Spoj Mađarske i Srbije u srcu Vojvodine: Upoznajte verne čuvare tradicije i kulture | Najnovije vesti - Srbija danas\n28.08.2017. • 09:39 Srbija Danas\nSpoj Mađarske i Srbije u srcu Vojvodine: Upoznajte verne čuvare tradicije i kulture\nOvo je priča o njihovom dolasku na ove prostore\nOpštinu Kovačica, smeštenu u srcu plodonosne Vojvodine, čine naselja Debeljača, Idvor, Kovačica, Padina, Putnikovo, Samoš, Uzdim i Crepaja. Svako od njih može se pohvaliti bogatom istorijom kao i prirodnim lepotama koje mame posetioce da posete ovaj turistički biser.\nPoslednja braniteljka naivne umetnosti u Vojvodini: Ovo je priča o magičnom Alžebetinom kistu (FOTO)\nOvaj grad zovu MALA VOJVODINA, a evo i zbog čega!\nDebeljača se kao srpsko naselje prvi put javlja u pisanim dokumentima iz 1660. godine, naseljena porodicama trgovaca i birtaša. Ovde je uvek bilo nekoliko porodica Srba, a od 1794. godine se u pisanim dokumentima beleži porast broja mađarskog stanovništva koje naseljava ovaj predeo. Četiri decenije kasnije, kolera je odnela dobar deo stanovništva, tako da se veći broj Mađara vraća u svoju postojbinu.\nU znak sećanja na njih, ali i na one koji su ostali na ovim prostorima, u Debeljači je podignut Etno muzej, kako bi se sačuvala etnografska odlika Mađara koji su u opštini naseljeni samo u ovom selu. Muzej, kao eksponate, sadrži predmete za svakodnevnu upotrebu iz XVII veka i sastoji se iz četiri odeljenja.\nU prvom odeljenju izloženi su najstariji sačuvani eksponati mađarske narodne nošnje, razni tkani predmeti (marame, košulje, suknje, čizme, bunde). Takođe mogu se videti ručni radovi ukrašeni čuvenim mađarskim vezom i crvenim detaljima.\nZnate li šta su BRINDZOVANE KNEDLE? Ovo tradicionalno jelo Slovaka, Srbi OBOŽAVAJU!\nU drugom odeljenju nalaze se predmeti koji su služili u svakodnevnoj upotrebi ljudi. Tu su izložene keramičke posude za čuvanje zimnice, za pečenje rakije, predmeti za pokućstvo koji su izašli iz upotrebe.\nU trećem odeljenju su izloženi eksponati koji nam mogu dočarati period ekstezivne zemljoradnje i stočarstva i umešnost tadašnjih zanatlija u izradi ovih predmeta (jaram, čegrtaljka, sprava za vezivanje snopova, prvi plug, pribor za konjsku zapregu).\nU četvrtom odeljenju smešten je inventar stare apoteke, čuvene na ovom prostoru. Apoteka je bila svojina Ambrozi Šandora koji je učio školu i studirao u Budimpešti i odatle doneo opremu za svoju apoteku. Ova apoteka bila je prva u ovom delu Banata. Apotekar je prvi pravio kozmetičke preparate i parfeme, po receptima bečkih i peštanskih apotekara. Pribori za prvu biohemijsku laboratoriju u Vojvodini brižno su sačuvani i predstavljeni. Pripadnik više građanske klase, ovaj apotekar, poklonio je i svoj nameštaj iz kuće ovoj etnografskoj postavci.\nOvo je SRPSKI GRAD u kome žive SLOVACI! Evo šta sve niste znali o njima!\nHodnik muzeja poslužio je da se predstavi još jedan važan detalj iz života stare Debeljače. To je Debeljački vašar, koji traje još danas i održava se svake godine, poslednjeg petka u maju i avgustu. Slike koje nam dočaravaju tadašnju atmosferu sa vašara ukazuju na važnu privrednu korist trgovine za Debeljaču od njegovog nastanka do danas. Nekada je vašar trajao tri dana sa tačno određenim danima trgovine konjima, ovcama, svinjama i zanatskim proizvodima. Danas se meštani i okolina nostalgično sećaju liciderskih srca, alvi i šećerne pene.\nUkoliko posetite ovaj skriveni biser Vojvodine, imaćete jedinstvenu priliku da se upoznate kulturu i tradiciju Mađara koji su svoje običaje preneli u Vojvodinu i tu ih prilagodili našem podneblju.\nSrbija Mađarska muzej kultura tredicija običaji Debeljača Kovačica\nMajka Zuzana: Ko je Kovačičanka koja je slikala za UNICEF?\nLeto u Kovačici: Evo šta sve možete da doživite tamo!\nStodevedesetogodišnja evangelistička crkva na 50 km od Beograda: Evo otkud tamo!\n06.04.2020. • 21:50\nVUČIĆ SE SUTRA OBRAĆA NACIJI: Predsednik o ključnim danima koji su pred nama\n06.04.2020. • 20:29\n07.04.2020. • 00:41\n06.04.2020. • 22:12\n07.04.2020. • 00:59\n07.04.2020. • 00:17\n06.04.2020. • 23:46\n06.04.2020. • 22:09\n"Donesite nam praseće pečenje" Oboleli smešteni u karantin u dvorani imaju NEOBIČNE ZAHTEVE za nadležne\n06.04.2020. • 21:14\nPORODILA SE ŽENA IZ CRNE GORE ZARAŽENA KORONOM: Dečak od 4 kile ugledao svet, odmah odvojen od majke\n06.04.2020. • 20:23\n07.04.2020. • 01:50\n07.04.2020. • 00:05\n06.04.2020. • 23:27


Izvlačenje sretnih dobitnika nagradne igre „Konzum te vodi na Euro“\nSarajevo, 10.12. – Tokom novembra u Konzum prodavnicama širom Bosne i Hercegovine vladala je prava rukometna euforija za odlaskom na Europsko rukometno prvenstvo u Norvešku što je bila glavna nagrada u nagradnoj igri „Konzum te vodi na Euro“. I to ne jedna nagrada, čak 10 najsretnijih kupaca Konzum početkom januara vodi u Norvešku na rukometnu utakmicu Norveška – BiH.\n„U ime kompanije Konzum sretnim dobitnicima putovanja u Norvešku želim ugodan trodnevni boravak u Trondheimu, mnogo navijačke sreće te da direktno sa tribina gledaju pobjedu naše rukometne reprezentacije i svjedoče još jednom historijskom trenutku za naš sport. Pobrinuli smo se da Konzum preuzme sve potrebne troškove, stoga se naši dobitnici mogu prepustiti potpunom doživljaju kako bi im ovo putovanje ostalo u još ljepšem sjećanju. Svakako bih iskoristio priliku čestitati i dobitnicima drugih 120 vrijednih nagrada, a svim ostalim kupcima zahvaliti na učešću te ih pozvati da i dalje budu naši vijerni kupci jer ih u narednom periodu također očekuje mnogo nagrada i pogodnosti, stoga s pravom mogu reći da se kupovina u Konzumu višestruko isplati“ - izjavio je Haris Arnautović, rukovoditelj Službe marketinga Konzuma.\nKonzum Nagradna igra Sarajevo BiH


Deps (1974) - Domaći filmovi - Balkandownload.org\nStarted By MaliGrizeBeton , 03.01.2013 - 14:55\n36-godisnji kriminalac s nadimkom Deps vidjen je da u sitnim satima ulazi u Zagreb svojim kombijem. Policija prati njegovo kretanje, jer je u pitanju covek koji je 12 puta osudjivan i koji je 15 godina proveo u zatvoru. Nekoliko sedmica pre toga izvrsena je drska pljacka banke, usred dana, a pocinitelj nije ostavio nikakvih tragova. Nacin, drskost, pa i foto-robot upucuju na Depsa. Ipak, na identifikaciji cinovnica iz banke u njemu ne prepoznaje provalnika. Rezignirani Deps prihvata posao sofera hladnjace i odlazi na put s devojkom koju je u medjuvremenu upoznao ...\n1991vedran , dragan13 , Zelenac1 , manta20 , atilaF\nPosted 18 April 2018 - 09:34\nFicho87 , zebino , bateboris , horrmet , toskana , Karamazov , Ig0r05 , edinsarajevo , Verdeja , smisno , Isko1968 , vlast69 , lilke , aca0808 , alexxxxa , goraneo , chefko , draganiuss , kanki , andra petak , 1991vedran , Leopard 3 , nenad027 , nocniportir , jovicai , Marexon , Ismet68 , barra64 , draganadragana2010 , doboj92 , danijeladanijel , vrcobra , Zelenac1 , radionica1 , damirprc , plavi59 , gigo2 , racanaga , BobbyPeruAd


Savjet Evrope o migrantima u BiH | BN\nSavjet Evrope o migrantima u BiH\nSavjet Evrope o prihvatnim centrima u BiH: Majke i djeca se boje da noću odu u toalet.\nBosna i Hercegovina 26.04.2019 | 08:46\nBiranim i diplomatskim rječnikom označili su vlasti na različitim nivoima nepripremljenim ili nevoljnim da se na humani način pobrinu za izbjeglice koje se nalaze na njenoj teritoriji.\nNaglašavaju da razni nivoi vlasti odgovornost prebacuju jedni na druge, a da je RS u potpunosti odbila da sarađuje, te da nije dozvolila na njenoj teritoriji postavljanje centara za smještaj.\nRS nema nista sa migrantima a kad treba trazit pare od EU... sad ce Federacija zahtijevati od RS da placa za migrante\nKakve li ti gluposti izrece. Kakve li sada veze ima Federacija sa migrantima, sem sto je humanije postupila\nNe mozes im dati nesto sto nemas. Glupost je to i traziti a da prije svega znas koliko nasih gradjana nema krov nad glavom i koliko ima onih koji u seperusama zive i nemaju sta da jedu.Ako im se ne svidja neka ih oni sebi prime u svoje domove i brinu o njima.


Tanjug 17. maja 2019. 12:46\nBEOGRAD – Udruženju građana „CarGo“ saopštilo je danas da im je Dom kulture „Studentski grad“ otkazao ranije ugovorenu salu zbog, kako se navodi, očiglednih pritisaka koji su usledili prema rukovodstvu te institucije.\nUdruženje građana „CarGo“ postavlja pitanje pod čijim pritiskom je sala otkazana.\n„U danu kada su taksisti najavili ‘otpor’ CarGo-u, mi smo to već osetili na svojoj koži. U samo jednom danu ostali smo bez ugovorene sale za veliki sastanak sa članovima Udruženja, koji smo zakazali za nedelju, 19. maj“, rekao je predsednik Udruženja građana „CarGo“ Aleksandar Vučić.\nNaveo je da ne veruju u izgovore poput „preklapanja termina“ i dodao da „u te izgovore može da poveruje samo neko ko ne zna sa kakvim se problemima svakodnevno suočavamo“.\nVučić je rekao da „ovakva suptilna zabrana okupljanja, ne samo da predstavlja kršenje zakona, već i kršenje opštih načela ljudskih i građanskih prava, poput prava na okupljanje“.\n„Ko god da je izvršio pritisak da do otkazivanja sale dođe, pokušao je da nas onemogući u javnom izražavanju stavova“, kazao je on, i istovremeno zahvalio Centru za kulturu „Vlada Divljan“ koji je u kratkom roku odgovorio na upit Udruženja i što daju sve od sebe da organizacija ovog događaja protekne besprekorno.\nVučić je istakao da je povodom održavanja skupa i zbog straha za bezbednost članova, Udruženja građana obavestilo policiju o skupu i zatražilo njihovu zaštitu.\n„Mi se u ovom gradu više ne osećamo bezbedno. Taksisti žele da uvedu 24-časovnu ‘stražu’ protiv nas i pozivaju na kontinuirana dežurstva i oduzimanje vozila našim članovima. Pritisci na CarGo se iz dana u dan ne smanjuju, već rastu”, rekao je Vučić.\nDodao je da će zato u nedelju CarGo održati veliki sastanak na kojem će zajedno sa članovima doći do drugačijeg odgovora na nasilje i pritiske koje taksi kartel vrši nad institucijama i građanima Beograda, navodi se u saopštenju.


