Računar na poklon porodici Milutinović - Vesti Soko Tv 28.02.2011.godine\nPredsednik Opštine Dimitrije Lukić proteklog petka uručio je računar porodici Milutinović iz Sokobanje, koja ima četvoro dece. Prema procenama opštine Sokobanja i Osnovne škole odlučili smo da ovaj računar poklonimo porodici Milutinović, iz više razloga kaže predsednik Lukić\n28.02.2011. VEST – Računar na poklon porodici Milutinović\nPredsednik Opštine Dimitrije Lukić proteklog petka uručio je računar porodici Milutinović iz Sokobanje, koja ima četvoro dece. Prema procenama opštine Sokobanja i Osnovne škole odlučili smo da ovaj računar poklonimo porodici Milutinović, iz više razloga kaže predsednik Lukić: Prvi je zato što je u ovakvim okolnostima velika hrabrost brinuti na jedan odgovoran i prihvatljiv način o četvoro dece , a s druge strane Lazar Milutinović ko nosilac ovog projekta je na jedan briljantan način učestvovao u Svetosavskoj priredbi, dodaje Lukić. Posle raspisanog Javnog poziva za deponovanje sredstava budžeta kod poslovnih banaka kao jedan od kriterijuma bio je visina sredstava koje banka sprema da opredeli za socijalno odgovorne projekte. AIK banka sa sedištem u Nišu je bila spremna da podrži projekte socijalne odgovornosti, a Opština je u skladu sa tim deponovala sredstva kod te banke, i kao rezultat toga banka je opredelila sredstva za kupovinu jednog računara.


BOSPER: Objavljen poziv za uključivanje u projekat : “Poljoprivredom do bržeg lokalno – ekonomskog razvoja” | RTV SLON\nPočetna Vijesti BOSPER: Objavljen poziv za uključivanje u projekat : “Poljoprivredom do bržeg lokalno...\nBOSPER: Objavljen poziv za uključivanje u projekat : “Poljoprivredom do bržeg lokalno – ekonomskog razvoja”\nObjavio: A. V. - 06/10/2018 13:20\nUdruženje BOSPER kao implementator projekta “Poljoprivredom do bržeg lokalno – ekonomskog razvoja” poziva sve zainteresirane poljoprivrednike sa područja grada Tuzla da se uključe u projekat koji se većinski finansira Budžetskim sredstvima grad Tuzla.\nU projekat se mogu uključiti osobe od 18 do 67 godina starosti koje imaju prebivalište i zemljišni posjed na području grada Tuzla.\nCilj projekta je doprinijeti povećanju kapaciteta za razvoj poljoprivrede na području grada Tuzla u funkciji povećanja proizvodnje hrane, te stvaranja novih prihoda.\nKorisnici u projektu mogu ostvariti pravo na sufinansiranje prilikom:\nNabavke plastenika od 100 m 2 sa sistemom za navodnjavanje\nNabavke steonih junica za proizvodnju mlijeka\nNabavke muznih uređaja – muzilica\nPodizanje zasada stablašica (jabuke, kruške, šljive, trešnje, višnje, oraha i lješnjaka)\nPodizanje zasada maline, jagode, borovnice i aronije (prioritet podizanje zasada\nNabavka opreme, mašina i priključaka za registrirane obrte i zadruge u poljoprivredi\nZa sve korisnike projekta osigurana je edukacija iz neke od tri oblasti: proizvodnje povrća u plastenicima, stočarstvu ili voćarstvu. Nabavke u projektu plastenika, steonih junica, muzilica, opreme, mašina i priključaka podrazumjevaju i vlastito novčano učešće korisnika projekta. Dakle napominjemo da se radi o projektu koji ima i razvojni karakter.\nViše informacija na web stranici www.bosper.ba ili u sjedištu Udruženja BOSPER (Bukinje bb, Tuzla (Staklenik kod Termoelektrane Tuzla) , tel. 035 317 031, 317 030\nSaznajte kako najlakše provjeriti svoje biračko mjesto\nTuzlascope: U nedjelju "Shrek", u ponedjeljak "Povratak Džedaja"


NAPREDNJACI RAZORILI MLADE 150 000 Mladih Otišlo Iz Zemlje, A MIGRANTI PRISTIŽU!\nDevet godina vlasti Srpske napredne stranke razorilo je populaciju mladih u Srbiji. Prema zvaničnim podacima Republičkog zavoda za statistiku, do 2012. je broj mladih između 19 i 29 godina bio veći od jednog miliona, dok je u prošloj godini broj mladih u tom uzrastu pao na ispod 860 hiljada, piše u saopštenju Demokratske omladine.\nSNS tera mlade iz zemlje\nU toku je potpuna depopulacija mladih u Srbiji, jer je za manje od jedne decenije, Srbija ostala bez 150 hiljada mladih, što je približno jednako broju stanovnika grada Kragujevca. Demokratska omladina upozorava da ovakav trend vodi ka nestanku našeg naroda na ovim prostorima, a za to je najveći krivac ova vlast koja sistematski podstiče mlade da napuste Srbiju.\n– Nije samo loša ekonomska situacija razlog zašto je sve manje mladih u Srbiji. Ovo nije ni primarni razlog zašto veliki broj mladih nakon završenog školovanja, a neretko čak i tokom studija, napušta Srbiju. Za nas mlade su glavni problemi: manjak pravne sigurnosti, atak na ljudska prava i slobode kao i stranačko, a ne zapošljavanje po obrazovanju i stručnosti. Napokon, sve manje mladih veruje u mogućnost da će ubrzo doći do suštinskih promena u Srbiji i da ćemo živeti kao što živi i sav normalan svet u Evropskoj uniji – stav je Ivana Vukovića, člana Demokratske omladine.\n– Najnovija istraživanja govore o tome da sve veći broj mladih, više od trećine, želi što pre da napusti Srbiju, što je poražavajući podatak. Moramo da vratimo veru i nadu mladima, da su promene moguće, da se vredi boriti za našu domovinu. Ako to ne postignemo, ova naša zemlja će ostati pusta. A Demokratska omladina će, do kraja, istrajati u nameri da takav scenario spreči – zaključuje Vuković.\nPrethodni tekstKON PLJUJE SRBE, A HVALI SVOJE: Nedisciplinovani ste, pogledajte kako je Izrael dobar!\nSledeći tekstPALMA ZNA KO JE NARUČIO UBISTVO: Otkrio u emisiji i dao do znanja svima!


RTS :: „Oslobođenje Skoplja“ Radeta i Danila Šerbedžije na Festu\nFilm i TV „Oslobođenje Skoplja“ Radeta i Danila Šerbedžije na Festu\nutorak, 28. feb 2017, 12:22 -> 12:32\n„Oslobođenje Skoplja“ Radeta i Danila Šerbedžije na Festu\nFilm „Oslobođenje Skoplja“, hrvatsko-finsko-makedonska koprodukcija u režiji Radeta Šerbedžije i njegovog sina Danila, biće prikazan sutra u Centru „Sava“ na 45. Međunarodnom filmskom festivalu Fest.\nOstvarenje Oslobođenje Skoplja bilo je u širem izboru za nabolji strani film u konkurenciji za Oskara, i u njemu uz Radeta Šerbedžiju glume i Deniz Abdula, Kire Acevski, Stefan Arsić, Hristina Dimovska, finski glumac Miko Nousiainen, Lucija Šerbedžija, Silvija Stojanovska i u debitantskoj ulozi David Todosovski.\nPublika će film moći da vidi na Festu u Centru „Sava“ i u četvtak, a nakon toga biće prikazan i u petak u bioskopu „Fontana“, a u subotu u Ustanovi kulture „Vlada Divljan“.\nGlumac i režiser filma Oslobođenje Skoplja Rade Šerbedžija naveo je agenciji Beta da mu je veoma žao i da je je malo falilo da njegov prvenac bude u najužem izboru za strani film koji je kandidat za Oskara.\n„Nažalost, počeli smo jako kasno da promovišemo film. Nismo ni imali dovoljno novca, imali smo samo jednu projekciju pa smo opet bili ako blizu da uđemo u najuži izbor“, ističe Šerbedžija.\nFilm Oslobođenje Skoplja rađen je po pozorišnoj predstavi Dušana Jovanovića o propadanju jedne porodice u Drugom svetskom ratu, gde je u središtu pažnje dečak koji živi sa majkom pod nemačkom okupacijom, dok mu se otac bori u partizanima, a majka, u želji da spase porodicu, stupa u blisku vezu sa nemačkim oficirom kod koga je zaposlena.\nOslobođenje Skoplja Radetu Šerbedžiji prva je filmska režija i sa njom je konkurisao za Oskara. Scenario su potpisali takođe otac i sin.\n(utorak, 28. feb 2017, 13:26) - anonymous [neregistrovani]\nРади потпуне информације, "Ослобођење Скопља" је највећу популарност стекло кроз истоимену позоришну представу која је прмијерно изведена почетком јуна месеца 1978 године, а у режији једног од највећих редитеља са ових простора Љубише Ристића. Политичка опредељеност не сме бити препрека да великани уметности буду поменути у похвалном контексту.


verzija OS 16299.334\nRešava problem zbog kog korisnici ne mogu da izaberu U redu nakon unosa akreditiva na komandnoj liniji u operativnom sistemu Windows Server u verziji 1709.\nRešava problem zbog kog Bluetooth uređaji ne uspevaju da prime podatke nakon ponovnog pokretanja.\nRešava problem zbog kog se povremeno javlja greška na serveru tokom prenosa datoteka. U pitanju je greška „Stop D1 in tcpip!TcpSegmentTcbSend“.\nAdrese problem zbog kog iSCSI RESET može da aktivira preuzimanje posla instance koja padne od strane klastera.\nRešava problem u MPIO gde bi prolazni SCSI zahtevi mogli da dovedu do greške zaustavljanja ako disk čeka na uklanjanje.\nRešava problem zbog kog obrada smernica grupe može biti neuspešna i zbog toga može doći do uklanjanja smernica. Ovo se dešava ako dužina pravila smernice za Zaštitni zid Windows zaštitnika prelazi 260 znakova.\nAdrese problem koji izaziva nova privilegija u operativnim sistemima Windows Server 2016 i Windows 10 u verziji 1709 pod imenom „Pribavljanje oznake za imitiranje za nekog drugog korisnika u istoj sesiji“. Kada se primeni pomoću smernica grupe na te računare, gpresult /h ne uspeva da generiše podatke iz izveštavanja za bilo koju postavku koju je podesilo proširenje Security Configuration Engine (SCE). Poruka o grešci glasi „Zahtevana vrednost za SeDelegateSessionUserImpersonatePrivilege nije pronađena”. Sistem za upravljanje smernicama grupe ne uspeva da prikaže privilegije na kartici „Postavke“ za GPO gde je postavka konfigurisana.\nRešava problem zbog kog se mogu javiti greške prilikom pristupa WebDAV datotekama ili fasciklama na nekoj SharePoint lokaciji ako ime datoteke ili fascikle sadrži višebajtne znakove.\nRešava problem zbog se izveštaj o licenci udaljene radne površine oštećuje kada je pređe ograničenje veličine 4 kB.\nRešava problem zbog kog medijska platforma prestaje da se odaziva prilikom brze promene kamera na uređaju.\nRešava problem zbog kog medijska platforma prestaje da se odaziva što utiče na reprodukciju medijskih sadržaja u programima Microsoft Edge, Internet Explorer i Microsoft PowerPoint.\nRešava problem sa prostornim zvukom kada se koristi u vezi sa formatom Dolby Atmos for Headphones.\nRešava problem zbog kog se prikazuje upit za akreditive koji zahteva privilegije administratora kada standardni korisnički nalog izvodi prvo prijavljivanje na Windows 10 uređaj koji je primenjen preko rešenja Windows Autopilot.\nRešava problem zbog kog pločice u Start meniju nisu očuvane prilikom nadogradnje operativnog sistema Windows 10 u verziji 1607 na Windows 10 u verziji 1709.\nRešava problem sa alatkom za proveru pravopisa i prilagođenim rečnicima.\nRešava problem sa funkcijom pritiskanja i držanja tokom korišćenja olovke u režimu tablet računara.\nAdrese problem sa uređivanjem polja za lozinku na vebu preko tastature na ekranu osetljivom na dodir.\nRešava problem zbog kog neki Bluetooth čitači kartica ne rade nakon ponovnog pokretanja.\nRešava problem zbog kog se prekida veza sa monitorima kada se računar probudi iz stanja spavanja.\nTakođe možete da otkucate upit Osnovni podaci o računaruu polju za pretragu na traci zadataka da biste potvrdili da uređaj koristi očekivanu verziju OS.\nDa biste dobili spisak datoteka koje su obezbeđene u ovoj ispravci, preuzmite informacije o datotekama za kumulativnu ispravku 4089848.


