremenu dobijate prikaz kako će izgledati rezultanta, pa lako možete da promenite i odnose stranica, prilagodite zum... Kada je apliciranje grafičkih efekata u pitanju, stvari imaju bazičan karakter. Naime, osim deinterlace filtera, obrada se svodi na prilagođavanje, preko naročitih klizača, osvetljenosti, kontrasta i zasićenosti bojama, a dozvoljeno je i poigrati se sa intenzitetom zvučne komponente. Pomalo razočarava što su izostali uobičajeni video-filteri preko kojih biste slici dali autentičan i potpuno novi izgled. Baš kao i u slučaju kropovanja, sve izmene vidljive su momentalno u preview prikazu, čak i u slučaju da je reprodukcija videa privremeno zaustavljena. Iz kartice Enhance pristupa se naprednim opcijama za automatsko „peglanje” prikaza. Na primer, odavde je moguće umanjiti efekat „drmusanja” kamere, upscaleovati sliku, optimizovati nivo osvetljenosti i kontrasta, te ukloniti „sneg” sa slike. Nema puno pametovanja i podešavanja, pomenute opcije su ili uključene ili isključene. Konačno, iz sekcije Watermark na sliku možemo da nalepimo „vodeni žig” u obliku teksta ili slike. Na raspolaganju su osnovne funkcije, od kojih odskače to što prikaz pečata stiže sa promenljivim stepenom providnosti.\nOno što nas je u ovom delu programa prijatno iznenadilo je način na koji se obavlja snimanje gotovog materijala. Video Editor tek što nije punokrvni konverter, jer nudi pravu svitu izlaznih formata koji su pritom uredno sortirani po grupama. Za tili čas pronalazite odgovarajuće radne šablone za razne prenosne i stacionarne uređaje, a možete i da izaberete neki od generičkih formata, ručno podesite opcije i potom profil snimite za kasnije. Zanimljivo je da Video Editor forsira mobilne telefone, da podržava rad sa 3D videom, bez problema procesira i 4K video, ali da je opremljen i funkcijom koja će odvojiti audio od video komponente i snimiti je posebno. Kada je u pitanju ručno podešavanje parametara, na raspolaganju su (još jednom) bazične funkcije od bitratea, preko frameratea, pa sve do sampleratea i formata zvuka.\nAutori su posebnu pažnju obratili na postupak odsecanja neželjenih delova iz video-klipova, tako da su akciju podelili na dve oblasti. Basic Clip služi za, kao što naziv sugeriše, za jednostavnije zahvate, odnosno prilike kada je iz klipa potrebno izvući/odstraniti samo jedan deo. Nakon postavljanja početnog i krajnjeg markera, birate da li označenu sekciju želite da sačuvate ili obrišete i završili ste posao. Nije nas oduševio podatak što program u ovom delu nije preterano precizan, to jest što se postavljanje markera odvija uz preciznost od čitave sekunde. S druge strane, Advanced Clip radi sa segmentima i dozvoljava izradu neograničenog broja mini-klipova poteklih od originala. Možete da ih snimite posebno ili da ih spojite u novi fajl. Kao i u prethodnom slučaju, sve se radi uz minimalno pomeranje markera za po jednu sekundu.\nKonačno, poslednja sekcija u programu nosi naziv Video/Audio Joiner. Ovde nema puno pametovanja: na radnu listu dodajete audio i/ili video datoteke koje želite da spojite u jedinstvenu celinu, naknadno ih raspoređujete i po odabiru radnog profila snimate na hard-disk. Može da bude od koristi to što je dozvoljeno mešanje audio i video datoteka, pa ako tako nešto zatreba...