Preminuo Dobrica Erić - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Preminuo Dobrica Erić\nSrpski književnik, pesnik, prozni i dramski pisac Dobrica Erić preminuo je u 83. godini života, javlja RTS.\n4Piše: Danas Online 29. marta 2019. 15.09 Izmenjeno: 16.32\nFoto: YouTube/Časopis Vitez\nDobrica Erić rođen je 1936. u selu Donja Crnuća u Gornjoj Gruži (kod Gornjeg Milanovca). Svojim bogatim stvaralaštvom na svojevrstan način obeležava življenje na šumadijskom i srpskom prostoru.\nBio je lirski zdravičar Gruže, slikar prirode, sela, detinjstva i ljubavi, pisac pesama za decu. Pisao je poeziju i prozu, pesme za decu, sarađivao u brojnim listovima i časopisima.\nPrvu zbirku pesama objavio 1959. godine a do smrti više od stotinu knjiga poezije, proze, antologija, slikovnica…\nNapisao je i tekst za jednu od najpoznatijih narodnih pesama „Devojka iz grada“, koju je otpevao Miroslav Ilić. Dobitnik je niza značajnih nagrada i priznanja: Mlado pokoljenje, Goranov venac, Nagrada Zmajevih dečjih igara, Neven, Vukova Nagrada.\nVukosavljević: Dobrica Erić pesnik zavičajnih šumadijskih predela\nMinistar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević uputio je telegram saučešća povodom smrti književnika Dobrice Erića u kojem navodi da će se reči Erića pamtiti kao „izrasle iz naše rodne i rođene zemlje“.\n„Dobrica Erić je bio živi lirski izvor našeg narodnog duha, neodoljivi pesnik zavičajnih šumadijskih predela, oduševljeni glas u slavu života i rađanja, ali i gorki glas pobune protiv nepravde učinjene njegovom slobodarskom narodu“, naveo je Vukosavljević u telegramu.\n„Plenio je i doticao duše slušalaca i čitalaca svih naraštaja, uz njegovu pesmu svi su postajali neposredniji i bezazleniji“, naglasio je Vukosavljević.\nDobrica Erić, pesnik, poezijaBeograd\nU čast pesnika Dobrice Erića\n29. marta 2019. u 16.49\n`Sunce se vec penje na Ceric, srdacno Vas Dobrica Eric`…nek` mu je vecna slava i hvala\n29. marta 2019. u 16.59\ndolaskom demokratije ni njegovo maslo za ramazan nije.iskreno i laka mu zemlja.\n29. marta 2019. u 17.45\nHvala vam dobri čoveče što sam rastao uz vaše pesme pune ljubavi i dobrote,tamo gde odlazite neka vas čuvaju sve vaše pesme kao što ste vi nas njima kao klince.\n29. marta 2019. u 18.43\nERIĆ, Dobrica (1936, Donja Crnuća), dečji pesnik-samouk, seoski pevač, začinjavac srpske seoske slam poezije; oduvek je pisao pesme za živi nastup i pevanje, retko za čitanje. (Ko u osnovnoj školi nije slušao Erićeve pesme, slušao je oluju!) Bio je pesnik seoske idile, naivni poet anahronih bukolika i georgika. Pravio je velike turneje po osnovnim školama tokom sedamdesetih i ranih osamdesetih godina. Bio je autor Nolita i „redak zver“ u pesničkoj branši. Važio je za velikog prijatelja dece, seljaka, radnika i učiteljskog kadra koji je štedro preporučivao njegove knjige đacima. U njegovoj zvaničnoj biografiji piše da je završio četiri razreda osnovne škole u Vraćevšnici, kada je bacio bukvar i „oprobao sreću u raznim zanatima“, našavši se napokon u pesničkom. Od 1959. do danas, objavio je preko stotinu naslova. Njegove pesme su relativno brzo „sišle u narod“. Poseban vid implementacije erićevštine ostvaren je preko velikog hita Miroslava Ilića „Devojka iz grada“, koju je napisao niko drugi do slavuj iz Gruže. Prema usmenoj legendi, stihove pesme „Voleo sam devojku iz grada“ Dobrica Erić je dao čuvenom kompozitoru narodnog melosa Obrenu Pjevoviću, koji je potom uhvatio Miroslava Ilića za ruku i poveo ga u aleksandrovački „Diskos“, gde je ovaj snimio svoju prvu singlploču (1977). Ni Lepa Lukić nije ostala bez Erićeve podrške. Za nju je napisao stihove “Bluzo moja satkana od cveća”. Možda bi sve ostalo na toj razini da Dobrica Erić u turbulentnim osamdesetim nije učinio zaokret od pagansko-seoskog ka nacionalističkopravoslavnom pesničkom diskursu. Tako su se slike Vašara u Topoli pretopile u Plač voljene zemlje. Poznata je njegova Prkosna pesma (1993) koju je po priznanju čelnika SPS-a, “najviše voleo Slobodan Milošević u interpretaciji srpske heroine Ivane Žigon”. Ova pesma, nalik Baladi o Stojkovićima Ljubomira Simovića, predstavlja kvintesenciju srpskog inata i paradoksalnog (ne)priznavanja krivice. Slično odlomcima iz Simovićevog Kosovskog boja, koji su postali militaristička budnica, Erićevo pevanije je posredovanjem prkosne Ivane Žigon odjeknulo na mostovima tokom bombardovanja 1999, ali i na poslednjem ispraćaju Miloševića, te napokon na mitingu “Kosovo je Srbija”. Izlivanje erićevskog prkosa (Kriv sam što sam neko/ a ne niko i netko/ Kriv sam što u doba opšteg srbobrsta/ idem u pravoslavnu crkvu/ doduše poretko/ i što se krstim ovako/ s tri prsta!) postalo je deo folklornih mitingaških okupljanja, kao mantra koja se upućuje neprijatelju. Stoga ne čudi što je božanska interpretacija Ivane Žigon, u video klipovima koji se mogu naći na http://www.youtube.com, izmontirana sa slikama stelta F-117. Pevanje Dobrice Erića, bivšeg dečjeg pesnika, često se u javnosti koristi poput Teslinog tajnog oružja, obično u funkciji “odbrane Srbije”, “ometanja neprijateljskog osmatranja i izveštavanja”, “podizanja borbenog morala” i “pronicanja u skrivene neprijateljeve namere”. Dobrica Erić je jedno vreme radio kao glavni i odgovorni urednik Nolita, kada je pokrstio sve edicije, pravdajući to zahtevima narodne mobe, kako je on shvatao vođenje te kuće. U novembru je novi i odlučujući krug glasanja za dopisne i redovne članove SANU. Pored Mira Vuksanovića, R.P. Noga i Gorana Petrovića, u redu pred vratima Akademije, gurka se i rab božji, Srbin, sa prosedom bradom – Dobrica Erić. Lepo je na selu, ali je još lepše u Akademijinom zabranu.


Održavanje, Beograd :: Daibau.rs\nTražim dobrog domara, majstora za održavanje: Skupili smo i proverili domare, majstore za održavanje, koji rade u mestu Beograd i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani domari, majstori za održavanje će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tIskusan domar, majstor za održavanje Beograd Više\n15 NAJBOLJI REZULTATI ZA DOMARI, MAJSTORI ZA ODRŽAVANJE BEOGRAD\nBeli potok (beograd), ODRŽAVANJE\n✓ ODRŽAVANJE\t, Beli potok (beograd)\nSPARTA PRAGMA DOO BEOGRAD\nPreduzeće CFC iz Beograda, osnovano je 2012. godine. Bavimo se čišćenjem i održavanjem poslovnih objekata na području grada. Imamo iskusne radnike, koji svoj posao obavljaju pedantno i brzo, kao i mod...\nZadnji projekti u kategoriji ODRŽAVANJE, BEOGRAD\nUpravnik zgrade i čišćenje stambene zgrade od 20 stanova, Beograd\nPoštovani, treba mi upravnik zgrade i ciscenje, u pitanju je stambena zgrada od 20 stanova, bez garaza i poslovnih prostora. Hvala!


13 godina od pada Miloševićevog režima – Magazin Plus\nHome/13 godina od pada Miloševićevog režima\nDanas se navršava 13 godina od masovnih protesta građana Srbije, kojima je okončana vladavina Slobodana Miloševića.\nPetooktobarski protest 2000. godine u centru Beograda organizovan je pošto je Republička izborna komisija osporila pobjedu kandidata Demokratske opozicije Srbije (DOS) Vojislava Koštunice na izborima za predsjednika SRJ, održanim 24. septembra 2000. godine.\nPoslije višednevnih protesta širom Srbije zbog nepriznavanja rezultata predsjedničkih izbora na ulice Beograda izašlo je više stotina hiljada ljudi iz cijele Srbije.\nKoalicija opozicionih stranaka okupljenih u DOS pozvala je građane da se okupe ispred Savezne skupštine i suprotstave izbornoj krađi, koju je Savezna izborna komisija sprovela po nalogu Miloševićeve vlasti.\nDOS je zatražio da Milošević do četvrtka, 5. oktobra, u 15.00 sati, prizna izbornu volju građana izraženu na saveznim, predsjedničkim i lokalnim izborima održanim 24. septembra.\nMilošević nije, kako je zatraženo, izborni poraz priznao 5. oktobra, ali je to učinio narednog dana. Poslije susreta s Koštunicom 6. oktobra u ranim večernjim satima, Milošević se oko 22 sata preko jedne beogradske privatne televizije obratio građanima i javno priznao poraz na predsjedničkim izborima.\nOn je tada čestitao pobjedu Koštunici i izjavio da će se po povlačenju sa javne funkcije posvetiti porodici, naročito unuku Marku.\nPristalice DOS-a iz cijele Srbije su organizovano od ranog jutra pristizale u Beograd predvođene opozicionim liderima.\nU protestima su zapaljene zgrada Skupštine SRJ, kao i zgrada Radio–televizije Srbije u Takovskoj ulici.\nU demonstracijama je nastradalo dvoje, a povrijeđeno je 65 ljudi. Poginula je aktivista DSS-a Jasmina Jovanović iz Miloševca kod Velike Plane, koja je pala pod točkove kamiona. Momčilo Stakić iz Krupnja preminuo je od posljedica srčanog udara.\nSintagma “petooktobarske promjene” se u savremenom političkom žargonu koristi kao međaš kojim se hronološki razdvajaju dvije ere postkomunističke historije Srbije: nedemokratska i demokratska.\nIako je Srbija u demokratiju formalno zakoračila zajedno sa ostalim republikama bivše SFRJ, prvi demokratski izbori, po evropskim standardima, u njoj su održani 23. decembra 2000, i bili su tekovina petooktobarskih promjena.\nNa tim izborima je, poslije dvomjesečne vladavine “prijelazne vlade”, koju su činili predstavnici DOS-a, Srpskog pokreta obnove i Socijalističke partije Srbije, volja građana izražena u oktobru konačno dobila svoje uobličenje u sastavu parlamenta i vlade – na čijem čelu se našao prvi demokratski premijer poslije 1945. godine Zoran Đinđić.\nPress konfenencija: Udruženje komandanata, komandira i ostalih starješina OS BiH Odbrandbeno oslobodilačkog rata `92.- `95. „ BH FRONT“ ???


The Saker - Ogromna promena u odnosima Rusije i SAD - Novi Standard\nThe Saker 08.12.2021. 16:44 10.12.2021.\nJedina hipersila, svetski hegemon i lider svih demokratija u galaksiji je samo za vreme Bajdenovog mandata kontaktirala „ubice“ iz Kremlja i zatražila razgovore sa njima najmanje pet puta\nRuski predsednik Vladimir Putin i američki predsednik Džo Bajden tokom sastanka u Ženevi, 16. jun 2021. (Foto: Reuters/Kevin Lamarque)\nAmerički predsednik Džo Bajden tokom sastanka sa ukrajinskim predsednikom Volodimirom Zelenskim u Ovalnom kabinetu Bele kuće, Vašington, 01. septembar 2021. (Foto: AP Photo/Evan Vucci)\nZastave Sjedinjenih Država i Rusije (Foto: AP Photo/Ivan Sekretarev)\nNaslovna fotografija: Mikhail Metzel, Sputnik, Kremlin Pool Photo via AP\nSvetThe SakerRusijarusko-američki odnosiSADDžo Bajden


Turistička zajednica grada Tuzla - Hit predstava „Zašto i kako ubiti muža“ 18.maja u BKC-u Tuzla - Turistička zajednica grada Tuzla\nHit predstava „Zašto i kako ubiti muža“ 18.maja u BKC-u Tuzla\nPotaknut burnim reakcijama nježnog pola, čak i optužbama za muški šovinizam, pisac Antonio Amuri, napisao je priručnik namjenjen suprugama. U njemu će žene moći da pronađu na koji tip supruga su osuđene, sa podrobnim objašnjenjem ponašanja i maštovitim preporukama za uklanjanje. Tu će se naći različiti tipovi supruga od kućnog majstora, hipohondara, seksualnog manijaka, razmaženog kretena … jer upotrebljavanog supruga valja savjesno ukloniti, zato što je suprug uvijek tražena roba.\nOva hit predstava koja je u regionu do sada doživjela već preko stotinu izvođenja, stiže u Tuzlu 18.maja. Maestralne izvedbe glumaca Nataše Aksentijević i Peđe Damnjanovića će vas nasmijati „do suza“, jer su u pitanju situacije u kojima ste se i vi do sada sigurno našli.\nPredstavu koju je režirao Rade Vukotić publika će moći pogledati u velikoj sali BKC-a Tuzla ‘Zašto i kako ubiti muža’ u subotu, 18.majq 2019. sa početkom u 20 sati.


« Reply #45 on: January 03, 2017, 10:55:00 AM »\nOpasnost: elektronsko izdanje\n« Reply #46 on: February 09, 2017, 12:35:58 AM »\n« Reply #47 on: March 17, 2017, 10:13:01 PM »\n« Reply #48 on: April 16, 2017, 07:55:18 PM »\np.s. zašto nema tema i o objavljenim zbirkama priča\n« Reply #49 on: April 16, 2017, 09:48:28 PM »\nČekamo da otvoriš...\n« Reply #50 on: April 16, 2017, 11:19:57 PM »\nNisam ja baš prava osoba za to, niti imam iskustva u istoriografiji te vrste .\n« Reply #51 on: December 06, 2017, 02:46:00 PM »\n« Reply #52 on: November 18, 2018, 07:00:15 PM »\n« Reply #53 on: August 11, 2019, 06:57:47 AM »\n« Last Edit: August 12, 2019, 09:36:02 AM by Lidija »\n« Reply #54 on: August 11, 2019, 07:15:53 AM »\nBilo bi mi drago da sam uspela negde i nekako da nađem ičiji rivju ove knjige... nekoga ko suvislo može da saopšti šta je sve to u ovom romanu našao.\n« Reply #55 on: August 12, 2019, 08:52:39 AM »\n« Reply #56 on: August 12, 2019, 09:35:05 AM »\n« Reply #57 on: August 12, 2019, 10:24:17 AM »\nA što si to čitala?\n« Reply #58 on: August 12, 2019, 10:32:34 AM »\nDa stvar bude gora, prilično sam sigurna da mi je poklonjena samo zbog naslovnice, sasvim dobronamerno u stilu “je, ona voli takve stvari, antigravitacija i tako to…”\n« Reply #59 on: August 16, 2019, 04:24:59 PM »


(Uživo) UKRAJINA Dan 3 - Sirene za opasnost u Kijevu\n27/02/2022 27/02/2022 oruzjeonline\t1 Komentar\tRussia, ukraina, ukrajina\t18 min\nBorbe se i dalje vode u Kijevu i okolnim gradovima, a ruski mediji tvrde da je ruskoj vojsci naređeno da napreduje u svim pravcima.\nDve veoma velika eksplozije obasjale su nebo jugozapadno od Kijeva, javlja CNN. „Činilo se da je eksplozija bila 20 kilometara, od centra ukrajinske prestonice.\nPosmatrači OEBS-a izveštavaju o upotrebi teške artiljerije u Ukrajini od četvrtka\nBela kuća i EU najavljuju izbacivanje „odabranih ruskih banaka“ iz SWIFT-a – CNN\nRuska invazija nailazi na jak otpor, linije snabdevanja su „definitivno ranjive“, kažu američki zvaničnici prenosi CNN\nKijev se priprema za nadolazeće rakete – BBC\nMakron traži od Lukašenka da povuče ruske trupe iz Belorusije – Sputnik\n23:00 – Sirene u Kijevu, Četvoro državljana BiH je stiglo iz Ukrajine, spremaju se dodatne sankcije Rusiji\nUkrajina obećava da će kazniti Rusiju za ratne zločine u vojnom tribunalu nakon napada na civile\nKličko: „U Kijevu 14 ubijeno i 71 povređenih“ – Telegram\nČetvoro državljana BiH je stiglo iz Ukrajine u Bosnu i Hercegovinu, a očekuje se povratak još blizu 40, prenosi Srpskainfo.\nPrvi specijalni voz sa ukrajinskim izbeglicama stigao je u Češku, a prve izbeglice stigle i u Bugarsku – Blic\nSAD i njihovi saveznici nisu zainteresovani za ukrajinsko rešenje, izjavilo rusko MSP\nMinistri spoljnih poslova EU sastaće se u nedelju kako bi razgovarali o dodatnim sankcijama Rusiji – mediji pozivajući se na diplomatske izvore\nKijev poziva IAEA da razgovara o uvođenju sankcija za izgradnju novih nuklearnih elektrana koje je izgradila Rusija\n22:00 – Pogođena dečija bolnica? Zelenski: „Borićemo se do kraja“, Jedan broj državljana Srbije napustio Ukrajinu\nUzivo iz Kijeva\nUkrajinski TSN javlja da su Rusi pogodili dečju onokološku bolnicu u Kijevu i da ima poginulih, prenosi „Kyiv Independent“. Informaciju je preneo i BBC-jev novinar na svom Tviter profilu.\nPentagon negira tvrdnje Rusije da je „velika verovatnoća“ da su SAD koristile bespilotne letelice da pomognu ukrajinskoj mornarici\nPapa pozvao Zelenskog, izrazio „najdublju bol“\nAmbasador Srbije u Kijevu za RTS: Jedan broj državljana Srbije napustio Ukrajinu\nDelovi Kijeva bez struje\nNajmanje 12 ljudi je ubijeno za 10 dana u posledicama granatiranja DNR od strane ukrajinskih snaga – Sputnik\nMapa trenutne situacije na terenu u Kijevu prema BBC-ju\nTrenutna situacija u Kijevu / BBC\nCela Ukrajna / BBC\nZemlje koje su zatvorile avio saobraćaj za letove ruskih kompanija.\n21:00 – U Kijevu sirene, Nato izjavio da je Rusi neočekivano sporo napreduju, Zaharova: Ne može se ignorisati konfrontaciona politika NATO\nKomanda Vazduhoplovstva Oružanih snaga Ukrajine: Ruski gubitci poslednjih 24h – Borbeni avion SU-30, 11 helikoptera, 2 aviona Su-25, 2 lovca Il-76, kolona opreme i ešalon goriva, prenosi The Kyiv Independent\n21:00 – Rusija svoj spor napredak pravda pauzom zarad pregovora, „Imaju problema“, objasnio je zvaničnik NATO, ukazujući na najnovije obaveštajne podatke alijanse. „Nedostaje im dizel, usporavaju i moral je očigledno problem. izjavio zvaničnik NATO-a CNN-u\nU Kijevu sirene za opasnost\nBritanski MSP sastavio novu listu ruskih oligarha koji će biti sankcionisani, piše Sandej tajms.\nAfrikanci koji pokušavaju da pobegnu iz Ukrajine žale se na poteškoće i diskriminaciju na kopnenim granicama u EU. – BBC\nOko 300 zaposlenih u Misiji OEBS-a u Ukrajini evakuisano u Moldaviju – OEBS\nInicijativa za pristupanje Finske NATO-u ušla je u parlament\nPortugal, Češka i Holandija, članice NATO-a, najavili su slanje vojne pomoći Ukrajini – CNN\nJutjub planira da blokira Russia Today, za sada im samo blokirao prihode\nLider ruskog regiona Čečenije Kadirov rekao je da je rasporedio svoje borce u Ukrajinu da se pridruže borbi sa ruskim trupama – The Telegraph\nRuski milijarder Roman Abramovič predao je „upravljanje“ fudbalskim klubom poverenicima njegove dobrotvorne fondacije. – BBC\n20:00 – Ruske snage blizu nuklearne elektrane u Zaporožju, Bajden spomenu treći svetski rat, Erdogan konstruktivan, Nemačka šalje naoružanje Ukrajini, dvoje Grka nastradalo\nUkrajina: „Ruske snage blizu nuklearne elektrane u Zaporožju“. Ruska vojska približava se ukrajinskoj nuklearnoj elektrani u Zaporožju, na jugoistoku zemlje, saopštio je danas savetnik ukrajinskog ministra unutrašnjih poslova Vadim Denisenko. Kako je naveo, ruske snage su usmerile rakete ka tom mestu, prenosi Rojters. – N1\nBajden: Imamo samo dve opcije, jedna od njih je Treći svetski rat, rekao Bajden u intervju sa podkasterom Brajanom Tajlerom Koenom.\nEksplozija pogodila grad Rovenki u LNR, verovatno je bio raketni napad, kažu lokalne vlasti\nAlijev i Erdogan ponudili da organizuju pregovore – TAS S\nNemačka će poslati Ukrajini 1.000 protivtenkovskih i 500 raketa Stinger – Sputnik\nZelenski tvrdi da su se „sve evropske zemlje“ složile da Rusiju odvoje od SWIFT-a\nDvoje Grka je poginulo, a još šest je ranjeno kada je Rusija bomabrdovala oblast nedaleko od Marijupolja u Ukrajini, saopštilo je grčko Ministarstvo spoljnih poslova, koje je pozvalo na razgovor ruskog ambasadora u Atini nakon verbalnog demarša.\nEksplozija je navodno pogodila LPR naftnu fabriku\nSve utakmice odbojkaške Lige nacija 2022. prebačene su iz Rusije\nFrans Press objavio mapu osvojene teritorije u Ukrajini od strane Rusa\n19:00 – Kolona ruskih tenkova ka Harkovu, Hakerski napadi na Rusiju u toku, napad na Nikolajev strateški bitan pomorski grad\nCNN javlja kako je u toku veliki napad na strateški pomorski grad Nikolajev na jugu Ukrajine. Rusi ga napadaju iz vazduha i sa tla. CNN piše kako je do napada došlo nakon što su ukrajinski vojnici ispalili hice upozorenja pri čemu su otkrili nekoliko sabotera. Grad koji se nalazi kod Crnog mora podigao je svoj most danas za šta meštani kažu da se događa vrlo retko. Most je navodno podignut kako bi se prekinula veza između severnog i južnog dela grada nakon što su se pojavile nepotvrđene informacije oko iskrcavanja ruskih padobranaca u severnim delovima grada.\nVeb sajt novinske agencije RIA Novosti pod masivnim DDoS napadom nakon što su „Anonimusi“ objavili sajber rat Rusiji\nPreko 40 ukrajinskih vojnika dobrovoljno položilo oružje u DNR – izaslanik DNR\nViše od 40 ukrajinskih vojnika dobrovoljno je položilo oružje i pridružilo se Donjeckoj Narodnoj Republici, a povređenima je ukazana lekarska pomoć, izjavila je u subotu Darija Morozova, izaslanica DNR za ljudska prava.\nNemačka je odobrila isporuku 400 bacača granata Ukrajini od strane Holandije.\nKirilenko: „U Donjeckoj oblasti danas ubijeno 19 civila“\nNovi podaci: Na anti-ratnim protestima u Rusiji od četvrtka uhapšeno skoro 2.700 ljudi – N1\nNajteže borbe u Ukrajini vode se „u i oko Harkova“, rekao je u subotu visoki zvaničnik američke odbrane. Zvaničnik je rekao da su SAD takođe videle „tvrd otpor severnom napredovanju ka Kijevu“, prenosi CNN. „Ali najteže borbe koje još uvek procenjujemo su u i oko Harkova“, dodao je zvaničnik. Ruske snage se suočavaju sa otporom svojoj invaziji na severnom delu Ukrajine duž dve ose, rekao je zvaničnik: „dole prema Kijevu i generalno od Belgoroda prema Hakrovu“.\nRuske snage se suočavaju sa „manjim otporom na jugu“, dodao je zvaničnik, piše CNN.\n18:00 – Rusija poslala desetine hiljada vojnika, Turski moreuz otvoren za Ruse, Rusija blokirala Twitter\nNemačka ukinula blokadu slanja oružja Ukrajini\nSAD i EU razmatraju ukidanje SVIFT-a nekim bankama u Rusiji, a ne u celoj zemlji, izveštava CNN\nDodatne sankcije protiv Rusije mogle bi biti uvedene ako Kijev padne, tvrde američki mediji\nSlovenija zatvara vazdušni prostor za ruske avio-kompanije\nRusija je navodno poslala desetine hiljada vojnika u Ukrajinu u protekla 24 sata, rekao je visoki zvaničnik američke odbrane.\nTurski moreuzi otvoreni za prolaz ruskih brodova – Komanda obalske straže Istanbula\nJedan ubijen, jedan ranjen u ukrajinskom granatiranju DNR – Predstavništvo u JCCC\nUkrajinski nacionalisti postavljaju sisteme za lansiranje raketa i artiljeriju u stambenim područjima, kaže rusko Ministarstvo odbrane\nRusija je blokirala pristup Tviteru nekoliko sati nakon što je društvena mreža sprečila oglašavanje ruskih medija na platformi. – N1\nRuska vojska uništila branu Kijev sagrađenu da smanji vodosnabdevanje Krima – Sergej Aksjonov\nAnonimusi preuzeli odgovornost za napad na sajtove Kremlja – Blic\nU Donjecku su se čuli zvuci granatiranja, kaže dopisnik Sputnjika\n17:00 – Rusima naređena totalna ofanziva? Sirene za vazdušnu opasnost\nDopisnik „Gardijana“ objavio je na Tviteru da su sve ruske jedinice dobile naredbu za napredovanje u svim sektorima. Dodaje da ruska agencija piše da je naredba stigla iz Ministarstva obrane nakon što je Ukrajina odbila pregovore.\nKijev Independent je upravo objavio kako je oglašena vazdušna opasnost u više ukrajinskih gradova.\nAmerički dronovi su verovatno bili u vazduhu tokom ukrajinskog napada na ruske brodove, kaže Ministarstvo odbrane Rusije „Želeo bih da skrenem posebnu pažnju na činjenicu da su tokom napada ukrajinskih brodova, strateške američke bespilotne letelice RK-4 Global Havk i MK9A Reaper lutale iznad tog područja“, rekao je portparol MO Igor Konašenkov. „Postoji velika verovatnoća da su američke bespilotne letelice usmerile ukrajinske čamce na brodove ruske Crnomorske flote“, rekao je portparol na brifingu u subotu. Prema informacijama Konašenkova, 16 čamaca ukrajinske mornarice koristeći „taktiku roja” pokušalo je u petak uveče da napadne ruske ratne brodove u blizini ostrva Zminji (Zmijsko ostrvo) kod Odese, na jugozapadu Ukrajine, tokom evakuacije 82 ukrajinska vojnika koji su se predali ruskim snagama sa ostrva.\nPočeo policijski čas u Kijevu\n16:00 – SAD još 350 miliona Ukrajni, Prve izbeglice stigle u Hrvatsku, Preko 150.000 pobeglo iz Ukrajine do sada\nPreko 150.000 pobeglo iz Ukrajine, uglavnom u Poljsku, Mađarsku, Moldaviju, Rumuniju – UN\nSAD su najavile još 350 miliona dolara „trenutne podrške“ Ukrajini, čime je ukupan iznos vojne pomoći u prošloj godini prešao više od milijardu dolara.\nTurska demantovala navode uglavnom zapadno orijentisanih medija da je zabranila prolaz u Crnom moru. Vest je preneta posle twitter objave Zelenskog.\nŠef kabineta ukrajinskog predsednika Volodimira Zelenskog, Mihail Podoljak rekao je da je to neistina i da je Rusija postavila „neprihvatljive uslove i ultimatumske zahteve“.\nPrve izbeglice iz Ukrajine stigle u Hrvatsku – N1\nŽene u Dnjepru prave molotovljeve koktele, od polistirena i korišćenih pivskih flaša, koje planiraju da koriste protiv ruskih snaga. – The Guardian\nMoskva: Strazbur osam godina ignoriše ubistva civila od strane ukrajinskih odreda smrti u Donbasu – RIA\n15:00 – U Kijevu dignut most u vazduh\nŠvedska, Finska, Rumunija i Litvanija zatvaraju vazdušni prostor za Ruske avio prevoznike.\nUkrajinske snage granatirale naselje Luganskoe iz minobacača kalibra 82 mm, kaže DNR\nŠvajcarske vlasti pojačale obezbeđenje u ruskoj ambasadi u Bernu usled pretnji koje je primilo osoblje.\nSrpski ambasador u Kijevu: Naši građani se evakuišu ka zapadu\n14:00 – Rusija: Pošto je Ukrajina odbila razgovore, ruska vojna operacija se nastavlja\nMoskva: Putin je juče naredio ruskim snagama da obustave operaciju u Ukrajini jer je očekivao da će se održati razgovori sa Kijevom\nUpotreba raketa Točka-U u Donjecku krši Ženevsku konvenciju, podaci o incidentu biće poslati međunarodnim organizacijama, kaže DPR\nPoljski premijer izjavio da je i Orban podržao izbacivanje Rusije iz SWIFT-a\nTurski ministar spoljnih poslova navodno u telefonskom razgovoru poručio Lavrovu da dalja eskalacija u Ukrajini neće biti nikome u interesu.\nNovinari ruskih novina Izvestija na udaru vatre u blizini grada Schastie izvan Luganska – Sputnik\n13:00 – Kijev uvod policijski čas, bitke u toku oko Kijeva\nUkrajinska vojska: Do 24. februara, Rusija je izgubila 14 aviona, osam helikoptera, 102 tenka, 536 oklopnih vozila, 15 teških mitraljeza i jedan projektil BUK, saopštila je ukrajinska vojska, a prenosi „Kijev Independent“.\nRusija kaže da zabranjuje avio-kompanijama iz Poljske, Bugarske i Češke da lete u ili iznad Rusije\nSve više država gase program Russia Today\nPolicijski čas u Kijevu biće aktivan od 17:00 do 8:00, svi civili na ulici u ovom trenutku biće smatrani diverzantima, kaže gradonačelnik Kijeva Kličko\nAFP mapa koja prikazuje bitke koje su se odigrale ili su u toku izvan ukrajinske prestonice Kijeva.\nRusko Ministarstvo odbrane upozorava na povećanje lažnih vesti kako ruske snage uspevaju u operaciji\nRafinerija nafte Šebelinski zaustavljena u Ukrajini zbog dejstava – Naftogas\nUkrajinske snage granatirale naselje Zajcevo, kaže DNR\n12:00 – Uništen PVO na putu za Kijev, Zelenski napustio Kijev, Kijev pod kontrolom Ukrajine idalje\nLNR preuzima kontrolu nad Stanicom Luganskaja\nFSB: Tri mine lansirane iz Ukrajine pale su u rusku oblast Rostov, bez žrtava\nRaketna jedinica zemlja-vazduh, koja je sinoć uništena u ruskom raketnom udaru, izgleda je sličan sistem onom koji je Kijev rasporedio u Donbas prošlog meseca. Izgleda slično ruskom BUK, raketnom sistemu srednjeg dometa koji može da obara avione, krstareće rakete i bespilotne letelice. – BBC\nPredsednik ruskog parlamenta Vjačeslav Volodin izjavio je da je predsednik Ukrajine Volodimir Zelenski „žurno napustio Kijev i prešao u Lavov“. Kako je precizirao, on ni u petak nije bio u Kijevu, a snimke koje pušta na društvenim mrežama su, tvrdi, snimljene unapred.\nStambeni objekat u Kijevu slučajno udario ukrajinski Buk, a ne Rusija, kaže izvor Sputnika\n11:00 – Rusi konstatno optužuju Ukrajinu da koristi zabranjene kalibre, Gas ka Evropi se isporučuje bez problema, „Glavni ciljevi i dalje u rukama Ukrajinaca“ kaže Džejms Hepi Britanski ministar odbrane\nOdluka da se Rusija isključi iz brzog globalnog platnog sistema SWIFT će doći za nekoliko dana – ECB\nGradonačelnik Lavova Andrij Sadovij je rekao da su se ruski vojnici povukli nakon sukoba sa vojskom u Brodiju, u zapadnoj Ukrajini.\nZvuk granatiranja čuo se jutros u gradu Hersonu u Ukrajini, severno od poluostrva Krim, od 8 sati jutru. – CNN\nLNR: Ukrajinski nacionalisti granatiraju grad Lisičansk u pokušaju da kompromituju snage LNR\nUkrajinske snage granatirale su Gorlovku u Donjeckoj Narodnoj Republici, ispalivši 8 granata zabranjenog kalibra 152 mm, saopštilo je predstavništvo DNR u Zajedničkom centru za kontrolu i koordinaciju prekida vatre (JCCC).\nHaubice ukrajinskih oružanih snaga primećene u stambenoj zoni Severodonjecka. Ukrajinske snage ispalile 4 rakete Točka-U na teritoriju Republike, saopštila je DNR\nUkrajinski nacionalisti miniraju važne objekte i stambene zgrade, kaže Narodna milicija LNR. Ukrajinci koristili su Grad sisteme da pogode stambena naselja u Starobelsku – MO Rusije\n10:00 – Šef nemačke obaveštajne službe izbavljen iz Ukrajine, Gas iz Rusije se isporučuje bez problema, Zelenski ponovo traži pomoć od EU\nBlic :„Iznenadio ga upad ruskih trupa“. Specijalna nemačka jedinica izbavila je predsednika obaveštajne službe Nemačke BND Bruna Kala iz Ukrajine.\n09:00 – Zelenski traži da Ukrajinu učlane u EU\n„Presudan je trenutak da se jednom zauvek zatvori dugogodišnja diskusija i donese odluka o članstvu Ukrajine u EU“, rekao je on malo pre na Tviteru.\n08:00 – Rusija preuzela kontrolu nad gradom Melitopoljom\nRuska vojska uspostavila je potpunu kontrolu nad Melitopoljom, gradom na jugu Ukrajine, saopštio je danas portparol ruskog Ministarstva odbrane Igor Konašenkov. Naveo je da ruski vojnici preduzimaju sve mere da „osiguraju bezbednost civila i isključe provokacije ukrajinskih specijalnih službi“, prenosi RIA Novosti.\nIako rusko Ministarstvo obrane tvrdi da je zauzelo grad Melitopolj, gradonačelnik toga grada, prema pisanju britanskog Gardijana, tvrdi da ga još uvek kontrolišu ukrajinske snage. I u britanskoj vladi tvrde da, prema njihovima informacijama, ruska tvrdnja o zauzimanju Melitopolja nije tačna te da im celokupna invazija na Ukrajinu ne ide prema planu.\n07:00 – Ukrajina tvrdi: 3.500 ruskih vojnika je ubijeno, Rusija: Uništeno 821 ukrajinskih vojnih ciljeva\nUkrajinska vojska objavila je na svojoj Fejsbuk stranici da je više od 3.500 ruskih vojnika ubijeno, a skoro 200 zarobljeno. Dodaju da je Rusija do sada izgubila i 14 aviona, osam helikoptera i 102 tenka, prenosi BBC.\nRuska vojska uništila je 821 objekata vojne infrastrukture Ukrajine, izjavio je portparol ruskog Ministarstva odbrane general-major Igor Konašenkov.\nKako je precizirao, uništeno je 14 vojnih aerodroma, 19 komunikacijskih punktova, 24 sistema protivvazdušne odbrane S-300 i „Osa“, kao i 48 radiolokacijskih stanica.\n06:00 – Zelenski odbio evakuaciju\nUkrajinski predsednik Vladimir Zelenski odbio je ponudu Vašingtona da mu pomogne u evakuaciji iz Ukrajine, pišu američki mediji. Zelenski je rekao „Potrebna mi je municija, a ne prevoz“, preneo je AP, pozivajući se na višeg obaveštajnog zvaničnika koji je upućena u razgovor. Vašington post je takođe citirao američke i ukrajinske zvaničnike koji su rekli da je američka vlada spremna da pomogne Zelenskom.\n05:00 – Gradonačelnica Vasilkiva: Potpuno smo okupirani\nU toku je treći je dan ruske invazije na Ukrajinu, fokus je na borbama u Kijevu\nRuske snage ušle su juče u predgrađe grada, gde se čuje pucnjava i odjekuju eksplozije\nPutin pozvao je ukrajinsku vojsku da svrgne svoje vođstvo, koje je nazvao „bandom narkomana i neonacista“\nNATO je najavio da će rasporediti dodatne trupe u zemlje istočne Evrope\nEU je juče uvela sankcije Vladimiru Putinu i Sergeju Lavrovu, a novi paket snakcija uvele su i SAD i Velika Britanija\nRusija stavila veto na Rezoluciju Saveta bezbednosti UN, Kina uzdržana\nKomentar o “(Uživo) UKRAJINA Dan 3 – Sirene za opasnost u Kijevu”\nPingback:\t(Uživo) UKRAJINA Dan 4 – ruske trupe ušle u Harkov


Privremena suspenzija takse kao kompromis za nastavak dijaloga GracanicaOnline.Info\n15. januara 2019. 4 min read\nPremijer Kosova Ramuš Haradinaj ima široku podršku građana Kosova vezanu za odluku o uvođenju taksi od 100 odsto na uvoz robe iz Srbije i Bosne i Hercegovine,\nAmerički ambasador u Prištini Filip Kosnet je već izneo stav da Vlada Kosova hitno treba da povuče ovu odluku, navodeći da od nje niko nema koristi, a na adresu kosovske Vlade juče je “stigla” nova poruka Stejt Departmenta u osam tačaka.\nU prvoj tački se navodi da je ova odluka doneta bez konsultacija sa SAD, a u četvrtoj tački da podrška SAD Kosovu nije bezuslovna i da “Kosovo trenutno nosi teret ugrožavanja uspeha dijaloga” i da ako takse ne budu hitno suspendovane, SAD će suspendovati pomoć u oblasti bezbednosti, to jest, podršku Kosovskim bezbednosnim snagama.\nPošto se navodi da svojim “neodgovornim” ponašanjem Kosovo ozbiljno ugrožava prijateljstvo sa SAD, u poruci se takođe ističe da se “uspeh i postizanje sporazuma ne odnosi na ulogu gospođe Mogerini i EU. Postizanje sporazuma je strateški interes SAD-a, tako da je neprihvatljivo da zbog “neodgovornih postupaka kosovskih lidera dovodimo u pitanje ovaj strateški cilj”.\nPošto se izražava razočarenje što nakon pisma američkog predsednika Donalda Trampa predsedniku Kosova nije bilo pozitivnog odgovora od strane kosovske Vlade, “već je povećan obim proizvoda na koje se odnose te takse”, navodi se da će u slučaju da sporazum (sa Srbijom) ne uspe zbog Kosova, teret odgovornosti i posledice snositi Kosovo i pojedinci odgovorni za neuspeh i da Kosovo svojim neodgovornim ponašanjem ozbiljno ugrožava prijateljstvo sa SAD.\nIpak, u trećoj tački, u kojoj se zahteva trenutna suspenzija taksi se navodi i da se “ista tarifa može ponovo uspostaviti ukoliko sporazum sa Srbijom ne uspe”.\nKosovski premijer Ramuš Haradinaj je odmah reagovao na poruku Stejt departmenta, koju su preneli kosovski mediji, navodeći da će Vlada Kosova privremeno ukinuti takse na uvoz srpske robe, ali samo nakon garancije međunarodne zajednice da će biti potpisan konačni sporazum sa Srbijom, koji će za rezultat imati priznanje Kosova.\n„Duboko sam uveren u mogućnost postizanja zakonski obavezujućeg, sveobuhvatnog sporazuma sa Srbijom, koji će da rezultira priznanjem. Mi intenzivno radimo na konačnom ugovoru, finalnom sporazumu, zbog čega smo i predali Veliku knjigu sa poglavljima i nacrtom ovog sporazuma. Ceo ovaj sadržaj smo razvili sa ciljem da se obezbedimo da kada budemo seli sa Srbijom, da imamo održivu materiju, sa činjenicama i argumentima”, napisao na je na svom Facebook profilu Haradinaj.\nŠef parlamentrane grupe Alijanse za budućnost Kosova Ahmet Isufi smatra da i ako ne bude povučena odluka o uvođenju takse na srpsku robu, “neće biti dovedeno u opasnost prijateljstvo sa SAD”, dodajući da je to “prijateljstvo tradicionalno i vekovima kultivisano i kao takvo će i ostati, bez obzira na vlade koje se menjaju”.\nKomentarišući dokument Stejt departmenta koji je stigao na adresu kosovskih institucija, analitičar kosovskih prilika Ramuš Tahiri je izjavio za online novinu Blic da je Vlada Kosova vezala svoju sudbinu za takse, što znači da ako “padnu takse, pada i Vlada”, ali i dodao da će konačnu odluku o tome ipak doneti kosovska Vlada.\n“Ona traži suspendovanje zbog dijaloga kako bi se dao rok od mesec dana za suspenziju, ili za tri meseca, i to je to. A Amerika traži šest meseci, ne ukidanje taksi i suspenziju, što je svojevrsan kompromis do šestog meseca, kako bi dijalog bio nastavljen”, izjavio je Tahiri.\nTahiri je izjavio i da je uvođenje takse na srpsku robu politička, a ne ekonomska mera.\n“Vlada je objasnila zašto i kako ona kaže, insistiraće do pada vlade da se ne povuče taksa, bez obzira na to šta kaže Amerika”, smatra Ramuš Tahiri.\nInače, Al Džazira Balkans, pozivajući se izvor u Stejt departmentu, sinoć je objavila vest da je odbijen zahtev premijera Kosova Ramuša Haradinaja za dobijanje američke vize, kako bi prisustvovao na Molitvenom doručku koji se svake godine, 4. februara, tradicionalno organizuje u Beloj kući. Ovaj medij prenosi da je razlog tome odbijanje Haradinaja da ukine takse na uvoz srpske i robe iz BiH.\nČlanovi njegovog kabineta tvrde da do sada nisu dobili informaciju američke ambasade da je odbijen zahtev za izdavanje vize Haradinaju, a kosovski analitičari podsećaju da je sa velikim zakašnjenjem prošle godine, istim povodom, on na kraju ipak dobio vizu.\nTags: Evropska unija Ramuš Haradinaj Sjedinjene Američke države suspenzija Takse 100%\nPrevious Počeli “informativni razgovori” bivših pripadanika OVK u Hagu\nNext Nastavlja se pritisak za ukidanje uvoznih taksi\n19. oktobra 2021., 22:28


Srebrenica: Održan radni sastanak sa privrednicima - UPSMedia Srebrenica: Održan radni sastanak sa privrednicima – UPSMedia\nDanas je u Srebrenici održan radni sastanak na kojem su prisustvovali predstavnici Opštinske uprave Srebrenica i privredni subjekti sa područja ove opštine.\nSastanak je održan sa ciljem da se zajedničkim snagama jača privreda na području opštine Srebrenica, te da se riješe problemi koje trenutno imaju privrednici koji posluju na području Srebrenice.\nSastanku je prisustovalo oko 40 privrednih subjekata.\n„Postaje tradicija da Opštinska uprava Srebrenica poziva privrednike sa područja opštine na jedno okupljanje, jedan razgovor, a sve u cilju dobijanja informacija šta Opštinska uprava treba da preduzme u cilju povećavanja privrednih aktivnosti na području naše opštine, a da čujemo, sa druge strane, i privrednike koji su njihovi problemi, što se tiče zapošljavanja, radne snage i možda čak edukacije stanovništva, prekvalifikacije, dokvalifikacije. Svi zajedno imamo isti cilj – povećanje produktivnosti, veće zapošljavanje i opstanak stanovništva na ovom području“, izjavio je Cvijetin Maksimović, načelnik Odjeljenja za privredu i razvoj.\n„Ovo je jedan zajednički sastanak pred kraj godine, nije jedini, jer smo se mi tokom godine sastali sa svakim privrednikom pojedinačno. U privredi ima dosta problema, pogotovo u vrijeme kada ni država ne funkcioniše na pravi način i to se odražava i na male lokalne zajednice. Mi se trudimo da budemo jedna produžena ruka privrednicima, svim ljudima koji doprinose opstanku Srebrenice. Svjesni smo, bez privrede, nema ni budžeta, ni zapošljavanja, ni ostanka stanovništva. Činimo sve da otvorimo neke fabrike, da privučemo investitore kroz povlastice koje dajemo“, rekao je na sastanku načelnik opštine Mladen Grujičić.\nKao probleme, privrednici su u prvi plan istakli nedovoljno radne snage i nestručnost radnika.\n„Bavimo se otkupom jagodastog voća, mahom se to odnosi na malinu i kupinu, proizvodimo sadni materijal, imamo sopstvene plantaže organske maline, pokušavamo da se usmjerimo i na neke druge djelatnosti. Ono što bih htio istaći na ovom sastanku jeste da se ovdje pokušavaju dovesti ljudi sa strane, međutim, mislim da dovoljno podrške nemaju domaća preduzeća koja posluju ovdje. Borimo se i mi sa finansijskim problemima, sa radnom snagom“, rekao je na sastanku Ivan Todić, ispred OPZ „Srebrenica“.\nNačelnik opštine najavio je otvaranje novih pogona u Srebrenici.\n„U proteklom periodu smo registrovali šest firmi, od kojih dvije uspješno rade, a četiri, koje su smještene u pogonu ‘Srebrenica prevoza’ nisu startovale iz razloga što imamo problem sa priključkom električne energije, ali vjerujem da ćemo i to do kraja godine riješiti kako bismo sljedeće godine startovali i sa tim pogonima. To su pogoni koji će zapsosliti od pet do 15-20 radnika“, najavio je načelnik.\nJedan od zaključaka sastanka bio je i da Opština ne izdvaja dovoljno za direktnu podršku privrednicima, te da to bude tema na jednoj od narednih sjednica SO Srebrenica, kako bi se ove stavke u budžetu povećale, a sve sa ciljem da se privredni subjekti održe i prošire.\n← Bratunac: Javni poziv za dodjelu kopačica sa plugom za 20 korisnika\nTema dana – gost Radovan Petković →\ndecembar 4, 2020, 3:13 pm


Naslovnica Krajina Banja Luka Na današnji dan prije 22 godine srušena je Ferhad-pašina džamija u Banjoj...\nBanja Luka – Banjalučka Ferhad-pašina džamija, poznata i kao Ferhadija, srušena je do temelja 7. maja 1993. godine. Ferhadija je ujedno i jedna od najznačajnijih džamija u BiH. Bila je dio monumentalne zadužbine Ferhad-paše Sokolovića, posljednjeg bosanskog sandžak-bega i prvog begler-bega, koji je bio rođak čuvenog velikog vezira Mehmed-paše Sokolovića.


MUŠKA POEZIJA U KULTURNOM DODATKU POLITIKE 1989/2001 | Sarajevske Sveske\nMUŠKA POEZIJA U KULTURNOM DODATKU POLITIKE 1989/2001\nMada je odbacivana kao "najmanje politična, odveć apstraktna i najmanje društveno angažirana od svih književnih žanrova" (Arsenijević: 140) poezija ipak predstavlja tekst koji, slično Ostinovim performativima, aktivno konstituiše "realna" značenja u društvenopolitičkom prostoru (Warwick Slinn 1999). Kako u slučaju performativa ne postoji referencijalna stvarnost koja mu neposredno i čisto prethodi, već se pri svakom njegovom izvođenju citira set normi koje su ga omogućile, tako se i poezija može smatrati iskazom koji svoje kulturno značenje crpi i obnavlja iz onih diskursa kulture koji ga omogućavaju. Autoritet norme, čije citiranje proizvodi niz estetskih, političkih i ideoloških posledica, ne podrazumeva samo sferu književnih tradicija i poetika već i brojne društvenokulturne institucije (škole, državu, medije, univerzitet, književna društva i udruženja i dr.) koje takođe determinišu produkciju i percepciju poezije. Teorija performativa može, u kontekstu istorijskog razvoja i statusa (savremene) srpske poezije, poslužiti kao izazov onoj kritičkoj paradigmi koja lirsku poeziju razume kao samoreferencijalni poetski svet; shodno tom tradicionalističkom shvatanju, materijalni tragovi društvenih i političkih praksi suspendovani su zarad aktuelizacije transcedentalnih i, samo naizgled, univerzalističkih vrednosti (nadličnih, nadnacionalnih i nadornih). A s obzirom na to da se "hegemonija uspostavlja tamo gde postoje korespondencija na relaciji kulturni idealinstitucionalna moć i pozivanje na autoritet a ne samo na nasilje" (Connell 2005: 77), shvatanje poezije kao performativa iskoristili bismo za osvetljavanje "onih rodnih praksi koje su otelotvoravale društveno prihvatljive odgovore na problem legitimnosti patrijarhata koji je garantovao dominantnu poziciju muškaraca i subordinaciju žena" (Connell 2005: 77).\nPored pitanja semantičke i ideološke učinkovitosti srpske poezije, njene patrijarhalne i paternalističke aspekte možemo povezati i sa Blumovim shvatanjem pesništva i pesničkih kvaliteta. Kod Harolda Bluma pesnički kvalitet izjednačava se sa muškim vrlinama, a u drami pregovaranja pesnika i njegovog poetičkog oca "književni tekst, u poetičkom i jezičkom smislu, uvek funkcioniše kao testament koji nalaže zamenjivanje uloga mrtvih i živih, predaka i potomaka, očeva i sinova" (Rosić 2008: 58). I dok se ta dramatična nužnost nasleđivanja, odnosno imanja oca u zapadnoj kulturnoj tradiciji odvija u vidu "strašnog terora vezanog za uslove primopredaje prava na javni (književni) govor", u slučaju savremene srpske poezije na prelazu iz XX u XXI vek trebalo bi uvesti dodatnu korekciju koja se odnosi na slabo razvijenu kulturu individualizma, nerazvijenu ideju o primatu slobodne volje pojedinca i nepotpunu ili amorfnu socijalnu stratifikaciju srpskog društva. Zbog toga, ali i zbog naglašenog prisustva diskursa nacionalizma tokom protekle dve decenije, poetički testamenti srpskih pesnika (Jovana Dučića) ne stvaraju kod pesničkih potomaka nužno strah od uticaja; štaviše, u patrijarhalno parohijalnom pogledu na svet čin nasleđivanja doživljava se kao potvrda pripadnosti zajednici.\nStoga će se uvek morati postavljati pitanje da li i kako poezija može da inicira ili onemogući kritiku kulture, u kojoj meri dekonstruiše ili reprodukuje dominantne kulturne ideologije (Warwick Slinn 1999: 58) jer, nije dovoljno da poezija markira nepoželjna represivna polja kulture budući da markiranje ne vodi nužno i njihovom osporavanju ili promeni. Ukoliko želi da podrije hegemoni autoritet rodnih ili maskulinih paradigmi, poetski iskaz mora da "naseli pomenute paradigme" i "progovori iz njih" (Warwick Slinn 1999: 70); taj novi jezik ili jezik razlike, prema rečima Damira Arsenijevića, mora da bude "jezik postajanja subjektom kritike a ne mimetička refleksija unaprijed određenog političkog stava" (133). A ako poezija ne osigura takav jezik, ona najverovatnije ostaje ili na rubovima borbe unutar društvenog i književnog polja, poput dekorativne vinjete, ili se aktivira kao proponent monoloških etnonacionalnih i patrijarhalnih diskursa.\nIako treba imati u vidu njenu autoreferencijalnost i osobenost uslova njene produkcije i recepcije, srpska poezija druge polovine dvadesetog veka predstavlja pogodan prostor za analizu političkih i ideoloških učinaka na polju konstitutisanja maskuliniteta, zato što je reč o stvaralaštvu koje je u sedamdesetim i osamdesetim godinama "imalo snažno prisutnu socijalnu funkciju, što se kasnije nastavilo na istorijski kodifikovana očekivanja društvene zajednice da poezija, i šire uzev, književnost govore u ime nekog, ne samo u ime pesničke privatnosti" (Božović 2007: 91).\nTakođe, polazeći od teze o odsustvu novije srpske poezije na stranicama dnevnih, nedeljnih ili mesečnih časopisa i novina (Božović 2007: ), u radu ćemo se posebno posvetiti uzorku pesama objavljenih upravo na stranicama dnevnog lista, odnosno Politikinog dodatka Kultura Umetnost Nauka (u daljem tekstu Kulturni dodatak), u periodima 19891991. i 2000–2001. godine, verujući da proučavanjem poezije iz i unutar konteksta periodike možemo potpunije osvetliti procedure kojima se poetski govor opire ili podrgava dominantnim političkim i ideološkim diskursima.\nZa razliku od antologija i pojedinačnih zbirki pesama, koje impliciraju privatnu sferu recepcije, poezija objavljena u periodici, a posebno u onoj koja je usko vezana za dnevnoinformativnu štampu, ne samo da dobija poroznije granice kao pojedinačni književni tekst već i zbog specifičnosti periodičkog formata aktivnije deluje u javnom prostoru. Kulturni dodatak izlazi jednom nedeljno i time omogućava stalnost, ujednačenost i ravnomernost u doživljaju vremena i strukturiranju društvenog života kod čitalaca (Beetham 1989: 98) a budući da izlazi subotom, Dodatak se vezuje za simbolički odsečak vremena posvećen odmoru i zadovoljstvu, ali i svojevrsnoj rekapitulaciji radne nedelje.\nPolitikin dodatak počeo je da izlazi krajem 1957. godine, kao sedmični podlistak u kom su objavljivani raznovrsni prilozi posvećeni naučnoj, kulturnoj i književnoj produkciji u SFRJ i svetu. Autorski članci, kraći ogledi i eseji, prikazi i recenzije, intervjui sa savremenicima ili transkripti različitih govora i predavanja predstavljali su tekstualno težište Dodatka dok su poezija i njena funkcija, zbog promenljivog grafičkog položaja na stranicama (poezija u Dodatku nije imala fiksirano mesto, posebnu rubriku ili stranicu), varirale od estetsko jezičkih ukrasa, preko poetskih vinjeta pa sve do reklamno propagandnih, političkih performativa.\nKada govorimo o Kulturnom dodatku na početku devedesetih godina XX veka, treba napomenuti da je u tom trenutku Politika najtiražniji i najuticajniji dnevnik u Srbiji, budući da su štampani mediji bili jedan od glavnih izvora informacija, i da još uvek nije bilo snažnijih opozicionih listova niti nezavisnih televizijskih stanica, što je uslovljeno i činjenicom da je SFRJ početkom 1990. zvanično i dalje bila zajednička država.\nPočetkom i tokom devedesetih godina, najveći broj priloga u Dodatku predstavljaju kritički osvrti, rezencije knjige i razgovori sa savremenicima posvećeni pitanjima krize jugoslovenstva, rehabilitacije nacionalnog identiteta i "povratka zaboravljenim osnovama" autentične srpske kulture mada je 1990. godine jedan od dominantnih diskursa u Kulturnom dodatku i diskurs jugoslovenstva i zajedničke države čije je ugrožene vrednosti trebalo, sudeći po novinskim člancima, braniti od sve snažnijih nacionalističkih aspiracija u Sloveniji i Hrvatskoj.\nPolazeći od tematike, žanrovskih i jezičkostilskih postupaka kao primarnih kriterijuma klasifikacije, obiman pesnički materijal iz perioda 19891991 (samo 1990. u Kulturnom dodatku objavljeno je oko trista pesama) mogli bismo uslovno podeliti na tri dominantne pesničke struje, bitno povezane i sa pitanjima identiteta nacionalne kulture i nacionalnog pamćenja: a) retorika mučeništva i martirološki kompleks, b) glorifikacija prošlosti, kultovi ličnosti i mesta kulturnog pamćenja c) meditativna, urbana i visoko individualizovana poezija .\nPesme iz prve grupe zasnovane su uglavnom na srpskom martirološkom kompleksu Drugog svetskog rata, čije naličje predstavljaju slike neprijatelja kao Drugosti koja je etnički često neodređena. Neprijateljeva Drugost se konstituiše kao uvek preteća, metafizička i istorijska sila koja se pojavljuje u vidu mračnih destruktivnih, nadljudskih i natprirodnih pojava, a njihov dolazak i razornu snagu najavljuju motivi gavranova, crnih glasnika ili apokaliptičkih kiša.\nEgzemplarni tekst u ovoj grupi predstavlja pesma Pas Matije Bećkovića, objavljena u novogodišnjem trobroju Politike za 1990, gde Kulturni dodatak nije bio fizički izdvojen pa su pesme "rasute" na stranicama različitih rubrika (od političkih i društvenih do kulturnih). Pesma Pas grafički je umetnuta u političko informativni članak pod naslovom Jelka sa jednobojnim ukrasima. Članak govori o novoformiranim političkim partijama u Hrvatskoj, njihovim nacionalnim programima i biračima. Pišući o etnički "jednobojnim" programima (obraćaju se skoro isključivo biračima hrvatske nacionalnosti) na novoj političkoj sceni Hrvatske, autor teksta izražava zabrinutost zbog marginalizacije srpskog biračkog tela. I upravo zabrinutost autora članka, intonirana njegovom, čini se, pseudojugoslovenskom orijentacijom, kao i najava radikalnog političkog polarizovanja u Hrvatskoj, predstavljaju tekstovnu pozadinu za resemantizovanje Bećkovićeve pesme u čijem središtu je, takođe, pitanje sukoba.\nPesma je konstruisana u vidu monološkog obraćanja lirskog subjekta neimenovanom adresatu čiji je identitet određen jedino oblicima ličnih zamenica ti i vi. Dok se drugim licem jednine uspostavlja familijaran odnos između lirskog subjekta i adresata, kao odnos dugogodišnjih poznanika, oblikom vi njihov sukob premešta se sa lične na kolektivnu ravan. Iz strofe u strofu gradacijski se evociraju motivi razaranja, ubijanja, patnje i mučenja. Većina slika odnosi se na prostor kuće i porodice, a sam lirski subjekat kao da razume ili opravdava postupke neprijatelja: "Oca ste mi ubili / ...I ovako vam hvala", ili "Majku ste mi na nosila / U zatvor poneli / I to sam pregoreo". Međutim, u poslednjoj strofi uvođenjem motiva psa, jedinog koji se "u našu parnicu nije mešao", kao oličenja potpune nevinosti, Matija Bećković vraća u prvi plan surovost i bezočnost konflikta.\nS obzirom na to da pesma ne sadrži eksplicitne naznake o etničkoj pozadini ili istorijskom trenutku pomenutog sukoba, a da su lirski subjekat i adresat ostali neimenovani, može se reći da Bećkovićev tekst tematizuje opštije iskustvo i načelo ljudskog postojanja  načelo neminovnog sukoba u kom se kao u zatvorenom krugu prepliću aspekti susedskog, bratskog i opšteljudskog odnosa. Kontrast između stravičnih asocijacija na zločine i familijarnog tona obraćanja deo je Bećkovićevog napora da se unutar teksta uspostavlja ironična distanca koju upotpunjuje izraz naša parnica. Ova sintagma, na pozadini društvenog iskustva čitalačke publike, upućuje na beskonačno suđenje kome se ne nazire kraj zbog čega se i sami učesnici posle određenog vremena naviknu na stalno stanje napetosti i nerazrešenog konflikta, odnosno nesporazuma. Takođe, pravnička definicija parnice ukazuje na spor manjih razmera čime Bećković depatetizuje slike straha, ubijanja i mučenja.\nMeđutim, kada se iznutra dijalogizovana značenja pesme pročitaju na pozadini političkog članka, novinski prilog može postati interpretativni ključ u kom se opštost pesme i njena mesta neodređenosti zamenjuju jasnije definisanim detaljima. Pozicioniranjem pesme u centar članka, njena primarna poetska dimenzija pomera se ka ideološkim i političkim značenjima; a ono što je prvobitno bila metafora sukoba, postaje u procesu recepcije alegorija nerešivog nacionalnog raskola, dok se ironični potencijal pesme neutralizuje na fonu emocionalizovanog govora strepnje u novinskom članku. Iako sami autori/autorke ne mogu da "kontrolišu" semantičke učinke objavljenih ili "montiranih" psama u Kulturnom dodatku (budući da su tehnička rešenja izbor urednika), ipak, za konstrukciju političkih značenja i čitalačko razumevanje, kao i za efekat određene pesme nije nimalo nevažno ko je autor književnog teksta. Ime Matije Bećkovića, paratekstovni okvir pesme Pas, istovremeno je i poznato, odnosno priznato javno ime na društvenoj i kulturnoj sceni Srbije tokom devedesetih. Stoga ono može da posuđuje ili oduzima autoritet i vrednost određenom poetskom ili novinskom tekstu, zazivajući kako druge tekstove istog autora tako i njegovu medijsku i ideološku auru.\nPored pesama posvećenih temama mučeništva i neminovnog konflikta, veliki broj tekstova sadrži motive herojske tradicije srpskih ustanaka i mitske matrice usmene poezije kojima se potcrtava ideja o autentičnim načelima nacionalnog identiteta zajednice. Sve je više motiva iz srednjevekovne prošlosti Srbije a lirski subjekti se sve češće obraćaju isključivo muškim figurama: Svetome Savi, Njegošu, Stefanu Lazareviću, Milošu Obiliću i drugima.\nOd njih se, konvencionalnim repertoarom slika i melodramskom retorikom, traži savet kako da se odgovori na nove društvenopolitičke izazove, ili kako da se iznova obnovi zaboravljeni kolektivni identitet; poetski simbolično ćutanje "otaca" srpske kulture može se shvatiti s jedne strane kao postupak intenziviranja osećanja strepnje i očajanja u lirskim subjektima, dok sa druge strane njihove neme figure potvrđuju nediskurzivni univerzalni karakter nacionalne prošlosti i patrijarhalne kulture. Zazivajući slike potpune identifikacije pojedinca i kolektiva, lirski glasovi često klize duž gramatičkih lica (ja, ti, mi), uvodeći u čitalački horizont romantičarsku i poznoromantičarsku predstavu o narodnom pesniku čiji autoritet dolazi iz tradicije na koju se oslanja i iz koje progovara, kao u pesmi Zdravica narodu srpskom za Novu 1990. Ljubivoja Ršumovića, inače poznatog i kritički priznatog autora književnosti za decu.\nU ovom dvostruko prigodnom tekstu (žanrovska oznaka zdravice i 1990-ta kao neposredan povod pevanja) nalazimo čitav kompleks romantizovanih patrijarhalnih slika, a u osnovi svake od njih leži centralna tema i želja lirskog subjekta  rađanje dece. Vrednost i značaj svih segmenata čovekovog života samerava se iz perspektive neupitne vrednosti rađanja dece, na prvom mestu sinova, pa se ideja zajednice naturalizuje isticanjem biološke, "prirodne" osnove heteronormativnog obrasca porodice.\nImajući u vidu žanrovske odlike zdravice, njenu komunikativnost i performativni karakter (u zdravici se izgovora ono što govornik želi da se dogodi) Ršumovićevu pesmu je nemoguće čitati, u okvirima Kulturnog dodatka kao estetski autonoman tekst. U vremenu sve izraženijih diskursa nacionalne samobitnosti, ova pesma korespondira sa publicističkim profilom Kulturnog dodatka ali i drugih rubrika u Politici, profilišući se više kao poetizovani zapis javnog govora, nego kao pesnički iskaz. Lirski subjekat se obraća "narodu" kao jedinstvenom entitetu koji sudeluje u komunikaciji, a koji je zapravo projektovana mitska slika organskog tela.\nNa pozadini empirijske stvarnosti devedesetih, tranzicijskih procesa i bitno drugačijeg ruralnog pejzaža, slike prirode i života u Ršumovićevoj pesmi otkrivaju antimoderni koncept nacije pošto u budućnost nostalgično projektuju vrednosti svojstvene ideologizovanoj prošlosti; arhaizovanom leksikom i sintaksom, povišenim tonom i estradnim patosom, Ršumovićeva pesma, kao medijski govor na granici novogodišnje reklame, promoviše zamisao o kolektivu kao neizdifereniciranoj etničkoj sumi pojedinaca, u kojoj se ukidaju sve druge kategorije razlike (klasne, obrazovne, starosne, polne, rodne, konfesionalne...).\nKada je u pitanju prizivanje nacije posredstvom maskuline figure pesnika, koji govori za sve i u ime svih, posebnu pažnju treba obratiti na pesme posvećene Jovanu Dučiću, koje se intenzivnije promovišu na stranicama Politike u sklopu novoprobuđenog interesovanja za Dučićev život i delo. Konstituisanju kulta Jovana Dučića početkom devedesetih doprinelo je i pokretanje inicijative za prenos njegovih posmrtnih ostataka iz SAD u Trebinje. U Politici se 1990. godine, pored pesama o Dučiću, objavljuje i feljton koji čine Dučićevi tekstovi o nacionalnom pitanju, srpstvu i hrvatstvu, a koji pripadaju poznom dobu Dučićevog života. "Slučaj" Jovana Dučića govori u prilog tezi da časopisi a posebno dnevni informativni listovi sa svojim kulturnim rubrikama veoma intenzivno i delotvorno uspevaju da pokrenu ili perpetuiraju nova čitanja i interpretacije. A pošto je reč o novinskom žanru, učinak ovakvih feljtona ili prigodnih pesama ne ogleda se toliko u inovativnom razumevanju književnih vrednosti, već u pretvaranju figure pisca u simbolički moćan medijski komoditet, čije ime povratno "posuđuje" auru i autoritet svim drugim tekstovima posvećenim Dučiću.\nS obzirom na dominantno prisustvo diskursa nacionalizma, herojske kulture, povratka autentičnim kulturnim i političkim "korenima", i na njihov naglašeno maskulini karakter na početku devedesetih godina, nastojaćemo da sada, u nužno svedenom pregledu reprezentativnih pesama, objavljenih tokom 20002001. godine, preispitamo da li je u Kulturnom dodatku došlo do pomeranja u artikulaciji mnogostrukih vidova maskuliniteta, odnosno da li se postepeno ili naglo otvarao prostor za afirmaciju pesničkih praksi koje su devedesetih bile isključene iz Dodatka a koje su, noseći u sebi subverzivni potencijal razlike, možda mogle da pomere kategoriju muškosti u polje diskurzivnog promišljanja i kritičkog dekonstruisanja.\nPođemo li od statističkog preseka pesama i uporedimo zastupljenost autora i autorki u Kulturnom dodatku sa panoramskim pregledom savremene srpske poezije Tihomira Brajovića  koji formuliše tri osnovna poetička toka: rekuperativna poezija, poezija pesničke emancipacije i poezija inovacije (2009: 1252)  možemo zaključiti sledeće: najveći broj autorskih imena pripada muškarcima (žene čine samo šestinu), elemenata ženske poezije i poezije razlike gotovo i da nema u pesmama, a većina autora/autorki pripada ili se može svrstati u pesničku struju tradicionalizma, komunitarnog sopstva i nacionalnih identiteta. Nešto manji broj uključuje se u poetiku pesničke emancipacije, dok su autori i autorke koje Brajović uključuje u struju pesničke inovacije potpuno nevidljivi zbog čega se Kulturni dodatak može smatrati medijskim nosiocem kulturnog fokalizma "koji podrazumeva usredsređenost oficijelne književne javnosti, gotovo bez izuzetka i više nego što je uobičajeno, na produkciju koja pripada tzv. glavnoj struji, odnosno primetnu nezainteresovanost ili čak ignorantski odnos […] za ono što se zbiva na literarnoj margini, ma kako ona bila shvaćena i (samo)određena" (Brajović 2009: 45).\nU periodu od januara do oktobra 2000. godine, prilozi Kulturnog dodatka izlaze u znaku perpetuiranja psiho-vizuelne i verbalne nacionalne agitacije, poslednjih pokušaja oživljavanja herojske kulture, ali i maskulinizacije političkog života, uz obavezno rekonstituisanje kulta Oca/Otaca  simbolički moćnih figura istorijskih ličnosti kao što su Sveti Sava, Stefan Nemanja i knez Lazar.\nDiskursi nacionalizma u poetskim tekstovima postaju posebno vidljivi nekoliko meseci pred pad režima Slobodana Miloševića, u avgustu i septembru 2000. godine kada se pojačano radi na etničkoj homogenizaciji a kada izlazi i antologija Pevaj, narode moj, u izdanju NIP Turistička štampa iz Beograda, Bagdale iz Kruševca i Udruženja pisaca iz dijaspore, čiji se značaj i zanimljivost ogledaju u nekolikim važnim činjenicama: u pitanju je izbor tekstova srpskih pesnika i pesnikinja dijaspore, odnosno autora/autorki koji nisu značajnije uticali na savremenu pesničku produkciju u Srbiji. Takođe, reč je o umetnički slabijim tekstovima, a sama antologija nije naišla na širi odjek među književnim kritičarima/kama u Srbiji.\nAntologiju izdvaja i činjenica da u Kulturnom dodatku pesme iz drugih antologijskih izbora obično nisu preštampavane, a posebno ne u nekoliko vezanih brojeva. Serijalnost preštampavanja pesama iz pomenute antologije doprinosila je ne samo većoj vidljivosti antologije, već je u skladu sa temama, pesničkim slikama i jezikom pojedinačnih pesama, Kulturni dodatak održavao kontinuitet medijske interpelacije svojih čitalaca na lojalnost "jedinstvenom i homogenom nacionalnom telu".\nFormulisan u obliku imperativa Pevaj, narode moj, naslov antologije sadrži osnovnu strukturu samozadovoljnog poziva na samo-konstituisanje i zajedničko delovanje nacije. Upotreba imperativa uspostavlja neposrednu komunikaciju između ti i ja, čin obraćanja za koji se sa pravom možemo upitati ko se tu i kome obraća, i ko koga identifikuje kao narod. Imajući u vidu da je reč o autorima/autorkama koji/koje žive i stvaraju u inostranstvu, čini se da poziv na pevanje (ali ne i na pisanje; poezija se, dakle, i dalje definiše kao čin usmenosti) predstavlja preokret u postuliranju paradigmi nacionalnog identiteta. On se više ne konstituiše iznutra, iz matice kao centra, već spolja budući da je matica u stanju dezintegracije, a poziv dijaspore treba da joj afirmacijom kolektivnog subjektiviteta (narode moj) povrati homogenost. Međutim, iako deluje kao da dolazi spolja, poziv dijaspore nema za cilj da promoviše nove mogućnosti stvaranja već treba da "zatvori krug obmanjujućeg poretka" (Branka Arsić 2003: 331) u kom su i individualni autori/autorke i narod deo jednog istog totaliteta, u kom je svako individualno Ja progutano do neprepoznavanja, odnosno svako pravo na partikularitet je poreknuto. Naslov antologije ima tu pogodno amorfnu (a ne ambivalentnu ili višeglasnu) formulu u kojoj se jedan isti poziv odnosi i na pesnike dijaspore, na njih kao narod koji peva. U svetlu tako postavljene amorfnosti identiteta nacije, narod je svuda i izvan njega ne postoji ništa: on sam sebe poziva proizvodeći unutar sebe jednu fiktivnu instancu drugosti, onog ti adresata iz imperativa u naslovu antologije. A izbor pesama preštampanih u Kulturnom dodatku korespondira sa, i štaviše, intenzivira toj proces stalnog konstituisanja ili pozivanja na kolektivnost, zajedništvo u kom lirski subjekti pesama često ni u gramatičkoj ravni ne zadržavaju singularnost.\nI mada se u mesecima nakon 5. oktobra otvorenije odbacuju društvene i kulturne politike, iz perioda vladavine Slobodana Miloševića, tematske i poetičke konstante u pesmama objavljenim posle 5. oktobra i dalje pokazuju da nema ozbiljnijeg zaokreta u autorskom/uređivačkom odnosu prema konceptima nacionalne tradicije, kolektivnog identiteta i kulturnog pamćenja, a samim tim ni promene u modelima reprezentacije rodnih identiteta i paradigmi muškosti. Poezija Kulturnog dodatka se i dalje oslanja na postupak "folklorizacije književnosti kao osnovice svih formativnih postupaka" (Kazaz 2011:170) mada treba napomenuti da se na tematsko-motivskom planu tekstovi ipak pomeraju sa ruralnih pesničkih prizora ka slikama ličnog života i gradske svakodnevnice. Sa druge strane, opet se obnavlja testamentarni kult Jovana Dučića, a ženska poezija ili poezija žena prihvata se samo u onoj meri u kojoj svoju poetiku artikuliše u skladu sa pseudouniverzalističkim idejama o estetskoj i umetničkoj autonomiji pesničkog jezika.\nKada govorimo o pesničkoj produkciji žena, samo šesti deo objavljenih pesama u Kulturnom dodatku pripada pesnikinjama, a gotovo sve trasiraju patrijarhalno viđenje ženskog iskustva. Stalnim isticanjem tradicije, prošlosti i njenih očinsko vladarskih likova (svetitelja i knezova), autorke postavljaju pitanje ženske razlike i mnogostrukih ženskih identiteta najčešće u relaciji sa hegemonom muškosti nacionalnog kolektiva ili rodoljubivim pesništvom Desanke Maksimović čiji se lirski glasovi resemantizuju i stavljaju u funkciju afirmisanja poetičkog rekuperativnog opredeljenja i evociranja kolektivne uglavnom muški determinisane herojske tradicije. U celini gledano, ime Desanke Maksimović je česta referenca u pesmama Kulturnog dodatka, ali se ne pojavljuje u funkciji ginokritičkog aktiviranja aspekata rodne razlike ili iskustva marginalnosti (kakvo poseduju pojedine pesme iz ciklusa Tražim pomilovanje). Kada se javi kao jedno od imena iz paralelelne ženske tradicije kontemplativno religioznog pesništva, Desanka Maksimović ne dobija status poetičke "majke" koja progovara svojom drugošću već se zatvara u granice patrijarhalno shvaćene majke čija drugost potvrđuje "univerzalnost" muške paradigme u poeziji.\nEkspanzivnu moć maskuline paradigme u srpskoj poeziji i kulturi (medijskoj kulturi u slučaju Kulturnog dodatka) koja neutralizuje čak i najslabije subverzivne performative, možda najbolje ilustruje slučaj pesme Ljubav Radmile Lazić, autorke čije pesničke zbirke, prema rečima Tihomira Brajovića, predstavljaju "trijumf zanatski zaokruženog i imaginativno raskošnog, na momente spektakularnog ili čak egzibicionistički atraktivnog, feminističkog i rodno inspirativnog pesništva" (2009: 43).\nU pitanju je kraća, rodno prigušena pesma, objavljena 30. septembra 2000 , čiji stihovi imaju skoro kolokvijalnu intonaciju, lišeni su rime, a kompleks stilskih figura zasnovan je na upotrebi nekoliko jednostavnih poređenja, koja su u funkciji izražavanja melanholije, potištenosti i osećanja beskućništva lirskog subjekta, izazvanog odumiranjem ljubavi. Poredeći svoje emotivno i psihološko stanje sa prizorom "siromaška koji svako jutro pred kućom / prebira po kontejneru", subjekat pesme na nenametljiv način depatetizuje potencijalno melodramatičnu temu  sećanje na nekadašnju ljubav  upravo zato što uvodi sliku socijalne bede a potencijalnu banalnost te slike suspenduje deminutivom "siromašak". Pesma nije eksplicitno feministički angažovana, ali kada je čitamo izvan Kulturnog dodatka, u njenom višeglasju prepoznajemo elemente marginalizovanog ženskog iskustva, u koje se pored rodnog upisuje i socijalni identitet.\nMeđutim, semantičke posledice poetskog performativa Radmile Lazić bitno su uslovljene neverbalnim kodovima reprodukcije slike Armana Rasenfosa, pod nazivom Posle kupanja. Reprodukcija je grafički umetnuta između naslova pesme i stihova, što nije bilo uobičajeno u Kulturnom dodatku pošto su po pravilu reprodukcije štampane pored pesme (sa strane, iznad ili ispod) uz očuvanje tekstualne granice. Međutim, u pesmi Radmile Lazić ilustracija sledi odmah nakon naslova, pa Rasenfosova slika kao integralni a vizuelno upečatljiv deo pesme prerasta u nadređeni sistem razumevanja stihova koji, budući štampani kurzivom, ostavljaju utisak da je reč o elementu koji likovno a ne tekstovno prati eterična značenja Rasenfosove slike.\nNa slici je prikazana figura mlade devojke, obučene u prozirnu belu haljinu. Ona sedi na stolici, belim platnom briše nadlanicu leve ruke, i pažljivim ali odsutnim pogledom prati sopstvenu kretnju, dok blago pognuta glava ne dopušta da posmatrač susretne njen pogled. Lirsko sentimentalni štimung slike menja osnovnu atmosferu pesme Radmile Lazić, s obzirom na to da se nasuprot depatetizovanom prizoru čoveka koji prebira po kontejneru postavlja socijalno drugačije kodirana slika. Kamerni građanski enterijer Rasenfosove slike prigušuje socijalnu komponentu pesničke slike u pesmi, a eteričnost i prozračnost devojčinog lika zapravo pojačava sentimentalnost, osećajnost i lirski štimung koji su suptilno naznačeni u izvornom tekstu pesmi ali nikako nisu dominantni. A zahvaljujući strukturaciji pogleda u Rasenfosovoj slici, gde je devojka polutajnovito zatvorena u sebe i time "predata" voajerskom oku posmatrača, onda se i žensko iskustvo odbačenosti iz pesme pacifikuje kao iskustvo koje ne može da ugrozi subjekatsku poziciju čitaoca muškaraca.\nS obzirom na to da mali broj pesama u Kulturnom dodatku pripada ženama i da nalazimo samo nekoliko rodno samosvesnih tekstova (poput pesama Radmile Lazić), možemo tvrditi da Kulturni dodatak predstavlja polje "vladavine muškaraca" o čemu svedoči i poezija na temu odnosa Otac/Sin ili prisustvo figure Oca/Otaca, a nju su pisali muškarci. Pored pesama koje na tradicionalistički način oživljavaju idilično patrijarhalne slike kuće i ognjišta, gde se figura oca pojavljuje u ulozi zaštitničke potpore porodičnog identiteta, važnu funkciju imaju i oni tekstovi u kojima, unutar naglašeno ispovednog tona, figura oca obezbeđuje identitet istosti sinu. Bilo da je reč o simboličkom ocu kulture i duhovnosti (Sveti Sava), čija pojava treba da srpskom nacionalnom identitetu vrati kontinuitet a lirskom subjektu omogući samoprepoznavanje unutar tog kontinuiteta, ili je reč o singularizovanoj figuri umrlog oca, sin se uvek konstituiše ogledanjem sopstvene vrednosti u odnosu na neupitni autoritet oca.\nMeđutim, bez obzira na tvrdnju da je neophodno razlikovati "oca kao psihološku individuu (i/ili književni lik) i oca kao simboličku funkciju (figuru koja obeležava određeno kulturološko i književno polje obiljem svojih značenja) " (Rosić 2008: 42), većina pesama na temu Oca/oca ne sadrži diskurse ambivalentne napetosti u odnosu sin/otac, niti na bilo koji način sin izražava mogućnost otpora tradicionalnim konceptima kulture i svog identiteta, što potvrđuje tezu da ni početkom 2000. godine u pesničkim prilozima Dodatka maskulinitet nema diskurzivni karakter. Odsustvo otpora ili napetosti u odnosu sina prema ocu, uočava se i u procesu uspostavljanja kulta Jovana Dučića, započetog devedesetih godina XX veka simbolično zaokruženog u oktobru 2000. godine kada su njegovi posmrtni ostaci preneti iz Libertvila u Trebinje.\nSam čin prenosa predstavljao je kompleksan kulturnopolitički ritual aproprijacije mrtvog pesnika, čije su implikacije prevazilazile kulturne i društvene okvire hercegovačkog regiona, budući da su na svom putu do Trebinja, posmrtni ostaci "zastali" i u Beogradu gde su im brojni građani i građanke odali počast. Proces aproprijacije Jovana Dučića dobija svoj klimaks u govoru Matije Bećkovića nad pesnikovim grobom. U tom estradno epskom obraćanju, u kom su se preplitala gramatička lica (ja, mi, on) ime Jovana Dučića poslužilo je ponovnom ucrtavanju virtuelnih, a zapravo veoma zgodno fluidnih granica srpske kulturnopolitičke geografije . Revitalizacija kulta i elementi idolatrijskog odnosa prema Dučiću kao jednom od Otaca srpske kulture, treba da posluže obnovi u kojoj svaka individualna smrt predstavlja, u skladu sa parohijalnim duhom, produžetak života zajednice što implicitno saopštava i sam Bećković: "kost nije kost, pokojnik nije pokojnik i grob nije grob".\nSelektivno naglašavanje nacionalne retorike u Dučićevoj poeziji i esejistike da se posebno uočiti na primeru preštampavanja Dučićeve Pesme . Zauzimajući poziciju stranca, onoga ko je u egzilu , lirski subjekat se u pesmi familijarno ali paternalistički obraća narodu sa "moj dobri rode", nabrajajući poznate topose nacionalne retorike i političke mitologije: demonski svemoćan neprijatelj, lakoveran narod skoro infantilne čistote i čednosti, motivi prevare, izdaje i nacionalnog (samo)žrtvovanja. Pesma je, inače, umetnički slaba pa se njenim preštampavanjem ne rasvetljavaju poetički aspekti poezije Jovana Dučića, ali se zato semantička transparentnost Dučićevih stihova, posredovana novinskim diskursima Kulturnog dodatka, stavlja u funkciju ideološki prozirnog teksta koji potvrđuje Dučićevu pripadnost "rodu". Takođe, naglašeno apelativna struktura Dučićevih stihova (drugo lice jednine) omogućava prelaženja tekstualne granice između poetskog teksta i njegovog novinskog okruženja, tako da se adresat pesme i čitaoci Kulturnog dodatka poistovećuju. Autoritativnu snagu Dučićevih posmrtnih ostataka, čijim sahranjivanjem kao simboličnim oceubistvom kolektiv prihvata Dučića kao Oca, pojačava i indikativna fusnota u kojoj se navodi da je pesma prvi put objavljena 1943. u časopisu Amerikanski Srbobran, a da "u knjigama nikada nije preštampavana. Ovo je njeno prvo objavljivanje kod nas, u integralnoj verziji".\nIznad Dučićeve pesme nalazi se reprodukcija slike MOSTWANTED savremenog autora Vladimira Markoskog, koja predstavlja postmodernistički pastiš Munkovog Krika. Umesto izobličene ljudske figure Markoski predstavlja lik Vlade Divca, obučenog u košarkaški dres koji je Divac kao reprezentativac SFRJ nosio na utakmici protiv SSSR 1990. godine u finalu svetskog prvenstva u Argentini, kada je neposredno po završetku utakmice oteo i na parket bacio zastavu sa šahovnicom. S obzirom na tadašnji kontekst gest treba pre razumeti kao projugoslovenski protest i upozorenje: političke i etničke tenzije bile su sve intenzivnije u jugoslovenskim republikama, nijedna od njih još uvek nije imala status nezavisne države, a u košarkaškom timu bili su reprezentativci iz različitih repulika. Sam Vlade Divac izjavio je 2010. godine da zastava, koju je nakon prepirke oteo navijaču, "nije bila hrvatska, nego ustaška zastava koja je trebala završiti na terenu, u toj našoj proslavi svjetskog zlata" . Međutim, sa početkom ratova u jugoslovenskom republikama, i tokom devedesetih godina, postupak Vlade Divca biće u javnosti retroaktivno interpretiran kao gest srpskog nacionalizma.\nU pozadini slike, duž horizonta pruža se zastava SFRJ, iznad koje se skupljaju tamni oblaci, dok su ispod naslikani vatra i groblje sa belim krstovima; lik Vlade Divca nalazi se u na mostu, u prednjem planu i u levom uglu slike, desno od njega pojavljuje se hiperbolizovana slika crnog luka, dok u dnu mosta stoje dve utvarne figure u crnim odelima a njihova lica podsećaju na mrtvačke glave. Na pločniku mosta nacrtan je ambivalentni spoj latiničnog slova m (zaštitni znak Mekdonalds restorana) trozupca i saobraćajnog znaka za pravac kretanja vozila. Mimo konteksta Kulturnog dodatka, slika Vladimira Markoskog može se čitati kao dijaloški koncipiran kritika prošlosti i kolektivnog pamćenja, u kojoj se područja oficijelne i popularne kulture SFRJ blisko dodiruju i mešaju sa elementima savremene globalizovane kulture, ali u verbalno-vizuelnom kolažu na stranici Dodatka Dučićeva pesma zauzima centralno mesto te stoga MOSTWANTED gubi inicijalno višeglasje.\nAmblemi jugoslovenskog državnog i kulturnog identiteta sada se iz perspektive Dučićevog lirskog diskursa o ugroženosti srpske nacije i roda čitaju kao mesta istorijski tragičnih i dijaboličnih iluzija srpskog naroda. Diskretno neutralni beli krstovi groblja mogu se dekodirati kao grobovi "Dučićevog (srpskog) roda" kog su svi varali, lagali "i u pričest otrov sipali", prizivajući asocijacije na srpsko vojničko groblje na Zejtinliku. Divčeve podignute ruke i krik ne referišu više na njegov prvobitni projugoslovenski gest cepanja hrvatske zastave i podizanja jugoslovenske sa petokrakom, već dobijaju čvršće nacionalističko utemeljenje. Premda ni u kom smislu ne dominira slikom, i znak Mekdonalds restorana proizvodi drugačija značenja u novom semiotičkom okruženju: povezan sa paranoidnom mešavinom straha i očajanja (u pesmi se za neprijatelja neprestano upotrebljavaju zamenice svi, svako, svaki) Dučićevog lirskog subjekta, Mekdonalds postaje metonimija globalizacije koja razara "jedinstveno tkivo nacionalnog tela" i to u trenutku veoma dramatičnih promena pa se čitav Dučićev opus u Kulturnom dodatku počinje predstavljati kao neprikosnoveni književni testament.\nU ovom nužno redukovanom pregledu Kulturnog dodatka Politike nismo mogli ni da rekonstruišemo niti da skiciramo razvojne procese u savremenoj srpskoj poeziji, ali smo nastojali da na rubovima dramatičnog društvenoistorijskog perioda, mapiramo neke poetičke i ideološke konstanti u pesmama objavljenim na stranicama jednog od najuticajnijih dnevnih listova u Srbiji.\nPosebnu pažnju posvetili smo različitim modusima upisivanja maskulinih identiteta čiji se nediskurzivni karakter najčešće pojavljivao u pesničkim tekstovima posvećenim pitanju kolektiva, herojske kulture pamćenja kao i rekonstituisanju simboličke, heteronormativne i patrijarhalne figure Oca; njegova testamentarna snaga trebalo je da oglasi heteronormativni poredak zajednice i da afirmacijom načela istosti (između poetičkih potomaka i predaka) onemogući artikulisanje jezika razlike. U tom kontekstu, ni malobrojna poezija žena nije bila prostor delovanja eruptivne ili subverzivne Drugosti koja bi mogla da naseli patrijarhalni pesnički govor, već su ženski glasovi uglavnom potvrđivali tradicionalnu ekonomiju ženskosti i muškosti, povezujući ih sa binarnom opozicijom kulture i prirode, racionalnosti i intuitivnosti, reda i nereda.\nI mada su nakon 5. oktobra u Kulturnom dodatku autorski glasovi pesničke emancipacije dobijali sve više prostora, a elementi epske ratničke kulture slabili i povlačili se na marginu, model nacionalno definisane kulture ostao je i dalje veoma čvrsto ukorenjen kako u poetskim tako i u drugim novinskim prilozima, dok se rasprava o potrebi za novom artikulacijom nacionalnog identiteta polako premeštala iz poezije u eseje, oglede, intervjue i članke.\nArsenijević, Damir. 2007. "Bosna pharmakos – ka političkoj kritici kulture", Sarajevske sveske,\nArsić, Branka. 2003. "Srbi pederi", u: Balkan kao metafora: između globalizacije i fragmentacije, priredili Dušan I. Bijelić i Obrad Savić, Beograd: Beogradski krug.\nBeetham, Margaret. 1989. "Open and Closed: The Periodical as a Publishing Genre", Victorian\nPeriodicals Review, vol. 22, no. 3, 96−100.\nBožović, Gojko. "Nova srpska poezija: između tišine i ruba", Sarajevske sveske, 15/16, 85−114.\nBrajović, Tihomir. 2009. Kratka istorija preobilja. Zrenjanin: Agora.\nConell, R. W. 2005. Masculinities. Berkeley Los Angeles: University of California Press.\n"Dražen mi je bio idol i boli što nismo obnovili naše prijateljstvo", Večernji list, 4. 2. 2010, http://www.vecernji.hr <10. Maj 2012>\nKazaz, Enver. 2011. "Tradicija i tradicije u bosanskohercegovačkoj literarnoj zajednici", Sarajevske sveske, 32/33, 167−181.\nRosić, Tatjana. 2008. Mit o savršenoj biografiji. Beograd: Institut za književnost i umetnost.\nWarwick Slinn, E. 1999. "Poetry and Culture: Performativity and Critique", New Literary History, Vol 3, No. 1, 57−74.


Sputnjik: Od vojske EU najviše štete æe imati EU - B92.net\nSputnjik: Od vojske EU najviše štete æe imati EU\nKakav interes imaju Portugalci u Èeškoj ili Èesi u Portugaliji, pita se èeški potpukovnik u penziji Martin Koler, komentarišuæi stvaranje vojske EU.\nIzvor: Sputnjik sreda, 15.11.2017. | 09:12\nEU je segmentirana po jezicima, nacijama i, najvažnije od svega, po interesima. U sadašnjoj situaciji, mora se imati u vidu da će se na tu evropsku vojsku ili vojni Šengen, svakako odraziti opšti negativni trend unutar sistema EU, navodi on za Sputnjik.\nViše od 20 država EU 13. novembra je potpisalo Pakt o stvaranju odbrambenog saveza "Stalna strukturna saradnja u oblasti bezbednosti i odbrane" (PESKO). Kako je primetila Ursula fon der Lajen, šefica Ministarstva odbrane Nemaèke, potpisivanje tog pakta jeste zapravo korak ka stvaranju evropske vojske.\nPostavlja se pitanje da li taj korak ide u prilog svim èlanicama EU?\nÈeški vojni analitièar, potpukovnik u penziji Martin Koler za Sputnjik kaže da je ovde glavna teza to da evropska armija može odlièno da funkcioniše u teoriji.\n"Pa ipak, postavlja se pitanje da li je ta vojska zaista sposobna za neku konkretnu akciju. Dozvolite da oslikam to pitanjem: kakav interes imaju Portugalci u Èeškoj Republici ili Èesi u Portugaliji? EU je segmentirana po jezicima, nacijama i, najvažnije od svega, po interesima. U sadašnjoj situaciji mora se imati u vidu da će se na tu vojsku svakako odraziti opšti negativni trend unutar sistema EU, jer jedinstvenog evropskog patriotizma nema. Za šta će se, za koju ideju će se boriti ti vojnici?", pita se Koler i dodaje da će tu evropsku vojsku i tako èiniti plaćeni, profesionalni vojnici koji će ratovati za novac, a ne da bi jednog dana njihovo ime stajalo na spomeniku.\nOn takoðe konstatuje da je odluka èeškog ministra odbrane Martina Stropnickog da polovinu èeških kopnenih snaga pripoji 10. Nemaèkoj tenkovskoj diviziji bukvalno vodi ka negiranju Èeške kao države i stvaranju vojnih snaga koje će biti korišćene kao represivni instrument protiv samih Èeha. To će biti glavni cilj novog sistema, jer iz vojno-strateške perspektive, kako tvrdi analitièar, evropska armija jednostavno nema budućnost.\n"Naravno da je Lavrov u pravu, jer NATO u 70 odsto sluèajeva funkcioniše u interesu SAD i odavno ne ispunjava svoje zadatke u smislu zaštite Evrope. Jer, kao prvo, glavni zadatak NATO je bila zaštita Evrope od Varšavskog pakta, koji odavno ne postoji. Kao drugo, potpuno je logièno da će SAD, voðene svojom antiruskom politikom, kreirati strategiju tako da će najveću štetu u eventualnom sukobu doživeti Evropa", smatra Koler.\nÈeški analitièar se nada da će svi razgovori o vojnom sukobu Zapada sa Rusijom ostati mrtvo slovo na papiru, ali konstatuje da bi u sluèaju mogućeg oružanog konflikta, SAD iskoristile priliku da zauzmu još èvršći stav prema državama Evrope.