Kup evropskih šampiona 1956/1957. - Wikipedia\n1. august 1956. – 30. maj 1957.\n170 (3,86 po utakmici)\nDennis Viollet (9 golova)\nKup evropskih šampiona 1956/57. je bila druga sezona Evropskog nogometnog kupa pod pokroviteljstvom UEFA-e. Takmičenje je osvojio po drugi put Real Madrid koji je u finalu pobjedio Fiorentinu 2-0 igranog na stadionu Santiago Bernabéu u Madridu, 30. maja 1957.\nNakon velikog uspjeha prvog turnira, šest novih zemalja zatražio je da se pridruže: Bugarska, Čehoslovačka, Engleska, Luksemburg, Rumunija i Turska. Priključivanje Engleske bio je veliki dođaj za Evropski kup. Dodatno mjesto pripalo je šampionu Evrope zauzimajući slobodno mjesto nakon ujedinjenja Saara sa Zapadnom Njemačkom.\nLokacija svih ekipa Kupa evropskih šampiona 1956/57. uključujući i kvalifikacijske ekipe.\nŽrijeb za kvalifikacije održan je u sjedištu UEFA-e u Parizu 29. juna 1956. U žrijebu je ukupno bila 21 ekipa. Real Madrid kao aktuelni prvak nije bio u kvalifikacionom žrijebu. Sve ekipe izuzimajući Real Madrid bili su grupisani geografski u tri šešira. Prva četiri kluba koja su bila izvučena u svakom šeširu morali su igrati kvalifikacije u septembru, dok su preostala tri kluba u svakom šeširu imali obezbjeđeno učešće u Kupu šampiona bez kvalifikacija.\nKalendar je odlučen od strane uključenih timova, uz uslov da sve utakmice odigraju do 1. oktobra.\nSlovan UNV Bratislava 4–2 CWKS Varšava 4–0 0–2\n1 Borussia Dortmund je zbog identične gol razlike 5-5 morala igrati playoff protiv Spora Luxembourga.\n1. august 1956. Borussia Dortmund 4–3 Spora Luxembourg\nPreißler 61', 73' Izvještaj Boreux 25', 34', 88' Stadion: Rote Erde\nSudac: Johan Heinrich Martens\n26. august 1956. Dinamo Bucureşti 3–1 Galatasaray\nEne 84' Izvještaj Oktay 77' Stadion: Național\nSudac: Francesco Liverani\n12. septembar 1956. Anderlecht 0–2 Manchester United\nIzvještaj Viollet 25'\nTaylor 75' Stadion: Émile Versé\nSudac: Leopold Sylvain Horn\nSlovan UNV Bratislava v CWKS Varšava\n12. septembar 1956. Slovan UNV Bratislava 4–0 CWKS Varšava\nMoravčík 40' Izvještaj Stadion: Tehelné pole\nSudac: Friedrich Mayer\n19. septembar 1956. AGF Aarhus 1–1 Nice\nErik Bechmann Jensen 16' Izvještaj Foix 61' Stadion: Idrætsparken\n20. septembar 1956. Porto 1–2 Athletic Bilbao\nMatos 54' Izvještaj Gaínza 8'\nCanito 75' Stadion: Estádio das Antas\nSudac: Mario Maurelli\n6. septembar 1956. Spora Luxembourg 2–1 Borussia Dortmund\nLetsch 39' Izvještaj Preißler 28' Stadion: Stade Municipal\nSudac: Karl Lescart\nSveukupni rezultat 5-5 između Borussije Dortmund i Spore Luxembourg zahtjevalo je igranje playoff-a.\nCWKS Varšava v Slovan UNV Bratislava\n19. septembar 1956. CWKS Varšava 2–0 Slovan UNV Bratislava\nBrychczy 63' Izvještaj Stadion: Wojska Polskiego\nSlovan UNV Bratislava pobjednik sveukupnim rezultatom 4–2.\n26. septembar 1956. Manchester United 10–0 Anderlecht\nBerry 75' Izvještaj Stadion: Maine Road\nSudac: Sandy Griffiths\nManchester United pobjednik sveukupnim rezultatom 12–0.\n26. septembar 1956. Athletic Bilbao 3–2 Porto\nArteche 14', 73' (pen.), 82' Izvještaj Hernâni 4'\nMatos 20' Stadion: San Mamés\nAthletic Bilbao pobjednik sveukupnim rezultatom 5–3.\n27. septembar 1956. Nice 5–1 AGF Aarhus\nFaivre 45', 60' Izvještaj Jensen 77' Stadion: Stade du Ray\nSudac: John Husband\nNice pobjednik sveukupnim rezultatom 6–2.\n30. septembar 1956. Galatasaray 2–1 Dinamo Bucureşti\nOktay 89' Izvještaj Suru 31' Stadion: Ali Sami Yen\nSudac: Gustav Jiranek\nDinamo Bucureşti pobjednik sveukupnim rezultatom 4–3.\n16. septembar 1956. Borussia Dortmund 7–0 Spora Luxembourg\nPeters 57' Izvještaj Stadion: Rote Erde\nSudac: Fritz Buchmüller\nCDNA Sofija 10–4 Dinamo Bucureşti 8–1 2–3\nReal Madrid 5–52 Rapid Beč 4–2 1–3\nRapid JC 3–6 Crvena zvezda 3–4 0–2\n1 Nice i Rangers su zbog neriješenog rezultata nakon dvije utakmice igrali playoff u kojem Nice slavi pobjedu rezultatom 3–1 te obezbjeđuje plasman u četvrtfinale.\n2 Real Madrid i Rapid Beč su igrali playoff u kojem Real Madrid pobjeđuje 2–0 i obezbjeđuje plasman u četvrtfinale.\n3 Druga utakmica je igrana na stadionu Heysel u Briselu.\n17. oktobar 1956. Manchester United 3–2 Borussia Dortmund\nPegg 35' Izvještaj Kapitulski 68'\nPreißler 75' Stadion: Maine Road\nCDNA Sofija v Dinamo Bucureşti\n17. oktobar 1956. CDNA Sofija 8–1 Dinamo Bucureşti\nDimitrov 80' Izvještaj Băcut 71' (pen.) Stadion: Vasil Levski\nSudac: Vasa Stefanović\n24. oktobar 1956. Rangers 2–1 Nice\nSimpson 81' Izvještaj Faivre 23' Stadion: Ibrox\n24. oktobar 1956. Slovan UNV Bratislava 1–0 Grasshopper\nMoravčík 20' Izvještaj Stadion: Tehelné pole\nSudac: Fritz Seipelt\nReal Madrid v Rapid Beč\n1. novembar 1956. Real Madrid 4–2 Rapid Beč\nMarsal 60', 63' Izvještaj Dienst 58'\nGießer 90' Stadion: Santiago Bernabéu\nSudac: Gottfried Dienst\nRapid JC v Crvena zvezda\n3. novembar 1956. Rapid JC 3–4 Crvena zvezda\nTasić 81' (og.) Izvještaj Kostić 4', 75'\nRudinski 82' Stadion: Gemeentelijk\n21. novembar 1956. Fiorentina 1–1 Norrköping\nBizzarri 15' Izvještaj Bild 8' Stadion: Comunale\nSudac: Dean Harzic\n22. novembar 1956. Athletic Bilbao 3–2 Budapest Honvéd\nArieta 82' Izvještaj Budai II 75'\nKocsis 85' Stadion: San Mamés\nCrvena zvezda v Rapid JC\n8. novembar 1956. Crvena zvezda 2–0 Rapid JC\nKostić 84' Izvještaj Stadion: JNA\nSudac: Rudolf Roman\nCrvena zvezda pobjednik sveukupnim rezultatom 6–3.\n14. novembar 1956. Nice 2–1 Rangers\nFoix 64' Izvještaj Hubbard 40' (pen.) Stadion: Stade du Ray\nSudac: Riccardo Pieri\nSveukupni rezultat 3-3 između Nice i Rangersa zahtjevalo je igranje playoff-a.\nRapid Beč v Real Madrid\n14. novembar 1956. Rapid Beč 3–1 Real Madrid\nHappel 18', 38' (pen.), 40' Izvještaj Di Stéfano 60' Stadion: Praterstadion\nSveukupni rezultat 5-5 između Rapida i Reala zahtjevalo je igranje playoff-a.\n21. novembar 1956. Borussia Dortmund 0–0 Manchester United\nIzvještaj Stadion: Rote Erde\n28. novembar 1956. Norrköping 0–1 Fiorentina\nIzvještaj Virgili 16' Stadion: Stadio Olimpico\nFiorentina pobjednik sveukupnim rezultatom 2–1.\n12 December 1956 Grasshopper 2–0 Slovan UNV Bratislava\nDuret 89' Izvještaj Stadion: Grünwalder St.\nGrasshopper pobjednik sveukupnim rezultatom 2–1.\n20. decembar 1956. Budapest Honvéd 3–3 Athletic Bilbao\nPuskás 86' Izvještaj Merodio 1', 72'\nArieta 67' Stadion: Heysel\nAthletic Bilbao pobjednik sveukupnim rezultatom 6–5.\nDinamo Bucureşti v CDNA Sofija\n30. decembar 1956. Dinamo Bucureşti 3–2 CDNA Sofija\nNeagu 84' Izvještaj Stoyanov 23'\nYanev 62' Stadion: Stadionul Republicii\nCDNA Sofija pobjednik sveukupnim rezultatom 10–4.\n28. novembar 1956. Nice 3–1 Rangers\nFaivre 75' Izvještaj Bonvin 51' (a.g.) Stadion: Parc des Princes\n13. decembar 1956. Real Madrid 2–0 Rapid Beč\nKopa 23' Izvještaj Stadion: Santiago Bernabéu\nSudac: Alfred Bond\nCrvena zvezda 4–3 CDNA Sofija 3–1 1–2\n16. januar 1957. Athletic Bilbao 5–3 Manchester United\nArteche 78' Izvještaj Taylor 48'\nWhelan 85' Stadion: San Mamés\n6. februar 1957. Fiorentina 3–1 Grasshopper\nTaccola 10', 12' Izvještaj Ballaman 31' Stadion: Comunale\n14. februar 1957. Real Madrid 3–0 Nice\nMateos 49', 72' Izvještaj Stadion: Santiago Bernabéu\nCrvena zvezda v CDNA Sofija\n17. februar 1957. Crvena zvezda 3–1 CDNA Sofija\nPopović 53' Izvještaj Yanev 88' Stadion: JNA\n6. februar 1957. Manchester United 3–0 Athletic Bilbao\nBerry 85' Izvještaj Stadion: Maine Road\nManchester United pobjednik sveukupnim rezultatom 6–5.\nCDNA Sofija v Crvena zvezda\n24. februar 1957. CDNA Sofija 2–1 Crvena zvezda\nPanayotov 39' Izvještaj Tasić 29' (pen.) Stadion: Vasil Levski\nSudac: Nikolai Latyshev\nCrvena zvezda pobjednik sveukupnim rezultatom 4–3.\n27. februar 1957. Grasshopper 2–2 Fiorentina\nVukosavljević 85' Izvještaj Julinho 7'\nMontuori 52' Stadion: Hardturm\nFiorentina pobjednik sveukupnim rezultatom 5–3.\n14. mart 1957. Nice 2–3 Real Madrid\nFerry 82' (pen.) Izvještaj Joseíto 45'\nDi Stéfano 50', 79' Stadion: Stade du Ray\nCrvena zvezda 0–1 Fiorentina 0–1 0–0\nCrvena zvezda v Fiorentina\n3. april 1957. Crvena zvezda 0–1 Fiorentina\nIzvještaj Prini 88' Stadion: JNA\n11. april 1957. Real Madrid 3–1 Manchester United\nMateos 83' Izvještaj Taylor 82' Stadion: Santiago Bernabéu\nFiorentina v Crvena zvezda\n18. april 1957. Fiorentina 0–0 Crvena zvezda\nIzvještaj Stadion: Comunale\nSudac: Klaas Schipper\nFiorentina pobjednik sveukupnim rezultatom 1–0.\n25. april 1957. Manchester United 2–2 Real Madrid\nCharlton 85' Izvještaj Kopa 25'\nRial 33' Stadion: Old Trafford\nSudac: Marcel Lequesne\nReal Madrid pobjednik sveukupnim rezultatom 5–3.\nGlavni članak: Finale Kupa evropskih šampiona 1957.\nNajbolji strijelac Kupa evropskih šampiona je bio Dennis Viollet koji je postigao 9 golova (uključujući i kvalifikacije).\nBora Kostić Crvena zvezda 5\nIvan Petkov Kolev CDNA Sofija 4\nErnst Happel Rapid Beč 3\n^ 1956/57: Gento doubles up for Madrid,uefa.com; pristupljeno: 17. 9. 2014.\n^ Lista strijelaca kvalifikacione faze Kupa evropskih šampiona 1956/57, uefa.com Archived 2014-11-10 na Wayback Machine; pristupljeno: 17. 9. 2014.\n^ Lista strijelaca grupne faze Kupa evropskih šampiona 1956/57, uefa.com; pristupljeno: 17. 9. 2014.\nKup evropskih šampiona 1956/1957. na zvaničnoj stranici UEFA-e\nKup evropskih šampiona 1956/1957. na rsssf.com\nKup evropskih šampiona, uefa.com\nChampions League 1956/57, sharkscores.com\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Kup_evropskih_šampiona_1956/1957.&oldid=3342076"\n1956. u nogometu\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 24 august 2021 u 13:39.


Obamina ofanziva šarma | Politika | DW | 22.01.2014\nAfera o špijuniranju već mesecima opterećuje odnose Berlina i Vašingtona, Barak Obama u intervjuu za nemački ZDF nije obećao da će zauzdati nadzor NSA. Da li je njegov šarm dovoljan da se popravi situacija?\nPrisluškivanje privatnog mobilnog telefona Angele Merkel i masovni nadzor nemačkih građana mogli bi da imaju i pravne posledice po Amerikance. Naime, po pisanju magazina „Špigel“ i „Frankfurter algemajne Cajtung“, nemačko državno tužilaštvo razmišlja o pokretanju istrage o aferi NSA.\nDoduše, još uvek se ne zna tačno protiv koga će se voditi istraga ako do nje uopšte dođe. Po podacima lista „Frankfurter algemajne cajtung“ radi se samo o pojedincima, a ne i državama, odnosno američkoj vladi. Na primer, pretres američke ambasade u Berlinu i zaplena dokumenata koje se tamo čuvaju ne dolazi u obzir, prenosi taj list.\nZDF-intervju sa Obamom\n„Naravno, radi se odmeravanju situacije: koliko će štete izazvati pokretanje postupka protiv građana Amerike ili institucija iz te države“, kaže Filip Misfelder, portparol za spoljnu politiku poslaničkog kluba stranaka Unije (CDU/CSU). „Verujem da bi to na američkog strani izazvalo ogorčenje. Sa druge strane, mi smo pravna država i dužni smo da poštujemo svoje principe.“\nDakle, odnosi prema Americi su i dalje napeti. Što se tiče dugo očekivanog govora Obame na temu NSA, koji je predsednik održao u petak 17.1, nemački političari različito ocenjuju ono što je rečeno. Na primer, Stiven Majer iz CSU kaže da je to korak u dobrom pravcu. Sa druge strane, Jan Filip Albreht, predstavnik nemačke stranke Zelenih u Evropskom parlamentu, smatra da su to samo lepe priče, bez težine. Naime, američki predsednik je obećao nezavisni mehanizam kontrole nad NSA, ali ne i promene u spornim programima za špijuniranje. Obama je takođe ponovio da šefovi prijateljskih država ne bi trebalo da budu prisluškivani.\nEkskluzivni intervju kao pilula za smirenje\nAmerički predsednik se Nemcima obratio i direktno u 15-minutnom ekskluzivnom intervjuu za drugi kanal nemačkog javnog servisa. Tokom razgovara sa novinarom Klausom Kleberom u Beloj kući, američki predsednik je naglasio „poverenje i prijateljstvo“ između sebe i kancelarke Angele Merkel, i izrazio razumevanje za brige Nemaca.\n„U pitanju je bio samo pokušaj da se umire Nemci“, kaže za Dojče vele Stiven Birlig, profesor za transatlantske odnose sa Univerziteta u Regenzburgu. Po mišljenju tog stručnjaka, predsednik je nameravao da istakne svoj pozitivan stav, ali ne i nove činjenice o aferi NSA. „On se oslanja na popularnost koju je nekada imao u Nemačkoj. Ali od Obamine harizme i nije ostalo puno iz nemačke perspektive.“\nARD-intervju sa Putinom\nI zaista, predsednik u intervjuu nije rekao ništa zaista novo, čak ni na direktna pitanja nemačkog novinara. Birling kaže da Obama neće promeniti svoju politiku samo zato što su Nemci uznemireni, jer Nemačka nema toliku težinu za Ameriku koliko neke druge zemlje: „Nemačka više nije tako važan partner.“\nMedijski psiholog Džo Grebel je taj intervju doživeo na drugačiji način. On smatra da je ovo obraćanje dokaz da Obama ozbiljno shvata Nemce. „Nemačka je dovoljno važna za Obamu da se direktno obrati celoj zemlji“, kaže Grebel za Dojče vele. „U suprotnom, ne bi se potrudio da taj neuobičajeni i izuzetni intervju”\n„Gugutanje“ i provokacije\nValja se podsetiti da je i prethodni američki predsednik Džordž Buš dao intervju za nemačku televiziju. Zabine Kristijansen iz nemačkog javnog servisa ARD otputovala je u Vašington 2006. godine da razgovara sa tadašnjim predsednikom o ratu u Iraku. Nju su kritikovali zbog isuviše prijateljski nastrojenih pitanja – onlajn-časopis „Štern“ je intervju nazvao „gugutanjem“\nNasuprot tome, drugi novinar ARD-a - Jerg Šenenborn - intervjuisao je ruskog predsednika Vladimira Putina početkom 2013. Između ostalog, radilo se o kontroli stranih fondacija u Rusiji. Putin se jasno izražavao i nagovestio koliko malo mu je stalo do novinara sa kojim razgovara. U jednom trenutku, predsednik je prekinuo Šenborna i upitao: „Kako se zovete?“ Nakon što je novinar kazao svoje ime, Putin mu je rekao „Dobro Jerg, sada ću vam ja to objasniti…“\nAko ništa drugo, predsednik Obama se lepše ponašao. Ali to neće puno pomoći odnosima dveju zemalja ako Nemci pokrenu istragu o prisluškivanju.\nAutori: Karla Blejker / Darko Janjević\nKljučne reči Obama, ZDF, Nemačka\nTrajni link https://p.dw.com/p/1Av7r


SAD: U finansijskom kolapsu ipak finasiraju izraelski raketni sistem – Informer\nSAD: U finansijskom kolapsu ipak finasiraju izraelski raketni sistem\nDobri odnosi SAD-a i Izraela potvrđeni su i jučer u telefonskom razgovoru između izraelskog premijera Benjamina Netanyahua i američkog predsjednika Baracka Obame. “Dvojac se međusobno konsultovao o regionalnim problemima i trudu koji se ulaže da se uspostavi mir na Bliskom istoku“, stoji u izjavi Bijele kuće.\nNajzanimljiviji dio razgovora je onaj u kojem Netanyahu iskazuje zahvalnost za američku podršku izraelskoj sigurnosti, a posebno se to odnosi na financijsku pomoć za uspostavu Iron Dome raketnog sistema. Obojica su se složili kako će i dalje usko surađivati kako bi se obračunali sa zajedničkim sigurnosnim izazovima, prenosi Bijela kuća.\nU utorak je američki ambasador u Izraelu Dan Shapiro kazao kako je uvjeren da će,uprkos nepovoljnoj ekonomskoj klimi u SAD-u, Washington ostati posvećen financijskom ulaganju u izraelski sigurnosni sistem, piše Jerusalem Post. Istaknuo je kako je američka podrška za Izrael bila neupitna i u teškim vremenima pa će tako biti i u ovoj situaciji. “Predsjednik Obama i Kongres su ujedinjeni da osiguraju puni iznos godišnjeg paketa financijske pomoći za izraelski vojni sistem, kao i dodatnih 200 milijona dolara za Iron Dome program. Uvjeren sam da ćemo i dalje ostati posvećeni našim obvezama“, kazao je Shapiro.\nKemal Kozarić: Marka je stabilna, njeno pokriće više od 100 odsto!\nBivši osuđenici u RS obavljaju odgovorne funkcije


U planu izgradnja TE-TO u Loznici | Energetski portal Srbije\nU planu izgradnja TE-TO u Loznici\n19.07. 2016 Srbija\nPredstavnici konzorcijuma koga čine kompanija „Scarborough group International“ iz Velike Britanije i „China National Electric“ (CNEEC) iz Kine potpisali su ugovor o izgradnji termoelektrane-toplane u Loznici.\nPostrojenje bi trebalo da ima snagu od 240MW, a njegova izgradnja bila bi podeljena u dve faze. Prva faza izgradnje mogla bi da bude započeta već krajem ove godine i završena do kraja sledeće godine, dok bi druga faza trebalo da počne godinu dana kasnije. Projekat bi u potpunosti bio poveren na realizaciju kompaniji CNEEC.\nCilj projekta je pretvaranje zastarelih elektrana na ugalj u ekološka postrojenja, a njegova vrednost iznosi oko 230 miliona evra. Projekat izgradnje termoelektrane-toplane u Loznici dobio je finansijsku podršku Kineske razvojne banke.


Luka-Doncic-trojka-reakcije-navijaci-video-smeh-kosarka-Dalas-NBA-najnovije-vesti | Sport | Košarka\nLUUUUUKAAAAAA!!! Pogledajte radost navijača posle nestvarne Dončićeve trojke! (VIDEO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n24.08.2020. / 12:05\nSkakanje, urlanje, vrištanje, bilo je svega, ali Šek nije impresioniran\nIzvor: Printscreen/YouTube/Greg's court\nNe prestaje Luka Dončić da oduševljava ljubitelje košarke. Njegova trojka uz zvuk sirene za pobedu oslabljenog Dalas protiv favorizovanih Klipersa digla je NBA na noge.\nDončić je ponovo imao tripl-dabl, NBA zvezde i legende stale su u red da mu čestitaju i odaju priznanje, ali ne samo one.\nNa mrežama su se pojavili snimci i navijača koji ne mogu više da sede i gledaju napeti kraj utakmice, a kad je Luka dao trojku sa devet metara, nastao je haos.\nMogli smo da vidimo navijače kako skaču, urlaju, vesele se, ali i jednog dečka koji nije znao šta će od uzbuđenja pa je istrčao na ulicu i skinuo majicu.\nReakcija navijača Dalasa na koš Dončića\nNaravno, uvek se nađe neka "kvairigra" i pametnjaković koji će to da spori. I niko nije bio iznenađen da otkrije da je to Šakil O'Nil.\nPopularni Šek je u studiju ESPN-a smirivao oduševljenje Čarlsa Barklija i ostalih u studiju, rekavši im da se smire malo.\n"Samo smanjite malo. On je sjajan, ali videli smo ovo ranije. Da li je Luka bolji od Stefa Karija? Od Lebrona Džejmsa? Videli smo ovo i prošle nedelje kada je to uradio Džejms Harden, Dejm Lilard. Samo se malo smirite", pričao je Šek na nevericu ostalih.\nŠek nije impresioniran Dončićevom trojkom\nAli, šta god on pričao, svet košarke će još dugo, dugo uživati u majstorijama košarkaškog "čarobnjaka".


Vreme 1503 - Uzbunjivanje uspanicene vlasti: Kako da laz postane tajna\n"POJURIO IH": Poruke sa protesta u Valjevu...\nAleksandar Vučić dao je njemu svojstveno, lakonsko objašnjenje o najnovijoj aferi zbog koje se talasa javnost u Srbiji, stavlja prst na čelo u Vašingtonu i seiri u Moskvi. Vučić mirno kaže da je aferu izmislio deo srpske opozicije koja se "bahati prema svima koji žele drugačiju Srbiju". Za sada niko ne želi ili ne ume da objasni šta će srpske minobacačke granate u rukama islamskih ekstremista u Jemenu\nKada novinari Balkanske istraživačke mreže (BIRN) Aleksandar Đorđević i Slobodan Georgiev objave da Branko, otac ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića, posreduje u sklapanju unosnih poslova prodaje oružja između namenske fabrike Krušik iz Valjeva i kupaca iz Saudijske Arabije, ta afera za manje od godinu dana skoro da padne u zaborav. Naime, 22. novembra prošle godine BIRN je objavio dokumenta koja pokazuju da Branko Stefanović preko angažmana u firmi GIM u vlasništvu Gorana Todorovića aktivno učestvuje u trgovini oružjem i da, pritom, GIM u Krušiku ima povlašćen položaj jer dobija robu po ceni nižoj od konkurencije. U istom tekstu je navedeno da "anonimni izvor iz namenske industrije za BIRN kaže da su cene po kojima Krušik prodaje mine GIM-u ‘nerazumno niske, na granici gubitka’".\nPlakat sa gornje fotografije\nSredinom septembra ove godine, međutim, specijalizovani portal "Arms voč" objavljuje sve ono na šta je BIRN upozorio deset meseci ranije, dodajući dve nove informacije – umesto da završi kod konačnog korisnika Saudijske Arabije, koja ga je kupovala za avganistansku vojsku, oružje stiže u ruke terorista u Jemenu; još zanimljivije je da su u skoro svim poslovima izvoza mina iz Krušika u periodu 2016–2018. učestvovale privatne kompanije iz Sjedinjenih Američkih Država i Ujedinjenih Arapskih Amirata (sve u vlasništvu američkih državljana), koje su preuzimale i prevozile spornu municiju. Dokaz za srpske mine u rukama islamista su fotografije načinjene u Jemenu, a dokaz da su privatne kompanije bile zadužene za transport su skenirani pasoši dvojice Amerikanaca koji su ulazili u krug fabrike Krušik.\n...i Aleksandar Obradović\nJAVNOST KAO ZAŠTITA\nSamo tri dana nakon što je objavljen tekst na sajtu "Arms voča" bila su potrebna da, 18. septembra, Uprava kriminalističke policije, SBPOK i Odeljenje za visokotehnološki kriminal otkriju i uhapse anonimni izvor informacija iz Krušika. Javnost o ovom hapšenju nije znala ništa sve dok Vuk Cvijić, novinar nedeljnika NIN, nije 10. oktobra objavio nezvaničnu informaciju da je uhapšen A.O., radnik Krušika, pod sumnjom da je odao poslovnu tajnu.\nPostavlja se pitanje kako je informacija o hapšenju terminera dispečera u raketnom programu korporacije Krušik Aleksandra Obradovića (čije se ime kasnije saznalo) ostala nepoznata medijima, pogotovo kada se uzme u obzir često slavodobitno i krajnje neprimereno hvalisanje izvršne vlasti prilikom hapšenja osoba osumnjičenih i za blaža krivična dela.\n"To je možda bila taktika odbrane, ali je sigurno i porodica bila veoma uplašena, pa nisu hteli da izlaze u javnost da ne bi još više izazivali vlast", kaže za "Vreme" sadašnji branilac Aleksandra Obradovića, beogradski advokat Vladimir Gajić, i dodaje: "Očigledno da je to bila greška, s obzirom na to da mu je položaj odmah drastično popravljen od trenutka kad je njegovo hapšenje postalo poznato javnosti. Od 18. septembra do teksta u NIN-u niko nije zucnuo. Zamislite, 3000 zaposlenih u Krušiku, svi znaju da im je kolega uhapšen, dugo tamo radi, majka mu je tamo radila, i da niko nikom reč ne kaže. Znate kako to ide u Srbiji – kažeš nekome, ovaj prenese dalje, dođe to na kraju i do nekog novinara, Srbija je mala. Međutim, niko ništa."\nZaista, kada se konačno pojavila, informacija o hapšenju Obradovića podigla je na noge građane i aktiviste za ljudska prava, protestovalo se ispred Centralnog zatvora, zahtevan je status uzbunjivača za radnika Krušika i veoma brzo zatvorski pritvor zamenjen mu je kućnim sa elektronskim nadzorom, što je i bila prva mera koja mu je određena prilikom hapšenja. Advokat Gajić pojašnjava: "Na žalbu zamenika tužioca za visoko tehnološki kriminal veće Višeg suda u Beogradu je preinačilo meru kućnog pritvora i poslalo ga u Centralni zatvor. Njegov branilac se žalio posle dva, tri dana najviše, dakle najkasnije do 30. septembra, a zatim Apelacioni sud nije odlučivao sledećih trinaest dana, što je veoma neobično jer se pritvorski predmeti rešavaju veoma brzo, za dan-dva, pogotovo što su svi u Beogradu – i branjenik, i pritvorska jedinica, i sam sud. Onda su oni čekali toliko dugo zato što rade na dugme – neko im je rekao: ‘Sačekajte.’ Kad je došlo do javnosti, kad se digla gužva, onda je u istom danu ukinuta odluku o pritvoru, a zatim i odbijena žalba tužilaštva, i praktično je sve vraćeno na početak, odnosno Obradović je vraćen u kućni pritvor."\nDok se još nije znalo da je Obradović u pritvoru, prvo su Krušik, a zatim otac i sin Stefanović pokušali da demantuju pisanje medija, ali je BIRN, redom, jedan po jedan "demanti" opovrgao. Konačno se javio i sam predsednik Srbije Aleksandar Vučić, relativizujući skandal tvrdnjom da je sve izmislila zla opozicija.\nVladimir Gajić mu ne ostaje dužan: "Kako laž može da bude tajna? Vučić je rekao da je laž, Krušik je rekao da je laž, Jugoimport SDPR i Srpska napredna stranka su rekli da je laž, a gone ga za odavanje tajne. Laž ne može da bude tajna. A ako je istina, onda to ne može da bude krivično delo. Zakon o službenoj tajni izričito u članu tri kaže da informacija koja ukazuje na postojanje krivičnog dela zloupotreba službenog položaja ovlašćenih lica ne može da bude tajna. Ne možete da stavite na to oznaku tajnosti. Zamislite da ukradete iz svoje banke novac i onda kažete: ‘To je tajna.’ Ne može. To je krađa."\nAleksandar Obradović u svemu ovome ne može da traži status uzbunjivača, jer se već vodi sudski postupak protiv njega. Da je bio informisan, mogao je da obezbedi taj status da ga je zatražio pre hapšenja. Iako je svako pravno lice, bez obzira da li je u pitanju privatno ili javno preduzeće, lokalna ili državna uprava, dužno da prema Zakonu o uzbunjivanju sve svoje zaposlene upozna o postupku uzbunjivanja, to u praksi nije slučaj. Svega nekoliko kompanija je na svojim internet stranicama postavilo objašnjenje o postupku uzbunjivanja, a teško da takve informacije neko pretražuje. S druge strane, kućni pritvor sa elektronskim nadzorom Obradoviću se može produžavati sve vreme trajanja sudskog postupka (što će reći više godina, koliko prosečno traje).\nKako to biva, svako nalazi sebi najzanimljivije ili najnezgodnije elemente ove afere – u Srbiji se priča o mogućoj trgovini uticajem i elementima korupcije ministra Nebojše Stefanovića i oca mu Branka; u Rusiji se obraća pažnja na to da su transport naoružanja od Krušika do krajnjeg korisnika (za kojeg se ispostavilo da to nije) pratili američki državljani, od kojih većina, prema pisanju "Arms voča", prolazi "bezbednosnu kontrolu nadležnih američkih službi" u smislu da mogu da rade tajne poslove za svoju državu; Amerikancima zasigurno ne prija da njihovi državljani budu umešani u ovakve transakcije sumnjive čistoće.\nStoga i ne čudi što je narodna poslanica i potpredsednica Stranke slobode i pravde Marinika Tepić na konferenciji za medije 22. oktobra postavila pitanje kakav je odnos Aleksandra Vučića sa bivšim šefom palestinske tajne službe Mohamedom Dahlanom, pokazujući fotografiju ove dvojice sa predsednikom Crne Gore Milom Đukanovićem. Tepić dodaje i da je hapšenjem Aleksandra Obradovića "pušten duh iz boce", i da se "sve intenzivnije javljaju hrabri uzbunjivači" koji su fotografijama dokumentovali novi tovar naoružanja na Aerodromu "Nikola Tesla" spreman za transport u Saudijsku Arabiju.\nDok se Amerikanci o svom jadu budu bavili, možda će doći do zaključka koji je već opšte mesto u Srbiji – da Aleksandar Vučić ni u kom smislu nije pouzdan ni partner, ni vođa, ni šef, ali ni podređeni. A ni ostali u njegovoj blizini, jer kako Vladimir Gajić kaže: "Taj GIM i taj Branko Stefanović, koji se do juče bavio prodajom nameštaja u Simpu na Autobuskoj stanici u Beogradu, sad je, odjednom, sa 70 godina života, postao ekspert za trgovinu oružjem. A to je, inače, jedna delikatna stvar. Još će tu mnoge stvari da isplivaju.\nImate familiju Stefanović, a onda imate familiju Petković koji su braća od rođenih stričeva. Jugoslav je direktor SDPR-a, a Mladen je bio direktor Krušika. I onda njih dvojica u sadejstvu unište prirodnu vezu koja ovde postoji još od vremena Titove Jugoslavije, između proizvođača i SDPR-a kao trgovca oružjem. Odjednom je SDPR postao levo smetalo u tom poslu.\nOtkad je SNS došao na vlast, pojavile su se odjednom neke firme koje postaju lideri u izvozu oružja, a da se time nikada nisu bavile. Zatim SDPR od samofinansirajuće firme dospeva na državne subvencije, što im se nikada od osnivanja nije desilo. Sad je Mladen Petković iz Krušika prešao u Zastava oružje da tamo bude direktor. Pa, trebalo bi zaposlenima u Zastava oružju crvena lampica da se upali. Gde se Petković pojavi, tu trava ne raste. To su ljudi nekompetentni. Neškolovani. Nepismeni. To je ‘zemunski klan’ Srpske radikalne stranke koji je prešao u SNS i koji vlada svim tim firmama."


Obeležavanje 17. marta u Gračanici: Pamtiti, obeležavati i ne zaboraviti - Medija centar\nObeležavanje 17. marta u Gračanici: Pamtiti, obeležavati i ne zaboraviti\nPovodom osamnaeste godišnjice od martovskog nasilja u manastiru Gračanica episkop raško-prizrenski i kosovsko-metohijski Teodosije uz sveštenstvo eparhije služio je parastos stradalima. Kolona od oko stotinu ljudi je potom, predvođena vladikom Teodosijem i direktorom Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petrom Petkovićem, krenula glavnom ulicom do Doma kulture gde su ispred umetničke instalacije “Missing”, na kojoj se nalaze fotografije i imena kidnapovanih i nestalih, simbolično položili bele ruže.\nNakon toga u Domu kulture Gračanica otvorena je izložba slika nastalih na likovnoj koloniji „Jesen u Prizrenu 2021“, kao i akademija pod nazivom “Na zaborav nemamo pravo”.\nSećajući se 17. marta 2004. godine Vladika Teodosije je rekao da je cilj ovog nasilja bio da se zauvek uplaše i proteraju Srbi sa svojih ognjišta.\n“Ali nije bilo tako, martovski pogrom koliko god da nam je bio težak udarac još više nas je obavezao da istrajemo i ostanemo kao svoj na svome i ne prepustimo ono što je naš narod vekovima stvarao drugima koji su hrabri samo kada su pred njima nezaštićeni i nemoćni”, rekao je vladika Teodosije.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković, rekao je da 17. mart predstvalja lice i naličje – dva simbola koja su utkana u sudbinu Srba na Kosovu.\n“S jedne strane simbol 17. marta jeste Adem Kurti, onaj mladić koji u naletu besa ruši krst na kupoli Svetog Ilije u Podujevu, ali s druge strane simbol jeste i Borivoje Spasojević, kao i sve nevino postradale žrtve koji su izgubili svoje živote samo zato što nose srpsko ime i prezime. I zato 17. mart nikada više ne sme da se ponovi, 17. mart moramo da obeležavamo i da ga se sećamo jer ideologiju zla nikada više ne smemo da dopustimo, jer ona ruši sve pred sobom”, rekao je Petar Petković.\nGračanica Gračanice Ljiljana Šubarić rekla je da je 17. mart simbol stradanja srpskog naroda i međunarodnog nečinjena na Kosovu i da budućnost treba graditi na istini.\n„Moramo misliti na budućnost ali kako da gradimo budućnost ako dozvolimo svojim potomcima da ne znaju šta smo to proživeli 17. i 18. marta i kako smo preživeli. Kako da gradimo budućnost ako dozvolimo da našim potomcima poturuju revizionističke bajke. To nije budućnost. To je post istina. A budućnost se jedino može graditi na istini. Samo takva budućnost može stvoriti suštinski suživot i praštanje“, rekla je Ljiljana Šubarić.\nTokom dvodnevnog nasilja ubijeno je 19 ljudi, od kojih je osam Srba i 11 Albanaca. Zapaljeno je oko 800 srpskih kuća iz kojih je proterano oko 4000 Srba, dok je 35 crkava i manastira zapaljeno i oskrnavljeno. Povod za martovsko nasilje 2004. godine bila je lažna vest Radio televizije Kosovo o tome da su Srbi odgovorni za utapanje dvojice albanskih dečaka u reci Ibar kod sela Čabra na severu Kosova.


Nalazite se ovde: Mascus Srbija > Poljoprivredna oprema i mašine > Rezervni delovi > Motori > CLAAS\nLexion 580 (10)\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji polovnih CLAAS motori mašina za prodaju. Možete sortirati polovne CLAAS motori po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite navigaciju na levoj strani da biste suzili pretragu.\nTakođe možete pročitati više o CLAAS motori u odeljku Brendovi.\nCLAASID Dela: MD24149\nCLAAS Ranger 906ID Dela: NP21854\nCLAASID Dela: QU23766\nCLAAS LexionID Dela: 192593\nCLAASID Dela: YE22704\nCLAAS LexionID Dela: NL23296\nCLAAS LexionID Dela: BJ21862\nCLAAS Koło ZębateID Dela: KG24947\nCLAAS Mega 370-340ID Dela: 000 629 805 0\nCLAAS Arion 510 / Hexa A74-ID Dela: RV25823\nCLAAS Drążek KorbyID Dela: DB25172\nCLAAS CeltisID Dela: PG21859\nOvde je kompletna lista polovnih CLAAS motori za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og CLAAS motori koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne CLAAS motori i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


Pitanje nestalih osoba: Marin Brkić o predstojećem londonskom samitu\nSrijeda, 27/06/2018 17:21\nDevetog i desetog jula u glavnom gradu Ujedinjenog Kraljevstva Londonu bit će održan samit zemalja Zapadnog Balkana, a jedna od tema je i pitanje nestalih osoba.\nDrugi put u razmaku od 15 mjeseci poziv za dolazak u London od princa Charlesa (Čarlsa) dobio je Marin Brkić, predsjednik Udruženja porodica nestalih, nasilnog odvedenih i ubijenih Hrvata Brčko distrikta Bosne i Hercegovine.\nOn je dobio poziv za učešće na samitu kao predstavnik porodica nestalih, nasilno odvedenih i ubijenih Hrvata iz Bosne i Hercegovine, a obnaša i funkcije potpredsjednika te člana Upravnog odbora Regionalne koordinacije udruženja porodica nestalih osoba sa područja bivše Jugoslavije.\nDvanaest hiljada nestalih\n“U Londonu treba pripremiti zajednički okvirni plan za rješavanje tehničkih prepreka u traganju za 12.000 osoba koje se vode kao nestale na području bivše Jugoslavije, a koji bi se trebao usvojiti na samitu 10.07. Pitanje nestalih osoba treba države da preuzmu na sebe. Pričat će se o tome, kao i o uspostavi regionalne londonske grupe koja se sastoji od vladinih institucija iz regiona. Četvrt stoljeća od završetka rata pitanje nestalih osoba treba da se riješi. Trenutno to ide veoma sporo i stalo je”, kazao je Brkić u razgovoru za Otisak.ba.\nUz pomoć ICMP-a (Međunarodna komisija za nestale osobe) pronađeno je više od 70% od ukupno 40.000 osoba koje su nestale na području bivše Jugoslavije, što predstavlja dostignuće koje nigdje drugo u svijetu nije ostvareno, naglasio je on.\n“Neophodan nam je i regionalni pristup, pošto su se međusobno povezani sukobi devedesetih godina prošlog stoljeća dešavali diljem naše regije. Nije neuobičajeno da se skrivene grobnice nalaze u jednoj državi, da porodice nestalih žive u drugoj, a da se podaci koji se odnose na traženje nalaze u trećoj državi.”\nKljuč za pomirenje\nIstakao je da je rješavanje preostalih slučajeva nestalih osoba ključno za pomirenje unutar i između država Zapadnog Balkana.\n“To predstavlja neizostavan element u poštivanju istine, pravde i vladavine prava, i od ključnog je značaja za obezbjeđivanje održivog mira i sigurnosti.”\nBrkić navodi da su Ujedinjeno Kraljevstvo i Evropska unija (EU) dali prioritet traženju nestalih osoba na Zapadnom Balkanu.\n“Ujedinjeno Kraljevstvo je odlučno da se samitom za Zapadni Balkan napravi napredak u rješavanju pitanja nestalih osoba. Preostalo je još posla te je potrebno ubrzavanje procesa, imajući u vidu da se vremenski razmak od prestanka oružanog sukoba i pojačanog procesa integracije u EU i regiji povećava. Pitanje nestalih pri ulasku u EU će biti ključno pitanje i bez toga pitanja i poglavlja 23 neće se moći mnogo toga rješavati. Mi od toga puno očekujemo i ja sam dio te priče. Drago mi je da sam iz Brčkoga i da nas ne zaobilaze ovakve stvari.”\nU Bosni i Hercegovini preko 7.000 nestalih\nPrema riječima Brkića, u Bosni i Hercegovini se govori o 7.000 do 8.000 nestalih osoba, iako se još uvijek ne zna “prava” cifra, dodao je.\n“U Brčko distriktu 14 Hrvata se vode kao nestale osobe, a po mom i saznanju ostalih državnih institucija, nestalo je oko 100 osoba iz sva tri naroda”, naveo je on.\nnestali u regiji\nPrethodni članakBursać: Živa lomača u Višegradu – Poklonite mu život, a on vam spali porodicu\nSljedeći članakIzmjene nastavnog plana: Učenici u TK učit će o agresiji, genocidu i Armiji RBiH