\nApeaksoft je obavio više nego dobar posao. Video Editor je retko stabilan i brz program iz klase koji se pri tome koristi po principu „ključ u ruke”. Iz sekcije sa podešavanjima možete samo da definišete podrazumevani direktorijum za smeštanje gotovog materijala i odaberete da li želite da program automatski proverava dostupnost nadogradnji. Sve ostalo implementirano je na glavnoj radnoj formi i koristi se „u hodu”. Podržan je ogroman broj različitih formata zapisa, a ako bismo morali da ukažemo na mane, to bi bio podatak da se program ne oslanja dovoljno na hardversku akceleraciju. S obzirom na to da mu namena nije konvertovanje, na to može da se zažmuri. S druge strane, iako je reč o dobro zaokruženom proizvodu, cena od 36 dolara nam se čini previsokom i kada bi autori produžili trajanje akcije koja program smešta u cenovni rang od oko 25 „zelembaća”, načinili bi pravi korak.\n109,2 MB (trial)\n36 dolara, proba 30 dana\nwww .apeaksoft .com /video -editor


Poslao: 27 Nov 2010 20:31\nU casopisu AFM pise da ce Rusija do 2012 dobiti 10 novih Su-25UBM.\nPoslao: 27 Nov 2010 21:00\nIpak nije sa GSh-6-30. Evo jasnije slike\nPoslao: 27 Nov 2010 23:05\n@sezan, čovek traži sliku Su-25 sa šestocevnim topom GSh-6-30. Na slici dole se vidi montiran ispod trupa MiG-27.\nPoslao: 27 Nov 2010 23:15\nJester ::@sezan, čovek traži sliku Su-25 sa šestocevnim topom GSh-6-30. Na slici dole se vidi montiran ispod trupa MiG-27.\ntrazi ,trazi ali neces naci ,SU 25 ne nosi taj top,ako ga je i nosio (GS 6 -30) jedino ga je mogao nositi u podkrilnom kontejneru,ali mislim da to nije bio slucaj\nPoslao: 27 Nov 2010 23:21\nMa nije nosio taj top ili ja to nigde do sad nisam video ni cuo!\nGde si ti video sestocevni top na su-25?\nPoslao: 27 Nov 2010 23:32\nsezan ::Ma nije nosio taj top ili ja to nigde do sad nisam video ni cuo!\npa i nije nosio naravno ,kolega Jester je greskom napisao kod jedne slike da je u pitanju top GS -6 -30 ,i onda cela rasprava ,mada bi bilo dobro da ga je nosio jer bi tek tada pravo prasio\nJel vi čitate od vrha strane ovu temu i pitanje koje je postavio @mean machine? Kao što je čovek i napisao, mogu se naći informacije na internetu da je nekoliko Su-25TM (Su-39) bilo naoružano sa topom GSh-6-30, ali se od njega odustalo i vratili su stari GSh-30-2.\nŠta je to toliko neverovatno u vezi ovog topa i to da se on ne može montirati na Su-25? Ako je mogao na MiG-27 onda sigurno može i na Su-25. Inače je na Su-25TM top montiran na sličnom mestu kao i na MiG-27, ispod trupa. Nije to GAU-8A pa da zauzima pola aviona. Ako je bio samo na nekom prototipu radi testiranja, onda verovatno i nema fotografija.\nPoslao: 28 Nov 2010 00:23\nJester ::Jel vi čitate od vrha strane ovu temu i pitanje koje je postavio @mean machine? Kao što je čovek i napisao, mogu se naći informacije na internetu da je nekoliko Su-25TM (Su-39) bilo naoružano sa topom GSh-6-30, ali se od njega odustalo i vratili su stari GSh-30-2.\nŠta je to toliko neverovatno u vezi ovog topa i to da se on ne može montirati na Su-25? Ako je mogao na MiG-27 onda sigurno može i na Su-25. Inače je na Su-25TM top montiran na sličnom mestu kao i na MiG-27, ispod trupa. Nije to GAU-8A pa da zauzima pola aviona. Ako je bio samo na nekom prototipu radi testiranja, onda verovatno i nema fotografija. da ,u pravu si kolega, nego me zanima to ,kako znas da je montiran ispod trupa kad fotki nema ?bas bih voleo da vidim taj SU25TM ,sa tim 6-cevnim topom\nPoslao: 28 Nov 2010 00:30\nAjmo još jedared. Na avionu Su-25TM top GSh-30-2 montiran je ispod trupa u gondoli, slično kao i GSh-6-30 kod MiG-27. Slika je već bila gore, ali evo je ponovo.\nPonavljam, na slici je avion Su-25TM sa topom GSh-30-2 montiranim ispod trupa. Isto tako je mogao biti montiran i top GSh-6-30 ili na svom uobičajenom mestu u nosu aviona.\nOvaj topic je pregledan 539026 puta\nUkupno su 359 korisnika na forumu :: 13 registrovanih, 1 sakriven i 345 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije