Utvrditi istinu procesuiranjem Azre Bašić - Klix.ba\nUtvrditi istinu procesuiranjem Azre Bašić\n1.4.2011. u 12:19\nBivši zarobljenici se nadaju da će Azra Bašić, osumnjičena za ratne zločine počinjene nad civilima u Derventi, biti isporučena pravosuđu BiH na daljnje procesuiranje, kako bi istina i pravda izašle na vidjelo, piše BIRN - Justice Report.\nČlanovi Udruženja ratnih zarobljenika opštine Derventa kažu da su s radošću primili vijest da je 15. marta ove godine Azra Bašić uhapšena u američkoj saveznoj državi Kentucky.\n“Za nas je to radosna vijest, s obzirom šta je radila u Derventi. Živimo u nadi da će ona jednog dana da bude isporučena Tužilaštvu BiH, pogotovo oni logoraši koji su nadrljali od njene ruke”, kaže Drago Knežević, predsjednik Udruženja ratnih zarobljenika opštine Derventa.\nIstragu protiv Azre Bašić zbog sumnje da je od aprila do jula 1992. godine počinila ratni zločin protiv civilnog stanovništva u Derventi vodi Okružno tužilaštvo u Doboju. Prema podacima tog tužilaštva, Azra Bašić je bila zapovjednica grupe 108. riječke brigade Hrvatske vojske (HV).\nBudući da je osumnjičena Bašić bila nedostupna organima gonjenja u BiH, u Okružnom tužilaštvu u Doboju potvrdili su da je za njom raspisana međunarodna potjernica.\nBašić je uhapšena u Kentuckyju, a bosanskohercegovačke vlasti su zatražile njeno izručenje zbog sumnje da je počinila ratne zločine.\nOkrutnost ženskih ruku\nBivši zarobljenici tvrde da su Azru Bašić viđali u nekadašnjem Domu Jugoslovenske narodne armije (JNA) u Derventi, gdje su bili zatočeni.\nPrema kazivanju mještana Dervente, zatvaranje stanovnika srpske nacionalnosti u bivši Dom JNA u centru grada počelo je nakon što su pripadnici HV-a i Hrvatskih oružanih snaga (HOS) na Vaskrs, 26. aprila 1992. godine, u jutarnjim satima ušli u naselje Čardak. Mještani tvrde da je tada ubijeno 25 civila, a više od 100 kuća je zapaljeno.\nTaj dan je oko 30 muškaraca iz naselja Čardak privedeno u Dom JNA. Među njima je bio i Mile Kuzmanović, koji je u zarobljeništvu bio od 26. aprila do 28. jula 1992. godine.\nPrema podacima Udruženja ratnih zarobljenika opštine Derventa, u Domu JNA je tokom 1992. godine bilo pritvoreno oko 140 civila.\nKuzmanović kaže da je Azra Bašić bila “vrlo okrutna prema zarobljenim srpskim civilima”.\n“Meni je ostala u sjećanju zato što je žensko... Vidio sam kako udara moje kolege. Po redu je tukla i došla do mene. Nožem je prerezala učkur na mojim hlačama i prijetila da će mi odsjeći polni organ”, kaže Kuzmanović.\nDragan Kovačević, bivši zarobljenik iz Doma JNA, tvrdi da je Azra Bašić “svirepo ubila Blagoja Đuraša” nakon što su ga pretukli drugi hrvatski vojnici.\n“Imala je više noževa... Blagoja Đuraša sam vidio kako leži pretučen na podu i da mu je bijela pjena išla na usta. Azra je rekla da ne krklja na usta. Nakon toga zabola mu je nož u vrat, poslije čega se nasmijala, okrenula i otišla”, kaže Kovačević, koji je polovinom juna 1992. godine iz zarobljeništva uspio pobjeći na područje pod kontrolom Vojske Republike Srpske (VRS).\nKuzmanović i Kovačević tvrde da je Azra Bašić 26. aprila u Domu JNA zlostavljala civile do večernjih sati i poslije je nisu viđali.\nGovoreći o onome što su još preživjeli zatočeni u Domu JNA, bivši zatvorenici kažu da im je vrlo teško palo što su morali “jesti usoljene novčanice”.\n“Sve što smo imali oduzeto nam je – nakit, lični dokumenti, novac... Najgore su prošli zarobljenici koji su kod sebe imali tadašnje jugoslovenske pare... Morali su da jedu usoljene novčanice”, sjeća se Kuzmanović.\nPosljedice mučnja kod Kuzmanovića su, kako kaže, “odbijen bubreg, osam rebara slomljeno, glava razbijena, uho rasječeno, a na nogama nema noktiju”.\n“Marke su nam oduzeli, dinare smo morali pojesti. Tad sam pojeo 20.000 dinara”, prisjeća se Kovačević.\nU to vrijeme, kažu mještani Dervente, Azra Bašić je upoznala budućeg supruga, lokalnog brijača Nedžada Bašića, kojeg članovi Udruženja ratnih zarobljenika opštine Derventa također optužuju za ratne zločine nad srpskim civilima.\n“Nedžad Bašić je učestvovao u zlostavljanju žena srpske nacionalnosti iz Dervente”, tvrdi Kuzmanović.\nOkružno tužilaštvo u Doboju je naredbu za sprovođenje istrage protiv Azre Bašić donijelo je 2006. godine.\n“Dokazi protiv Azre Bašić su prikupljani i ranije. Tereti se da je od aprila do jula 1992. godine u logorima Rabić i Dom JNA u Derventi učestvovala u ubistvima i zlostavljanju civila”, kaže Slobodanka Lukić, glasnogovornica Okružnog tužilaštva Doboj.\nPredmet protiv Azre Bašić je bio poslan na ocjenu osjetljivosti u Tužilaštvo BiH, ali su za BIRN – Justice Report u toj instituciji potvrdili da je ponovno vraćen na daljnje procesuiranje u dobojsko Tužilaštvo.\nPrema Državnoj strategiji za rad na predmetima ratnih zločina, sve vrlo osjetljive predmete radi Tužilaštvo BiH, dok se osjetljivi prosljeđuju na daljnje procesuiranje kantonalnim, okružnim ili pravosudnim institucijama Brčko Distrikta.\nKriteriji na osnovu kojih se procjenjuje osjetljivost nekog predmeta su težina krivičnog djela, te funkcija koju je u tom periodu obnašao osumnjičeni ili optuženi.\nU Okružnom tužilaštvu u Doboju ne žele otkrivati druge detalje u vezi s istragom o učešću Azre Bašić u ratnim zločinima nad civilima srpske nacionalnosti, samo napominju da rade na više slučajeva, uključujući ratne događaje u naselju Čardak i više logora na području opštine Derventa.\n“Na istinu i pravdu čekamo toliko godina i hoćemo da vjerujemo da će Azra Bašić biti isporučena pravosudnim organima u BiH”, ističe Knežević, dodajući da očekuje da se procesuiraju i ostali odgovorni za mučenja i ubistva civila na području Dervente.\nPut za dostizanje pravde bivši zatvorenici vide u tome da se Azra Bašić izruči BiH jer će ona vjerovatno reći ko joj je zapovijedao, budući da je riječ o regularnoj Hrvatskoj vojsci, a onda će moći i drugi odgovarati.\nU Ministarstvu pravde BiH vjeruju da će Azra Bašić biti isporučena bosanskohercegovačkom pravosuđu.\n“Ministarstvo pravde BiH je prošle sedmice putem Interpola zatražilo od američkih vlasti informaciju o hapšenju osumnjičene Azre Bašić, nakon što o tome nismo službeno obaviješteni uobičajenim procedurama. Proces ekstradicije je u toku, a izručenje može uslijediti odmah nakon što dobijemo potvrdu o hapšenju”, kazala je za BIRN – Justice Report Marina Bakić, glasnogovornica Ministarstva pravde BiH.\nBakić je podsjetila da je Ministarstvo pravde BiH potrebnu dokumentaciju dostavilo nadležnim organima u SAD-u još 2005. godine, kada je dobilo prvu informaciju o lociranju Azre Bašić.\nDoživotna robija bivšem generalu\n01.04.2011. u 13:55\nAustrijanci vjeruju da su njihovi političari korumpirani\n01.04.2011. u 12:10