"U Vojsci Crne Gore nema mesta za one koji brane crkvu od zakona" | EX YU\n"U Vojsci Crne Gore nema mesta za one koji brane crkvu od zakona" | Mondo Portal\n12. maj, 17:29\n"U Vojsci Crne Gore nema mesta za one koji brane crkvu od zakona" 29 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n19.02.2020. / 18:49 18:53\nIzvor mondo.rs Izvor Vijesti 19.02.2020. / 18:49 18:53\nOvo je poruka načelnika Generalštaba Vojske Crne Gore Dragutina Dakića, koji ističe da od svakog pripadnika vojske traži lojalnost državi, a litije u organizaciji crkve okarakterisao je kao "političke proteste".\nIzvor: Guliver/getty images/iStock / Getty Images Plus/Credit: suman bhaumik\nOn ističe da se od vojnika očekuje da brani državu u skladu sa zakonima i Ustavom.\n"Niko vojnicima ne zabranjuje da praktikuju veru na način kako se to vrši, ali učestvovanje na protestima na kojima ima vidljivih primesa politike, na kojima se mogu videti samo zastave druge države je nedopustivo. Posebno kada se najavljuju 'postrojavanja ratnih drugova', a Crna Gora i nacionalni Crnogorci nipodaštavaju, vređaju i satanizuju", rekao je Dakić podgoričkim "Vijestima" povodom protesta u organizaciji Srpske pravoslavne crkve od usvajanja Zakona o slobodi veroispovesti, koji crkva kritikuje, jer, smatra, da on vodi ka oduzimanju njene imovine.\nNačelnik Generlštaba Vojske Crne Gore je demantovao pisanje pojedinih medija iz Srbije da je na kolegijumu 6. februara zabranio vojnicima da učestvuju na litijama. "Novosti" su objavile kako je Dakić vojnicima navodno zapretio pokretanjem disciplinskog postupka i u krajnjem isključenjem iz službe, ukoliko ovu odluku ne budu poštovali.\n"Šestog februara ove godine nije održan kolegijum načelnika Generalštaba, te informacija koju je objavio taj portal nije tačna. U sklopu redovnog obilaska jedinica, kao što je javnost pravovremeno obaveštena, 22. januara, 29. januara i 7. februara, informisao sam vojnike o aktuelnoj situaciji u državi", rekao je on.\nKvalifikujući litije kao "politički protest", načelnik Generalštaba naglašava da politici neće biti mesta u Vojsci Crne Gore.\n"Dokle god budem na čelu Vojske, neću dopustiti da se pripadnicima Vojske manipuliše u političke, verske, nacionalne i bilo koje druge svrhe, ali isto tako ću zahjevati od svakog oficira, podoficira, vojnika i svih koji su na službi u Vojsci da službu vrše časno, dostojanstveno, nepristrasno i politički neutralno. Za sve one koji žele da se bave politikom nije i neće biti mesta u Vojsci", poručio je Dakić.\nPodseća da je lice na službi u Vojsci obavezno da se u javnom i privatnom životu pridržava etičkih principa, a naročito izražavanja lojalnosti državi Crnoj Gori i vrednostima crnogorske Vojske koje proističu iz patriotizma kao osnovne zajedničke vrednosti i ostalih načela koje Kodeks propisuje.\nOn ističe i da taj Kodeks propisuje da pripadnici Vojske ne smeju da prisustvuju događaju ili aktivnosti koja promoviše netrpeljivost prema drugim licima ili diskriminaciju, ali ni da učestvuje u aktivnostima ili događajima iz kojih proizlaze poruke mržnje, uvrede ili netolerancija prema drugima.\ncrna gora vojska crkva spc litija zakon Protesti\n19.02.2020. / 22:42\nBoga mi, Milu, sve bliži kraj.\n19.02.2020. / 21:22\nZnaci nemaju vojsku?!


Srbija domaćin Balkanijade van države: Mlađi juniori će ipak takmičiti na poznatom stadionu! – Atlex\nU18 Balkanijada 2021. - 14. avgust, Kraljevo, 100m prepone; Foto: Atlex\nSrpski atletski savez dobio je od Balkanske federacije organizaciju u18 šampionata drugu godinu zaredom, ali umesto u Beogradu, kako je planirano, ono će se održati u Baru, u Crnoj Gori.\nZbog koronavirusa 2020. takmičenje nije bilo održano, a onda je SAS uzeo na sebe odgovornost da održi takmičenje za mlađe juniore Balkanske federacije 2021. Tim takmičenjem otvoren je stadion u Kraljevu. Odlično samo takmičenje, ali veliki problem je bio smeštaj na šta su brojne delegacije imale primedbu. Ove godine Srbija je ponovo dobila da organizuje ovo takmičenje i to u Beogradu, a kao opcije su se spominjale Vojna akademija ili Sremska Mitrovica, a oba objekta su morala da pretrpe rekonstrukcije. Međutim odlučeno je da se takmičenje iseli iz Beograda, da se iseli čak i iz Srbije, pa će tako, kako stoji na zvaničnom sajtu ABAF-a ovo takmičenje će se održati u Baru, u Crnoj Gori 12. juna.\nDomaćinstvo je ostalo Srbiji, ali će ga održati u Crnoj Gori, a naši atletičarima će ova nova lokacija ipak biti poznata jer svake godine sprovode pripreme tamo.\nStadion Topolica, Bar; Foto: Atlex\nKako se može čuti u Baru SAS je rešio da pomogne kolegama iz Crnogorskog saveza u razvoju tamošnje ”kraljicu sportova”, a jedna od ključnih stvari je upravo prebacivanje U18 Balkanijade.\nLogistiku i celu organizaciju radiće ljudi iz Srbije koji imaju iskustva sa ovako velikim manifestacijama dok će im crnogorske kolege pomagati i učiti kako bi u budućnosti mogle samostalno da se uhvate u koštac sa ovakvim izazovom.\nAtletski stadion u Baru nalazi se na samoj obali mora. Staza je obnovljena 2019. za igre Malih zemalja, prošle godine su stavljeni reflektori, a ove nova tribina i radi se na sređivanju bacališta iznad stadiona. Ovde srpski reprezentativci i klubovi tradicionalno već više od decenije obavljaju pripreme (na kojima su sad), a ove godine došli su i najbolji Švedski i Mađarski atletičari.\nOno što je bio najveći problem prošle godine u Kraljevu u Baru ne bi trebalo da predstavlja problem. U samom centru, odmah pored stadiona nalazi se veliki i luksuzni hotel, a u okolini ima još nekolicina smeštajnih objekata sa tri i više zvezdica.\nDrugi problem, koji nije bio prošle godine na U18 Balkanijadi, ali je bio zimus na juniorskoj, ali i na Svetskom prvenstvu, bilo je učešće atletičara iz tzv. države Kosovo koji bi sada trebali bez problema da takmiče iako ih Međunarodni Olimpijski komitet nije priznao kao ni Ujedinjene nacije.\nČelnici SAS-a stigli su u petak 29. aprila u Bar kako bi izvideli situaciju i videli šta im je sve neopodno, ali i na raspologanju na stadionu Topoica.\nTags: Balkanijada Mlađi juniori Srpski atletski savez\nPrevious Kenijka Peres prva pokorila Igre, Boston i Njujork, trudna postala svetska rekorderka: Nakon dve godine održan 126. Bostonski maraton!\nNext Predstavljene majice za 35. Beogradski maraton: Intersport novi tehnički sponzor (FOTO)


Uvećana sredstva za razmenu studenata | Fakulteti\nUvećana sredstva za razmenu studenata\nWorld University Rankings: Lista najboljih svetskih univerziteta 16/03\nUNS: Online prijava kandidata na PMF-u 21/06\nErazmus plus program EU uvećao je novčana sredstva i omogućio direktnu razmenu studenata i nastavnog osoblja iz Srbije sa zemljama Evropske unije.\nNa ovaj način, studentima sa fakulteta i visokih škola u Srbiji biće dodeljivano više stipendija kako bi mogli da učestvuju u programu razmene.\nDo sada je više od tri miliona studenata u Evropi imalo priliku da učestvuje u programu EU za stipendiranje i programu razmene studenata.\nEvropska unija je obezbedila više od 22 miliona evra za projekte akademske razmene sa zemljama Zapadnog Balkana koji su se realizovali tokom 2015. godine.\nZahvaljujući ovom budžetu omogućeno je mnogo većem broju studenata da učestvuju u Erazmus plus programu jer je povećan i broj sporazuma koji su sklopljeni između visokoškolskih ustanova sa Balkana i iz drugih zemalja koje učestvuju u ovom programu.\nU Erazmus plus programu učestvuju zemlje članice EU, ali i Lihtenptajn, Island, Norveška, Turska i Makedonija, pa će studenti i nastavnici iz naše zemlje imati priliku da posete sve ove države.\nTakođe, možemo očekivati da će i studenti i nastavno osoblje iz svih ovih zemalja, učestvujući u programu, doći u Srbiju.\nSamo u toku prvog konkursnog roka u 2015. godine u okviru projekta Erazmus plus odobreno je 1.900 razmena za Srbiju, od čega je više od pola trebalo da budu studentske, a oko 40 odsto njih – za nastavno osoblje u visokoškolskim ustanovama.\nProgram Erazmus plus omogućava studentima da tokom školovanja provedu jedan semestar na studijama u nekoj drugoj državi, kao i zaposlenim u visokoškolskim ustanovama. Na ovaj način uče se nove stvari i stičnu nove veštine koje u velikoj meri mogu poboljšati kvalitet obrazovanja kako pojedinca (studenata), tako i većeg broja njih – razmenom nastavnog osoblja.\nFON objavio preliminarne rang liste kandidata\nDani sporta u kampusu Univerziteta u Novom Sadu\nTAGS: Erazmus plusprogramrazmenastudenti


Sebamed Visio Hydro gel 50ml 1028088 cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nSebamed Visio Hydro gel 50ml 1028088 cene\n- Poboljšanje kapaciteta vezivanja vode u koži za hidratantni balans, čineći kožu gipkom i mekom. Za normalnu i masnu kožu. Zaštita i hidratacija masne i normalne kože lica Gladi i hidrira kožu poboljšavajući sadržaj vlage i elastičnost Zasniva se na visoko kvalitetnim sastojcima Hijaluron kompleks pomaže koži u aktivaciji prirodnih hidrirajućih sistema i pospešuje ćelijsku regeneraciju Sebasfere i Aloe vera glade kožu Active Hydro Gel odmah se absorbuje u kožu Dermatološki testirano.... specifikacija\nPoboljšanje kapaciteta vezivanja vode u koži za hidratantni balans, čineći kožu gipkom i mekom, Za normalnu i masnu kožu, Zaštita i hidratacija masne i normalne kože lica Gladi i hidrira kožu poboljšavajući sadržaj vlage i elastičnost Zasniva se na visoko kvalitetnim sastojcima Hijaluron kompleks pomaže koži u aktivaciji prirodnih hidrirajućih sistema i pospešuje ćelijsku regeneraciju Sebasfere i Aloe vera glade kožu Active Hydro Gel odmah se absorbuje u kožu Dermatološki testirano\nTrenutno nemamo slike za Sebamed Visio Hydro gel 50ml 1028088\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Sebamed Visio Hydro gel 50ml 1028088 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Sebamed Visio Hydro gel 50ml 1028088 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Apoteka cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Sebamed Apoteka, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Sebamed Visio Hydro gel 50ml 1028088 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Sebamed Visio Hydro gel 50ml 1028088. Pre kupovine, podatke za Sebamed Visio Hydro gel 50ml 1028088 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


nstambolija – Страна 9 – Institut za savremenu istoriju\nMart 2019: Predavanje dr Srđana Cvetkovića u Srpskoj akademiji nauka i umetnosti\nViši naučni saradnik Instituta, dr Srđan Cvetković, u sredu 13. marta, sa početkom u 12 časova, održaće predavanje pod nazivom „Goli otok u sistemu državne represije u socijalističkoj Jugoslaviji“.\nFebruar 2019: Saradnica Instituta dr Ivana Pantelić dobitnica nagrade „Anđelka Milić“\nSaradnica Instituta dr Ivana Pantelić ovogodišnja je dobitnica nagrade „Anđelka Milić“.\nFebruar 2019: Institut odlikovan srebrnom medaljom za zasluge u oblasti istorijskih nauka\nUkazom Predsednika Republike Srbije br. KOPR 54 od 11. februara 2019. godine za zasluge u oblasti istorijskih nauka odlikovan je Institut za savremenu istoriju iz Beograda srebrnom medaljom za zasluge.\nFebruar 2019: Održana druga sednica Upravnog odbora Instituta\nUpravni odbor Instituta za savremenu istoriju održao je drugu sednicu 14. februara.\nFebruar 2019: Saradnici Instituta gostovali u Aranđelovcu\nU okviru Sretenjskih svečanosti, a na poziv Narodnog muzeja Aranđelovac, saradnici Instituta dr Kosta Nikolić, dr Dragomir Bondžić, Nebojša Stambolija i Mladen Acković su 13. februara gostovali u Aranđelovcu.\nJanuar 2019: Otvoren Digitalni centar i čitaonica Biblioteke Instituta\nNabavkom i instalacijom opreme 31. januara otpočeo je sa radom Digitalni centar i osposobljena za rad čitaonica Biblioteke Instituta.\nJanuar 2019: Svečano obeležen Dan Instituta\nU četvrtak 31. januara, u prostorijama Instituta, svečano je obeležen Dan Instituta. Ove godine Institut za savremenu istoriju je obeležio značajan jubilej - pola veka od osnivanja pod sadašnjim nazivom.\nJanuar 2019: Održana konstitutivna sednica novog Upravnog odbora\nNa osnovu odluke Vlade Republike Srbije, Institutu za savremenu istoriju je imenovan novi Upravni odbor na mandat od četiri godine.\nDecembar 2018: Potpisan ugovor o saradnji sa Univerzitetskom bibliotekom\nInstitut za savremenu istoriju i Univerzitetska biblioteka ''Svetozar Marković'' 28. decembra su potpisali ugovor o saradnji.


KAD SE KORISTI SODA BIKARBONA A KAD PRAŠAK ZA PECIVO: kako da umesite testo da lepo naraste - Lepa&Srećna\nKAD SE KORISTI SODA BIKARBONA A KAD PRAŠAK ZA PECIVO: kako da umesite testo da lepo naraste\nKako da kolači i peciva fino narastu!\nI soda bikarbona i prašak za pecivo imaju istu svrhu kod pripreme pekarskih proizvoda i zahvaljujući njima dobijamo lepe i visoke kolače ili slane zalogaje, ali ipak postoje razlike zbog koji se koriste u različitim receptima, pa nije svejedno ako ih zamenimo.\nIako imaju istu funkciju, soda bikarbona i prašak za pecivo ne koriste se u istim receptima, a to zapravo zavisi od ostalih sastojaka koje koristimo za pojedinu poslasticu ili pekarski proizvod.\nSoda bikarbona kada se kombinuje s kiselkastim sastojcima poput limunovog soka, stvara ugljen dioksid, a to je razlog zbog kojeg će kolač u pećnici dobiti volumen. Njegov ukus je pomalo gorak, ali gubi se ako je u kombinaciji sa sastojcima koji su kiselkasti.\nPrašak za pecivo sadrži sodu bikarbonu i već ima kiselinu u sebi, a njegov ukus je blag i neutralan. Zato kulinarski stručnjaci i ljubitelji fine hrane kažu da se prašak za pecivo najbolje slaže sa sastojcima koji su takođe neutralni, na primer sa mlekom.\nPROČITAJTE JOŠ: HLEB KOJI SE NE MESI: reš korica i testo meko kao duša (RECEPT)\nDa li smemo zameniti sodu bikarbonu i prašak za pecivo?\nPrašak za pecivo uspešno će zameniti sodu bikarbonu, ali ako planirate učiniti obrnuto, osetićete sodu bikarbonu odnosno metalan ukus u ustima. Jedan od primera je taj da se soda bikarbona oseća i u klasičnom kolaču od jogurta u koji uz prašak za pecivo idu osnovni sastojci poput brašna, šećera, jogurta i jaja.\nDrugi problem koji bi vas mogao zadesiti je da se kolač neće lepo dignuti tokom pečenja, a to je zato što soda bikarbona nema kiselost koju ima prašak za pecivo.\nTakođe treba imati na umu da soda bikarbona ima tri do četiri puta jače delovanje od praška za pecivo pa za toliko umanjite količinu ako je koristite kao zamenu.\nKod recepata koji imaju mere na čaše možete stavljati četvrtinu kašičice sode bikarbone na jednu čašu brašna. Prašak za pecivo stavlja se u odnosu jedna kašičica na jednu čašu brašna.\nTestirajte ako niste sigurni u rok trajanja\nNeke namirnice poput meda nemaju rok trajanja dokle god su pravilno skladištene, no prašak za pecivo i soda bikarbona gube moć pa treba pripaziti na datum utisnut na pakovanju.\nMožete ih testirati pre upotrebe, posebno ako je rok prošao. U čašu stavite tri kašike tople vode i dodajte pola kašičice praška za pecivo, pa polako promešajte. Ako je prašak za pecivo još dobar, voda će zapeniti, a ne valja ako nema reakcije.\nSodu bikarbonu testirajte s sirćetom u istoj razmeri kao što se radi s vodom i praškom za pecivo. Čim sipate sodu bikarbonu u sirće i počnete mešati, trebalo bi dobro zapeni.\nTekst: Milica Ilić\nKrečenje ideje i saveti Bol u leđima Zdrava hrana Sve o postu pravoslavnom Moda proleće 2019.


Uhapšene 42 osobe u Beogradu | Srpskacafe\n– Sinoćni protesti su bili značajno manje burni u odnosu na one prethodne. Manji incidenti su se desili na kraju protesta, zbog kojih je policija morala da interveniše – objasnio je Rebić.\nIstakao je da su juče tokom cijelog dana uhapšene 42 osoba na području Beograda, i zbog sinoćnjeg nereda i zbog prethodnih dana.\n– Mi smo uhapisli 14 osoba zbog napada na policiju, a samo jedna osoba je maloljetna, što opovrgava ono što se govori da su hapšena djeca – naveo je Rebić i dodao da je policija pokazala uzdržanost i stpljivost prilikom vandalskih napada pojedinih učesnika ovih skupova.


Crni bilans borbe protiv raka dojke\nIzvor: RTS, 20.Mar.2014, 21:05\nSamo jedan odsto žena sa rakom dojke se u Srbiji javi lekaru u početnom stadijumu bolesti. To je najčešći maligni tumor s najvišom stopom mortaliteta. U borbu protiv raka dojke država je krenula skrininzima.\nPod sloganom "Nađi vreme, ne gubi život", u Srbiji je obeležen Nacionalni dan borbe protiv raka dojke. To je najčešći maligni tumor s najvišom stopom mortaliteta kod žena širom sveta, ali i u Srbiji.\nDevet godina posle najteže borbe koju je dobila, >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << Vesela Savin poručuje da je najvažnije izdvojiti vreme i ne zaboraviti koliko je život važan.\n"Sasvim slučajno kada sam se sređivala, otkrila sam pregledajući se da nešto nije u redu sa dojkom", priča Vesela i dodaje da je najteže bilo saopštiti deci.\nU Srbiji se samo jedan odsto žena sa rakom dojke javi lekaru u početnom stadijumu bolesti, kad je moguće potpuno izlečenje. Naime, bolest se može i otkriti i sprečiti, ukoliko se odlazi na redovne preglede.\nSrbija je u borbu protiv raka dojke krenula i organizovanjem tzv. skrininga, ali je važno da kada dobijete poziv, dođete na pregled.\n"Kada je već planirano za ovu godinu 20 skrining jedinica, a trebaće nam da proradi sto, dakle ne može odjednom, makar tamo gde postoje da se žene uredno javaljaju", istakao je v. d. direktora Instituta za onkologiju i radiologiju prof. dr Radan Džodić.\nPored raka dojke, žene u Srbiji obolevaju i od raka grlića materice, a neretko i od najsmrtonosnijeg ženskog kancera - raka jajnika.\nBolest je česta i kod žena koje nemaju decu. Zbog toga je organizovan i simpozijum pod nazivom "Nove terapije za zdravo potomstvo".\n"To je i dalje hirurška resekcija koja će biti praćenja ili ne citostatskom terapijom, nova era je i uvođenje biološke terapije, odnosno mononukleonskih antitela, koji je u upotrebi kod karcinoma dojke, ili nonhočkinovih limfoma", objasnila je dr Katarina Jeremić, sa Klinike za ginekologiju i akušerstvo KCS-a.\nDanas žene rađaju sve kasnije, ukazuje doktorka Ana Mitrović Jovanović iz GAK "Narodni front" dodajući da su one samim tim izložene i mnogim oboljenjima koje nose četvrta i peta decenija.\n"I kada se to dogodi, odmah se oformi konzilijum koji će pored onog dela koji se odnosi na onkološku patologiju, uključiti i nas koji se bavimo reproduktivnom medicinom, kako da sačuvamo reproduktivno zdravlje žene ukoliko nije rađala, naravno to nije moguće uvek uraditi, ali medicina je mnogo napredovala", rekla je Mitrović Jovanović.\nU svetu od raka dojke svake godine oboli više od milion žena, a umre pola miliona. Prema podacima Instituta za javno zdravlje Batut - u Srbiji godišnje oboli četiri i po hiljade žena, a umre njih 1.600.\nBeta: Sat za našu planetu 29. marta i u Srbiji\nAkter: Sat za našu planetu 29. marta i u Srbiji\nDANuBeogradu.rs: Sat za našu planetu, 29. marta\nBlic: "Sat za našu planetu" i u Beogradu 29. marta


RODUŽEN ROK DO 1. AVGUSTA - konkurs za književnu nagradu ,,Dušan Vojinović” – aforizmi - Konkursi regiona\nDokaži da nisi mašina: * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. pet + = četrnaest\nby KR 27/07/2017 154\nKonkurs je otvoren do 1. avgusta 2017.\nNagrada će biti dodeljena na Rock Village festivalu 2017. i dobitnik nagrade “Dušan Vojinović” će govoriti svoje pobedničke aforizme na sceni, pred očekivanih 10.000 posetilaca u udarnim terminima na festivalu.\nUčesnik, redovni 05/12/2017 at 08:21\nPoštovani,molim za informaciju da li se i gde objavljuju rezultati ovog konkrusa. Hvala.