DRAGAN VARAGIĆ 24.OKTOBRA U ŠAPCU - ODRŽIVOST ONLINE MEDIJA | Kulturni klik | Zorainfo\nBiblioteka šabačka, Kulturni klik\nWritten by Zorainfo on 23/10/2018\nOdrživost online medija je veoma važno pitanje koje se provlači poslednjig godina. Na tu temu, kao i na temu internet marketinga, razgovarali smo sa gospodinom Draganom Varagićem, jednim od najuticajnijih blogera sa naših prostora.\nKada ste počeli da se bavite internetom?\nDragan Varagić: Prvi kontakat sa internetom sam imao 1997. godine, a 1998. godine internet dolazi u Srbiju. Postoji jedna zanimljiva priča, zašto sam hteo da se bavim internet marketingom tada. Vrlo brzo sam shvatio da u to vreme ljudi nisu znali šta je to marketing.\nPočeo sam sa izradom web sajtova, gde sam uz samu izradu sajta odrađivao i posao optimizacije a da ih nisam ni obaveštavao o tome, jer me svakako ne bi ni razumeli.\nPosle nekog vremena jedan broj ljudi je počeo da razume tu marketingšku priču i sad smo se našli u drugom problemu da imate određeni i to ne mali broj ljudi koji misle da znaju nešto iz te oblasti a u suštini ne znaju ništa.\nProblem je što mi živimo u vremenu gde je osnova prividnog znanja. Na Google-u ukucate pitanje i dobijete odgovor i onda ukucate opet deset takvih pitanja uzmete dva, tri tutorijala i odjednom ste vi postali Google i to je ono što je problem, problem je što ljudi misle da su gurui iz te oblasti, a u suštini, kako kaže Balašević:“ Šuplji su kao crkveno zvono“.\nDragan Varagić: Ta metodologija postoji u osnovi ne samo za medije, postoji generalno za svaku vrstu posla, kada hoćete stvarno da imate poslovne rezultate mnogo bolje nego što imate, morate da počnete da razmišljate drugačije o poslu koji radite.\nDragan Varagić: Ljudi su u suštini jako zauzeti i non stop su u tom svom poslu to , to treba da se radi na takav i takav način i vrlo retko ko dolazi u situaciju da postavi pitanje: „A zašto ja uopšte ovo radim“? Znači, kad počnete da postavljate pitanje „Zašto“ e tada počinju ozbiljne stvari da se dešavaju.\nDragan Varagić: Ja imam tu sreću da u svom profesionalnom radu sve vreme imam kontakt sa veoma uspešnim kompanijama i vidim šta one rade i kako rade, a sa druge strane radim za firme koje su mnogo male, pa me zovu jer ne znaju dovoljno i nemaju dovoljno uspeha i onda vidimo veoma velike razlike kako rade uspešne firme jedan isti posao i kako rade te manje uspešne.\nJa praktično objašnjavam kako to izgleda u praksi i kako vi da dođete u situaciju da postanete lider u onome što radite što se tiče internet poslovanja.\nKoliko mi zaostajemo za svetom, kada je internet marketing u pitanju?\nVaragić: Zavisi. Što se tiče generalnog inerneta, it-e komerca, internet marketinga , ako se poredimo sa Hrvatskom, mi smo jedno tri godine iza Hrvatske, jedno pet, šest godina iza Mađarske, iza Rumunije smo isto tako četiri, pet godina, iza Engleske smo jedanaest godina, toliko smo i iza Amerike. Iza Nemačke smo jedno deset godina.\nVidi još: LAŽNE VESTI – DA LI SU ŠAPČANI IMUNI NA NJIH?\nIma li neka zemlja da je ispod nas?\nDragan Varagić: Pa, ima. Bosna i Hercegovina su jedno godinu, dve iza nas, interesantno sad sam bio u Albaniji, Albanci su jedno šest godina iza nas. Baš sam se neprijatno iznenadio, mislio sam da je manje. Ali generalno mi imamo određeni nivo, a evo iznad smo jedno godinu, dve dana i od Makedonije. Mi smo na dobrom putu od 2012-te, mi praktično živimo već šest godina u ozbiljnoj razvijenosti interneta u odnosu na naš razvoj posla generalno.\nDragan Varagić – 24.oktobra u u Biblioteci šabačkoj\nDragan Varagić: 24.oktobra u u Biblioteci šabačkoj od 10.00 do 14.00 časova održati besplatno predavanje na „Na klik do kupca“ koju organizuje Fondacija „Registar nacionalnog internet domena Srbije“ (RNIDS).


Pogledajte celo pitanje: #136105\nPoštovani doktore, imam 52 godine. Prošle godine sam u dva navrata uzimala primolut nor i odlagala ciklus (po unputstvu i bez tegoba) . Ove godine isto imam potrebu, da ga u dva navrata pomerim. Da li je to bezopasno u mojim godinama? Ciklusi su mi i dalje redovni. Unapred hvala, srdačan pozdrav,\nOdgovoreno: 31. 03. 2015.\nNije uputno da se koristi hormonska terapija u svrhu odlaganja ciklusa a posebno često i bez redovnih kontrola ginekologa. Ako ipak odlučite da ponovo koristite primolut nor savetujem vam da pre toga obavite ginekološku kontrolu.\nPogledajte celo pitanje: #136018\nNa skrining testu krvi rizik da beba ima daunov sindrom je 1: 207 preracunat na dan skrininga. Preporucije se dalje ispitivanje. Rizik pojave daunovog sindroma u odnosu na starost majke je 1: 755 molim vas za vase misljenje i kolika je sansa da rodim dete sa tim sindromom sa obzirom da je treca trudnoca i da imam 26 g. Hvala\nOdgovoreno: 27. 03. 2015.\nSkrining testovi na hromozomopatije koriste nam da bi odredili da li je fetus sa povećanim ili niskim rizikom za hromozomopatije. Ukoliko je izračunati rizik visok, odnosno u vašem slučaju 1: 207, to znači da će na 207 trudnoća jedna biti sa daunovim sy. Ukoliko ste u grupi sa povećanim rizikom to znači da je potrebno dodatno ispitivanje- jedna od invazivnih procedura- najčešće se radi amniocenteza čime se pouzdano određuje kariotip ploda.\nPogledajte celo pitanje: #136019\nJa nemam nikakve ginekološke probleme. Da li ipak mogu da uzimam oralne vaginalne probiotike? Da li ih treba uzimati kao prevenciju? Ili se oralni vaginalni probiotici uzimaju samo u slučaju zdravstvenih problema?\nVaginalne probiotike možete koristiti zaista u cilju prevencije vaginalnih infekcija s obzirom da balansiraju vaginalnu floru i održavaju kiselost vagine. Iako sada nemate ginekološke tegobe možete ih koristiti povremeno, najbolje nakon menstrualnog krvarenja.\nPogledajte celo pitanje: #135713\nMoj kolposkopski nalaz je glasio: površina etrocerviksa prekrivena skvamoznim epitelom, sch+. Oko smu usko polje aw epitela sa finim mozaikom. Vulva i vagina bo. Pa ii grupa u razmazu prisutne ćelije skvamoznog epitela uglavnom gornjih slojeva, vs iii- epitelne ćelije, laktobacili, dosta leukocita, gram + bacili kako nisam dobila jasnije objašnjenje da li nalaz ima patološki karakter, ima li razloga za zabrinutost i da li je potrebno raditi neke dodatne pretrage ili preduzeti neke korake? Zahvaljujem unapred\nS obzirom da su na kolposkopskom nalazu viđene kolposkopske slike mozaika i aw epitela koje govore u prilog hroničnoj upali grlića a da je pa ii gr i vs iii gr poželjno je da vam nadležni ginekolog ordinira antimikrobnu vaginalnu terapiju a zatim da uradite dopunske briseve, odnosno cb na hlamidiju, mikoplazmu i ureaplazmu koje spadaju u grupu seksualno prenosivih mikroorganizama a čije prisustvo može dati između ostalog i gore navedene promene na grliću. Naravno ako ste nekada imali kondilome (virusne bradavice) savetujem da uradite i hpv tipizaciju kako biste utvdili da li su pak promene na grliću izazvane virusnom infekcijom tzv. Humanim papiloma virusom (hpv) .\ndalji tretman zavisi od rezultata dopunskih analiza.\nPogledajte celo pitanje: #135723\nPostovani da li je ova racunica tacna? 1-4 nedelja = 1. Mesec 5-8 nedelja = 2. Mesec 9-13 nedelja = 3. Mesec 14-17 nedelja = 4. Mesec 18-22 nedelja = 5. Mesec 23-27 nedelja = 6. Mesec 28-31 nedelja = 7. Mesec 32-35 nedelja = 8. Mesec 36-40 nedelja = 9. Mesec\nStarost trudnoće se računa prema dužini amenoreje, odnosno izostanka menstruacije kao i prema biometrijskim parametrima ploda koji se određuju u toku uz-čnih pregleda. U prvom slučaju uzima se u obzir 1. Dan poslednje menstruacije. Trudnoća traje 9 kalendarskih meseci, odnosno 10 lunarnih meseci, odnosno 40 nedelja, odnosno 280 dana (1 lunarni mesec ima 28 dana) . U akušerstvu se starost trudnoće izražava kroz broj nedelja trudnoće ili kroz broj lunarnih meseci trudnoće. Npr. Trudnoća stara v lunarnih meseci izražena u nedeljama trudnoće bi bila od 16-20 nedelje, x lunarni mesec bi odgovarao za 36-40 nedelje trudnoće,. .\nnadam se da će vam uz ovo obrazloženje "računica" biti malo jasnija.\nPrikazano 86-90 od ukupno 100 pitanja


Boško Đurovski: Jedva čekam regionalnu ligu | Nogomet | Al Jazeera Balkans\nBoško Đurovski: Jedva čekam regionalnu ligu\nHuligana je uvijek bilo, ali države sada imaju kapacitet da ih spriječe, kaže selektor Makedonije.\nĐurovski: Uvjeren sam da će UEFA podržati regionalnu ligu na BalkanuAdmir Fazlagić\nBoško Đurovski, sadašnji selektor makedonske fudbalske reprezentacije, široj javnosti poznat kao nekadašnji istaknuti fudbaler i trener beogradske Crvene zvezde, zagovornik je regionalne lige. Sa njim razgovaramo upravo o zajedničkoj ligi na Balkanu te o fudbalu u regiji i šansama BiH i Hrvatske na Svjetskom prvenstvu u Brazilu.\nKoliko je, prema vašem mišljenju, balkanska liga dobra ideja?\n- Zagovornik sam balkanske lige. Često o tome razgovaram sa kolegama, prijateljima, bivšim fudbalerima. Normalno, postoji nekolicina njih koji smatraju da to baš i nije pametno sada, ali smatram da je to jedini pravi izlaz iz ove monotonije. Vidimo da nema publike na stadionima, a to je jedan od vodećih preduslova.\nKada imate pune stadione, motivacija igrača je mnogo veća, a atmosfera mnogo bolja. Smatram da bi utakmice između balkanskih vodećih timova dovele veliki broj navijača na stadione.\nSa druge strane, moje kolege i igrači kažu da postoji opasnost od huliganizma, nacionalizma,vandalizma. Eto, u košarci postoji ta regionalna liga i igraju se utakmice, stvari se odvijaju nekim normalnim tokom. Ja tu ne vidim neki veliki problem.\nO BiH i Hrvatskoj na SP\nŠta mislite o šansama za uspjeh fudbalskih reprezentacija BiH i Hrvatske na predstojećem Mundijalu u Brazilu?\n- Za BiH je fantastičan uspjeh sami odlazak na prvenstvo. Ne bi trebali sada vršiti pritisak na Papeta i na njegove igrače da po svaku cijenu prođu prvi krug ili da bude bilo kakvog nepotrebnog nesporazuma, no mislim da su oni svjesni i da samo trebaju raditi svoj posao - da igraju fudbal. Vjerujem da i Bosna i Hercegovina, a i Hrvatska mogu ući u drugi krug. Volio bih da se u drugoj fazi plasira bar jedna od ove dvije reprezentacije. Analizirano dublje, BiH je u malo boljoj formi.\nSmiju li ljubitelji sporta, sportisti i svi ostali biti taoci određene skupine ljudi, huligana, koji na stadion donose i nacionalizam?\n- Ne smije ‘šaka ljudi’, u ovom slučaju, biti presudna za razvoj sporta i međuljudskih odnosa. Toga je uvijek bilo i bit će. Ali, mislim da države sada imaju kapaciteta spriječiti i provesti mjere sigurnosti. Vjerujte, jedva čekam da se napravi neki projekat za regionalizaciju fudbalskih prvenstava i ja sam uvjeren da će to UEFA podržati.\nJe li do sada bilo razgovora na nivou regije o tome?\n- Bilo je nekoliko sastanaka. Znam da je Igor Štimac zagovornik fudbalske regionalne lige, ima takvih i u Srbiji, i ovdje kod nas u Makedoniji, koji su dali doprinos fudbalu, koji su dokazana imena, a pobornici su ove dobre ideje.\nNa kvalitet reprezentacije utječe mnogo faktora, ali jedan od najvažnijih sigurno je imati dobro fudbalsko prvenstvo na nivou države? Kako biste prokomentarisali trenutno stanje fudbalskih liga u regiji, po reprezentacijama i njihovim prvenstvima?