Bosch TR850015-18DESOB bojler | ePonuda.com\nBosch TR850015-18DESOB bojler cene\nNačin montaže Visokomontažni, Širina 26.3 - Bosch protočni bojler 7736504703 Bosch protočni bojler TR8500 15/18 DESOB &šifra proizvoda 7736504703 Tip električnog priključka: Trofazni Kabal 5x4 mm2 Maksimalna snaga (kW): 18 Tip grejača: zaliveni Minimalni radni protok (l/min): 2.5 Maksimalni kapacitet od 12 C do 38 C (l/min): 8, 1 / 9, TR85001518DESOBBOJLER 8 Mesto montaže: Univerzalna Hidraulicni prikljucci ( ): 1/2 Min. temperatura ulazne vode ( C): 12 Max. temperatura izlazne vode pri ulazu vode od 18 ℃ i dozvoljenom max. protoku (℃): 45 Max. temperatura izlazne vode (℃): 60 Preporučen presek kabla mm : 5 x 4 Osigurač (A): 32 Voltaža (V) / Frekvencija (Hz): 400 / 50 Broj grejača: 3 Tip električnog priključka: fiksna veza unutar uređaja Nivo standarne za&štite IP (EN60529): - Težina (kg): 3.3 Dimenzije Vx&šxD (mm): 438 x 236 x 122 Garancija (godina): 2 Ostale funkcije: Pode&šavanje snage: Da ClickFix sistem: Da Modulacija snage: Da aquaStop: Da Displey: Da Multi color displey: Da Sol.\nod 38.708,00 do 44.690,00 din\nBosch protočni bojler 7736504703 Bosch protočni bojler TR8500 15/18 DESOB &šifra proizvoda 7736504703 Tip električnog priključka: Trofazni Kabal 5x4 mm2 Maksimalna snaga (kW): 18 Tip grejača: zaliveni Minimalni radni protok (l/min): 2,5 Maksimalni kapacitet od 12 C do 38 C (l/min): 8, 1 / 9, 8 Mesto montaže: Univerzalna Hidraulicni prikljucci ( ): 1/2 Min, temperatura ulazne vode ( C): 12 Max, temperatura izlazne vode pri ulazu vode od 18 ℃ i dozvoljenom max, protoku (℃): 45 Max, temperatura izlazne vode (℃): 60 Preporučen presek kabla mm : 5 x 4 Osigurač (A): 32 Voltaža (V) / Frekvencija (Hz): 400 / 50 Broj grejača: 3 Tip električnog priključka: fiksna veza unutar uređaja Nivo standarne za&štite IP (EN60529): - Težina (kg): 3,3 Dim. Vx&šxD (mm): 438 x 236 x 122 Garancija (godina): 2 Ostale funkcije: Pode&šavanje snage: Da ClickFix sistem: Da Modulacija snage: Da aquaStop: Da Displey: Da Multi color displey: Da Solarna kompatibilnost: Da Prikaz pode&šene temperature: Da Prikaz trenutnog protoka: Da Prikaz angažovane snage: Da Tasteri za brzu promenu režima/temperature: Da Enegetska klasa: A\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Bosch TR850015-18DESOB bojler po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Bosch TR850015-18DESOB bojler na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Bojleri cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Bosch Bojleri, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Bosch TR850015-18DESOB bojler sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Bosch TR850015-18DESOB bojler. Pre kupovine, podatke za Bosch TR850015-18DESOB bojler proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nBosch TR1000T 80 cb električni akumulacioni bojler 2000W 80L desni\nBosch TR1000T 80 cb električni akumulacioni bojler 2000W 80L levi\nBosch TR2000T 50 b - tronic 2000T bojler sa regulacijom vertikalni 50L\nBosch TR1000T 100 cb - tronic 1000T bojler sa izmenjivačem levi 100 l\nBosch TR1000T 80 cb - tronic 1000T bojler sa izmenjivačem levi\nBosch TR850015-18DESOB bojler\nBosch Tronic TR1000T 80HB horizontalni 7736506094 bojler\nBosch 7736504468 električni akumulacioni bojler, elektro grejač 2 kw i cevnom zmijom/izmenjivačem, levi bojler\nBosch 7736504686 18kW, trofazni, hidraulični, bakarni grejač, podešavanje 2/3 i 3/3 snage bojler\nBosch 7736504722 21 kw, trofazni, hidraulični, zaliveni grejači, podešavanje 2/3 i 3/3 snage bojler\nBosch Tronic 8000 T bojler 80l 7736503473\nBosch Tronic 8000 T bojler 35l 7736503471\nBosch Tronic 8000 T bojler 150l 7736503476\nBosch Tronic 8000 T bojler 120l 7736503475\nBosch Tronic 2000 T slim bojler 30l 7736504506\nBosch Tronic 2000 T bojler 80l 7736504502\nBosch Tronic 2000 T bojler 150l 7736504505\nBosch Tronic 2000 T bojler 120l 7736504504\nBosch Tronic 1500 T bojler 80l (desni)\nBosch Tronic 1500 T bojler 150l (desni)\nBosch Tronic 1500 T bojler 100l (levi)\nBosch Tronic 1000T 150l desni 7736503256


MINISTAR SELAKOVIĆ ČESTITAO DAN AFRIKE: Srbija je iskren i posvećen partner ovim zemljama i narodima | Happy BSC portal\nMinistar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković uputio je čestitku povodom obeležavanja Dana Afrike u kojoj je poručio da je Srbija iskren i posvećen partner zemljama i narodima Afrike, podvukavši spremnost Srbije za produbljivanje i intenziviranje svestranih veza sa zemljama ovog kontinenta.\nNaglasivši da se Dan Afrike u našoj zemlji tradicionalno obeležava kao Dan prijateljstva sa narodima Afrike, Selaković je ukazao da na taj način nastojimo da negujemo i istaknemo važnost očuvanja saradnje sa zemljama Afrike.\nU čestitki upućenoj afričkim kolegama, koju je stalnim delegacijama afričkih zemalja pri Unesku distribuirala Stalna delegacija Srbije pri ovoj organizaciji, Selaković je posebno naglasio da Srbija snažno ohrabruje podršku Uneska Africi i da duboko veruje da Uneskov prioritet Afrika doprinosi ne samo daljem razvoju i napretku afričkih zemalja, već i dobrobiti Organizacije.\nU tom smislu Selaković je ukazao da je Srbija prihvatila poziv da bude jedan od osnivača Grupe prijateljstva Uneskovog prioriteta Afrika.\n-Srbija snažno podržava sve inicijative koje su usmerene ka osnaživanju kulturnih, ekonomskih i političkih veza sa afričkim zemljama, na bilateralnom i multilateralnom nivou. Sa posebnim uvažavanjem stavljam akcenat na Unesko, koji našoj saradnji utemeljenoj na principima solidarnosti, tolerancije i međusobnog uvažavanja pruža značajan prostor za dalje unapređenje- naveo je šef srpske diplomatije.\nSelaković je u čestitki potvrdio i da će program stipendija za mlade iz afričkih zemalja za studiranje na univerzitetima u Srbiji biti proširen, zaključivši da je to direktan podsticaj mladim generacijama, koje će u budućnosti biti baštinici naše prijateljske tradicije i međusobne podrške.\nMinistarstvo spoljnih poslova\tNikola Selaković\tAfrika\tSrbija


СМИРЕНОСТ - Episkopalna slobodna crkva\n10 May, 2019 by Abp Petar\n‘Ništa ne treba raditi, treba samo biti.’ (Stefan Levin)\nProživljavanje sadašnjeg trenutka donosi smirenost, čemu mnogo uspešno teže čitavog života. Opuštenost u sadašnjici vam omogućava psihofizičko smirivanje i blaženstvo koji oslobađaju od razmišljanja da se, eto, trenutno nalazimo ovde, ali ćemo svakako uspeti da stigneo negde ‘tamo’. Ako ste, dok nešto radite, potpuno koncentrisani na to što radite, nećete imati vremena da u mislima produbljujete raskorak između vaših očekivanja i onoga što jeste, ili između pozicije koju ste ostvarili i vaše predstave o onome što ste zaslužili. Vi ste ostvarili to da ste dovoljno zauzeti delovanjem u svakom pojedinom trenutku, tako da jednostavno nemate vremena da taj trenutak analizirate i nalazite mu mnogo mana.\nFilm Pitera Selersa u kom on igra simpatičnog idiota, genija Gardnera, jedan je od mojih omiljenih. Prostodušni Gardner živi isključivo u sadašnjnosti, s potpunim nedostatkom sveti o postojanju bilo čega osim onoga što vidi vlastitim očima. Neverovatni događaji odvoje ga od njegove omiljene baštine, čijem je negovanju posvetio čitav svoj život, i dovedu na mesto gde savetuje vrhunke političare i moćne poslovne ljude mudrošću do koje je došao životom posvećenim negovanju cveća i obogaćivanju zemljišta. Naravno, njegove jednostavne izjave svi interpretiraju onako kako im najviše odgovara i one postaju mudrosti zasnovane na analogijama, a njihovog autora svi slave kao jednog od najvećih mislilaca svog vremena.\nGardner je, inače, potpuno miren u svojoj jednostavnosti. Život je lak i jednostavan za ovog čoveka, za koga su i budućnost i prošlost potpuno identične – bez ikakvog značaja. On je jednostavno potpuno prisutan jedino u sadašnjem trenutku.\nMnogi od nas prosto projure kroz život u večitoj žurbi na putu nekuda. Kada biste, na primer, vozače u jutarnjem saobraćaju upitali šta rade, devet bi najverovatnije odgovorilo: ‘Idem na posao’. Samo bi jedan od njih, onaj deseti, odgovorio: ‘Vozim automobil’ – i to bi upravo bio onaj koji je savladao lekciju pomirenosti sa sadašnjim trenutkom. On najverovatnije neće zakasniti na posao, stići će na njega u isto vreme kao i ona devetorica koja su ceo put do posla provela u svojim mislima fokusirani na to kuda idu, a ne na to gde se nalaze. On je, najverovatnije, i jedini od njih koji je eventualno uživao u vožnji.\nNaravno, nikako vam ne sugerišem da prođete kroz život sa potpuno prekinutim vezama sa prošlošću i potpuno nezainteresovani za budućnost. Jedino preporučujem da zastanete s vremena na vreme, da se u potpunosti udubite u trenutak i osetite blaženstvo i smirenost koje iz toga proističu.\n‘Od brige čoveku srce klone, a dobra reč ga razveseli’. (Poslovice 12,25)\n‘A zeleo bih da budete bez briga.’ (1.Korinćanima 7,32)


NBA ZVEZDA U TOKIJU: Kavaj Lenard želi na Olimpijske igre | Novosti.RS\nFoto: Tanjug/Mike Ehrmann/Pool Photo via AP\nAko Klipersi odu daleko i bore se za titulu u NBA ligi, Lenard i njegov saigrač Pol DŽordž, koji se nalaze na širem spisku od 44 igrača, imali bi malo ili nimalo vremena za odmor pre početka olimpijskog košarkaškog turnira.\n"Moj plan u ovom trenutku je da igram na Olimpijskim igrama i to ne zavisi od rezultata Klipersa", rekao je Lenard.\nKlipersi su jedni od glavnih pretendenata na titulu, a NBA finale bi moglo da se završi 22. jula ako se bude igralo sedam utakmica, dok je ceremonija otvaranja Olimpijskih igara zakazana za 23. jul.\nLEBRONOV TIM "RAZMONTIRAO" DURENTOV: Jokić u senci Karija, Lilarda i Janisa\n08. 03. 2021. u 08:26\nZVEZDA PONOVO NA GRIPAMA: U Splitu posle osam godina\n08. 03. 2021. u 08:03\nNA DOBRO SE LAKO NAVIKNETE: Jokić o igranju sa Dončićem u istom timu\n07. 03. 2021. u 19:53\nSjedinjene Američke Države će prvu utakmicu u Tokiju igrati 25. jula protiv Francuske.\nNBA košarka Kavaj Lenard Drim tim


Održana Panel diskusija „Budućnost sada! – Mladi i reforme“, CSU, 24.12.2014. – EPuS Leskovac\nOdržana Panel diskusija „Budućnost sada! – Mladi i reforme“, CSU, 24.12.2014.\nU sklopu projekta „Svi za mlade, mladi za sve!“ koji – uz finansijsku podršku Ministarstva omladine i sporta RS – EPuS Leskovac realizuje u partnerstvu sa NSZ – Filijala Leskovac i Kancelarijama za mlade u Leskovcu, Bojniku i Lebanu, dana 24.12.2014. godine u prostorijama Centra za stručno usavršavanje u obrazovanju u Leskovcu, sa početkom od 12h, održana je Panel diskusija na temu „Budućnost sada! – Mladi i reforme“.\nCilj ovog okupljanja bio je da se doprinese izgradnji podržavajućeg okruženja za tržišno aktiviranje poslovnog potencijala nezaposlenih mladih ljudi u Jablaničkom okrugu, a svrha dijaloga je izgradnja regionalnog klastera za razvoj omladinskog tržišta rada, čime bi se mladima u južnoj Srbiji obezbedila efikasna podrška u njihovom prelasku iz sveta obrazovanja u svet rada.\nUčesnicima Panela obratili su se Suzana Stanković-Ilić, načelnica opštinske uprave za društvene delatnosti grada Leskovca, Srđan Dimitrijević, predsednik EPuS Leskovac, a dijalog sa mladima i poslodavcima iz privatnog i civilnog sektora vodili su: mr Goran Jović, Predsednik Regionalne privredne komore Leskovac, Dejan Stanković, Direktor NSZ – Filijala Leskovac, Milivoje Jovanović, menadžer programa u „Eneca“ – Niš i dr Ivica Savić, vlasnik i direktor Naučno-tehnološkog parka – Leskovac. Moderator je bila Suzana Dimitrijević, generalni sekretar EPuS – Leskovac.\nNakon izlaganja panelista, vođena je diskusija u kojoj je učešće uzelo 10-tak mladih nezaposlenih koji su postavljali pitanja, davali sugestije i iznosili svoje stavove i pregloge. Zbog velikog broja pitanja diskusija je produžena 35 minuta od planiranog vremena, tako da je završena u 15.05 časova.\nPored 60-tak mladih nezaposlenih iz Leskovca, Bojnika, Lebana, Vlasotinca i Grdelice, panel diskusiji prisustvovali su i Suzana Stanković-Ilić, načelnica društvenih delatnosti Leskovac, 3 predstavnika kabineta gradonačelnika Leskovca, predstavnici Kancelarija za mlade Leskovac, Bojnik i Lebane, radioničari iz Nacionalne službe za zapošljavanje – Filijala Leskovac, 15-tak poslodavaca kod kojih su mladi nezaposleni upućeni na stručnu praksu i novinari lokalnih medija (TV Leskovac, TV 4S – Bojnik, TV Klisura, TV K-1, TV Studio MT, Radio Leskovac, Radio „016“).\nUvodno izlaganje – Srđan Dimitrijević, EPuS Leskovac\nDr Ivica Savić, Naučno-tehnološki park Leskovac\nIzjave okupljenim novinarima dali su Suzana Stanković-Ilić, Dejan Stanković, Suzana Dimitrijević i Miloš Aranđelović.\nSuzana Stanković-Ilić, načelnica Opštinske uprave za društvene delatnosti grada Leskovca\nSuzana Dimitrijević, generalni sekretar Evropskog pokreta u Srbiji – Leskovac\nMiloš Aranđelović, Kancelarija za mlade Bojnik


Granična policija: Sve više Ukrajinaca želi na Krim - Russia Beyond Croatia\nGranična policija: Sve više Ukrajinaca želi na Krim\nKrimska granična policija izvijestila o povećanju broja putnika iz Ukrajine.\nKrimska granična policija bilježi rast broja putnika koji na poluotok dolaze iz Ukrajine, izvijestila je služba za odnose s javnošću granične uprave Federalne službe sigurnosti Krima, prenosi RIA Novosti.\n"Granična uprava bilježi da s povećanjem broja putnika koji na Krim dolaze iz Ukrajine raste i broj nevažećih dokumenata koje koriste građani susjedne države na prijelazima državne granice", stoji u priopćenju.\nDjelatnici granične kontrole napominju da se državna granica može prijeći samo s dokumentima na kojima ne smije biti dopisivanja, brisanja i mrlja.\nRanije je ministar odmarališta i turizma Krima Sergej Streljbicki rekao da na poluotoku ove godine očekuju rast broja ukrajinskih turista. Prema njegovim riječima, Ukrajina nema alternativu krimskim odmaralištima.


Izvor: Nezavisne Novine, 14.Maj.2015, 15:54 (ažurirano 02.Apr.2020.)\n"Želimo da ljudi ovdje osjete našu posvećenost i brigu koja treba da dovode do boljih uslova za život", istakao je Đokić, nakon razgovora >> Pročitaj celu vest na sajtu Nezavisne Novine << sa ambasadorom Velike Britanije u BiH Edvardom Fergusonom i načelnikom ove opštine Ćamilom Durakovićem o stanju u ovoj opštini, pri čemu je poseban akcenat stavljen na privredni razvoj.\nCapital.ba: Đokić, Ferguson i Duraković razgovarali o privredi\nNezavisne Novine: Intenzivan razvoj rudarstva u RS\n14.Maj.2015: Nezavisne Novine


Zašto žena može da bude domaćica, a ne može diplomatkinja? | Društvo | Al Jazeera\nIma li u jeziku mjesta za žene? (EPA - Ilustracija)\nNije lako čuvarima jezika u ovom apokaliptičnom vremenu rasapa svih vrednosti, a posebice patrijarhalnih. Tuđice nasrću na srpski jezik sa svih strana i drže ga pod opsadom, podmukla latinica nejakoj ćirilici zabija dijakritičke znake u leđa poput šurikena; Bošnjaci, Hrvati i Crnogorci nam kradu i otimaju jezik pod okriljem noći, a mlađarija se odala neumerenoj upotrebi slenga u sumnjive komunikativne svrhe.\nPovrh svih ovih pošasti sad su se našle i neke žene koje svuda traže ravnopravnost, pa čak i u jeziku. Malo im je što imaju pravo glasa, što mogu da se školuju i da za posao koji obavljaju ponekad budu isto plaćene kao muškarci, nego bi sad još i da uvedu neki rodno senzitivni jezik.\nŠto je najgore, država je izašla u susret takvim željama, pa tako Nacrt Zakona o rodnoj ravnopravnosti sadrži neke neobične članove, na primer 37. koji predviđa da organi javne vlasti i poslodavci “preduzimaju, u skladu sa zakonom, mere koje obuhvataju: korišćenje rodno osetljivog jezika u udžbenicima i nastavnom materijalu kao i u svedočanstvima, diplomama, kvalifikacijama, zvanjima, zanimanjima i licencama, kao i u drugim oblicima vaspitnog rada”. Tu je i njegov sabrat, član 41. koji veli: “Sredstva javnog informisanja dužna su da prilikom izveštavanja koriste rodno osetljiv jezik i da razvijanjem svesti o značaju rodne ravnopravnosti doprinose suzbijanju rodnih stereotipa društvenih i kulturnih obrazaca, običaja i praksi zasnovanih na rodnim stereotipima”.\nOdmah je na sve strane razglašeno kako neke agresivne feministkinje siluju jezik, naravno – po nalogu zlog Zapada, te da takve novotarije koje bi da nam unište identitet neće proći. Odbor za standardizaciju Instituta za srpski jezik SANU doneo je 2015. godine “Odluku o pitanju imenovanja osoba ženskog pola kao nosilaca određenih zvanja i zanimanja” kojom su se usprotivili bilo kakvim promenama.\n“Oblike ženskog roda za imenice koje znače profesije treba upotrebljavati tamo gde je njihova upotreba u skladu sa postojećom normom i dobrom jezičkom praksom”, vele jezikoslovci, a potom nastavljaju: “Kada je reč o oblicima ženskog roda za označavanje profesija koji nisu normirani ili uobičajeni u jezičkoj praksi, ispravno je koristiti generički muški rod (npr. borac, pilot, akademik), jer njegova upotreba nikako ne implicira diskriminaciju žena, već podrazumeva svest o jednakoj društvenoj (/ljudskoj) vrednosti muškarca i žene”. Dakle, zaboravimo na borkinju, pilotkinju i akademkinju, uostalom – zašto bi muški naziv za profesiju koju obavlja žena bio diskriminatoran.\nOdbor je tvrdio i kako “savremena lingvistika smatra da se na osnovu prisustva ili odsustva neke gramatičke kategorije ne može zaključivati o prisustvu ili odsustvu pretpostavljene odgovarajuće logičke kategorije, niti pak o vanjezičkoj stvarnosti”. Na ovaj stav je ubedljivo odgovorila Marjana Stevanović: “I tu se otkriva nerazumijevanje srži rodne problematike, jer upravo ono što nema svoj naziv i što nije u jezik upisano, ostaje manje vidljivo i samim tim podložno marginalizaciji. Istraživači/ce se godinama upinju predočiti znanstvene podatke koji pokazuju na koje načine se žena jezikom skriva, omalovažava, umanjuje njezin društveni doprinos, te utvrđuje muška dominacija, u čemu imenovanje zanimanja žena u muškom rodu ima znatnog udjela”.\nU jezik su upisane mnoge ideološke postavke. Na primer, izrazi kao što su “ciganisanje” i “ciganska posla” jasno pokazuju rasizam. Uvredljiva upotreba reči “seljak” pokazuje kako se u jezik upisuje kultur-rasizam. “Ženturača” je uvreda, a “muškarčina” – kompliment. Za razvedenu ženu postoji pežorativni izraz “raspuštenica”, a za razvedenog muškarca nema ničeg sličnog. Neudata žena je “usedelica”, a neoženjen muškarac nije “usedelac”. Promiskuitetni muškarac je “švaler”, reč koja zvuči kao kompliment, dok je promiskuitetna žena prosto “kurva”.\nŽene su vekovima bile podređene, potlačene i diskriminisane, što je neminovno ostavilo tragove u jeziku. Tako nam danas savim prirodno zvuče imenice kao što su čistačica, spremačica, sobarica, domaćica, učiteljica. To spada u “postojeću normu i dobru jezičku praksu”. Ali zato kad, po istoj logici, dobijemo reči kao što su admiralka, akademkinja, filozofkinja, virtuoskinja, teološkinja, dekanka, rektorka – to odjednom više ne zvuči prirodno. Pomoćnica – može, moćnica – nipošto!\nStrah od rodne ravnopravnosti, pa makar samo u jeziku, dostigao je razmere prave moralne panike u konzervativnim i zadrtim krugovima. Nedavno su Večernje novosti objavile tekst sa naslovom “Važno za sve žene u Srbiji: Ako usvoje zakon o rodnoj ravnopravnosti, na diplomama će vam pisati ove stvari”, a ispod sledi dramatično upozorenje: “Devojke nakon završenih studija neće više biti pravnici, profesori, lekari, inženjeri, već će im na diplomama pisati – pravnica, profesorka, lekarka, inženjerka”.\nZanimljiva je količina nesvesti koja vlada i kod ljudi za koje se ne bi reklo da su zlonamerni. Tako, na primer, kolumnista portala Nova.rs Ranko Pivljanin, komentarišući na TV N1 slučaj silovatelja Miroslava Aleksića, usput izreče par opaski o socijalnim femininativima: “Imamo na terminološkoj ravni veštačku i nasilnu intervenciju u jeziku. Kad pročitam ‘psihološkinja’ negde vam ode na ‘ološkinja’. Vrlo nakaznih termina ima. Možete da je zovete i u muškom rodu, ali poštujte je kao ženu – to je suština”.\nIma i onih koji imenice ženskog roda doživljavaju kao diskriminaciju. Novinarka Ivana Mićević u Večernjim novostima ovako se požalila: “I neka znaju pisci predloga zakona protiv diskriminacije da me diskriminišu time što mi ne ostavljaju slobodu da se u novinama potpišem kao novinar, već moram da budem novinarka, da moja redakcija ne bi platila kaznu”. Kazne nisu propisane zakonom, radi se o preporuci, ali ipak su ovo Večernje novosti, list koji je 1994. godine objavio sliku Uroša Predića “Siroče na majčinom grobu” (naslikanu 1888. godine) i proglasio je fotografijom srpskog dečaka koji na groblju u Skelanima plače nad porodicom koju su pobili muslimani.\nUsput budi rečeno, braneći srpski jezik od nasilja i novotarija, Mićević se i sama odala jezičkim inovacijama, napisavši “pobunio bi se tome što”. U srpskom jeziku ne postoji takva konstrukcija, postoje neke druge konstrukcije: “pobunio bi se zbog toga što”, “pobunio bi se zato što”, “pobunio bi se jer”… Sve može, osim “pobunio bi se tome što” – to para uši, zvuči rogobatno, potpuno je nepravilno i, što je najgore, nije u duhu srpskog jezika. Za razliku od izvoznice, kapitenke, lutkarke, pčelarke, botaničarke ili dirigentkinje. Da se poslužim terminologijom autorke ovog udarca na sintaksu – “pobunio bi se tome što” je čisto silovanje jezika.\nKome treba bogatiji rječnik\nČesta je primedba da te nove reči kao što su inženjerka, arhitektica, menadžerka, docentkinja, germanistkinja – zvuče rogobatno. A zašto vam ne zvuče rogobatno drnč, džandrljiv, škrbav, Popokatepetl, Čibutkovica, otolaringologija, paralelopiped, dodekaedar, čvoruga, poslastičarnica, šćućuriti se, čokanjčić, žandarmerija, žižljivost ili ždrkljaj? Ili – rukometašica, odbojkašica, teniserka, džudistkinja, košarkašica? Što bi neka zanimanja bila povlašćena pa imala oba roda, a neka diskriminisana i svedena samo na muški?\nDa parafraziram jednu misao jezičkog volšebnika Stanislava Vinavera, izrečenu povodom Rablea: Nije žena radi jezika, već je jezik radi žene. A nije zgoreg podsetiti se onoga što Vinaver veli u eseju Jezične mogućnosti: “Bio bi divan jezik koji bi ostavio prostrane obilne mogućnosti novom neimarstvu i neimarima”. Teško to ulazi u glavu onima koji su potpuno neosetljivi na neravnopravnost žena, ali su zato preko svake mere osetljivi na rodno senzitivan jezik.\nAko čuvari jezika nemaju pametnija posla, mogli bi i oni da se posvete neimarstvu. Na primer, mogu da smisle naziv za jedno čudnovato zanimanje – onih koji se neprestano zaklinju u neku svetinju, a čine sve što je u njihovoj moći da je unište. I u muškom i u ženskom rodu.\nU protekle tri godine ženski sportski kolektivi u BiH su za finansiranje sa državnog nivoa dobili 113.200 od ukupno 3.723.000 KM dodijeljenih sredstava.


ULOGA UPRAVLJANJA TROŠKOVIMA | studenti.rs\nPočetna Skripte Ekonomija ULOGA UPRAVLJANJA TROŠKOVIMA\nULOGA UPRAVLJANJA TROŠKOVIMA\nSavremena literatura u oblasti računovodstva definiše trošak kao “resurs koji je žrtvovan ili potrošen radi postizanja konkretnog cilja. Vebsterov rečnik definiše trošak kao „nešto od čega se odustaje, kako bi se došlo do nečega drugog. “ Troškovi projekta predstavljaju novčana sredstva koja su potrebna i koja se troše u toku realizacije projekta i jedan su od osnovnih faktora upravljanja. S obzirom da projekti imaju cenu koštanja i koriste resurse koji bi se mogli iskoristiti i na drugi način, veoma je bitno da rukovodioci projekta razumeju različite mogućnosti i prednosti kvalitetnog upravljanja troškovima projekta. Upravljanje troškovima projekta obuhvata procese koji su neophodni za realizaciju projekta u okvriru odobrenog budžeta. Rukovodioci projekta moraju osigurati da njihovi projekti budu dobro definisani, da imaju dobre procene vremena i troškova i imaju realističan budžet u čijem su usvajanju lično učestvovali. Posao rukovodioca projekta je da zadovolji stejkholdere, uz stalnu težnju ka smanjenju i kontroli troškova. Ostvarenje cilja projekta u mnogome zavisi od ispravne procene troškova i pravilnog budžetiranja pre početka realizacije bilo kojeg projekta, predviđeni troškovi moraju biti identifikovani i merljivi.\nračunovodstvo, troškovi projekta


Organizacije civilnog društva Ministarstvu pravde BiH: Povući Prednacrt Zakona o slobodi pristupa informacijama na doradu - Foreign Policy Initiative BH\nOrganizacije civilnog društva pozdravljaju to što je Ministarstvo uputilo Prednacrt u konsultacije pozivajući sve učesnike da u ranoj fazi izrade propisa daju svoj doprinos, kao i što se u Prednacrtu predviđa tzv. proaktivna transparentnost. Ili obaveza javnih organa da veliki broj informacija objavljuju na svojim službenim web stranicama i centralnom portalu.\nDEMOKRATSKA APOSTAZIJA U EU: ŠTA STRANAČKA POLITIKA IMA S TIM?