\n- Upravo tako, sigurno da je jedan od preduslova imati kvalitetnu ligu. Međutim, mi na Balkanu trenutno kuburimo sa kvalitetom naših liga, da počnemo od Slovenije pa sve do Makedonije. Ali, primjer BiH, Slovenije, Hrvatske, čak i Srbije u određenom periodu, daju nam nadu da i mi, kao mala zemlja sa slabom ligom, možemo napraviti iskorak i zapaženi uspjeh.\nZa nas bi uspjeh bio ako bismo uspjeli da se plasiramo bar u baraž u kvalifikacijama, a sve što napravimo više od toga, bilo bi fantastično. Kvalitet državnih prvenstava nije na nekom visokom nivou, nije to kao što je nekada bilo, recimo za vrijeme stare Juge, zar ne?\nDruga otežavajuća okolnost je što je infrastruktura veoma loša, tako da su to sve neki parametri koji daju negativnu sliku o stanju fudbala u regiji. Međutim, smatram da postoje ljudi koji su spremni da ulože u fudbal, ali koji traže podršku od državnog vrha i mislim da će se u skorijoj budućnosti, kada naše države ‘stanu na noge’, stvoriti preduslovi za kvalitetan rad i dobre rezultate, tako da ćemo se ravnopravno moći takmičiti sa fudbalskim klubovima u Evropi i svijetu.\nJedan od najvećih problema fudbalskih klubova na prostorima Balkana su finansije. Je li, možda, spas u privatizaciji klubova? Naprimjer, vlasnik Cardiffa Vincent Tan uložio je u FK Sarajevo?\n- Mislim da je privatizacija jedini način da se uspostavi bolji red i da se poboljša nivo fudbala kod nas. I raduje me da je Sarajevo otišlo u privatne ruke, a kako saznajem, u Srbiji se sprema zakon o sportu prema kojem će u skorijoj budućnosti biti omogućeno da tzv. mecene ubace svoj novac u klubove. I gospodin Sergej Samsonenko (novi vlasnik Vardara od januara, najtrofejnijeg makedonskog fudbalskog kluba) ima velike ambicije. Mislim da je to pravi put i jedino tako može da se digne kvalitet fudbala.\nFudbal ovdje, nekad i sad?\nU kontaktu sa...\nJeste li, možda, u kontaktu sa nekim od nekadašnjih fudbalera sa prostora nekadašnje Jugoslavije?\n- Vremena su se promijenila, svi živimo neki svoj život i idemo svojim putem, ali ostali su kontakti i lijepo sjećanje. I dan-danas se sa pojedinima srećem, viđam i veliko je postoji poštovanje. Pomenuo bih i pozdravio Mehmeda Baždarevića, Pašića, Merdanovića, Hadžibegića, Pericu Đorđevića, sjećam se i Mehmeda Buze, pokojnog Lazića iz Bugojna i, naravno, Dušana Bajevića sa kojim se redovno čujem, sa kojim sam prijatelj.\n- Teško je sada napraviti neku komparaciju. Dobro znamo da je jugoslovenska liga bila, možda, u top pet liga evropskog fudbala, da ne kažem i među najbolje tri u Evropi. Bili smo velika država, sa velikim brojem igrača. Na Balkanu smo poznati kao inteligentan narod, narod koji je žargonski rečeno ‘šmekerski’ nastrojen u sportu. Dakle, znamo se dobro i brzo snalaziti u određenim situacijama, tako da je teško upoređivati fudbal pojedinačno. Drugi stil fudbala se tada preferirao. Sa druge strane, mora se poboljšati infrastruktura.\nUEFA pomaže, pravi fudbalske terene i to je jedan od preduslova da se digne kvalitet fudbala na veći nivo. U posljednjih 20 godina djeca više igraju tenis, rukomet i odlaze baviti se drugim sportovima jer su naši tereni loši, kao i svi ostali uslovi za rad. Onda to normalno utječe na kvantitet, a kvantitet doprinosi kvalitetu.\nRaduje me da se kod nas u Makedoniji sada grade tereni, jer bez dobrih terena i infrastukture ništa ne možemo postići. Nadam se da će bolji uslovi za rad vratiti djecu na stadione, a roditeljima uvjerenje da njihova djeca imaju potrebne uslove za rad, da se mogu baviti sportom. Posljednje dvije decenije nije se radilo na tome, improvizovalo se i zato smo tu gdje jesmo.\nKakve su šanse reprezentacija iz regije za plasman i uspjeh na Evropskom fudbalskom prvenstvu koje se treba održati u Francuskoj 2016. godine?\n- Želim istaći da je svaka grupa na svoj način teška. Makedonija je dio jedne grupe koja naizgled nije atraktivna, ali je, ipak, dobra. Naša reprezentacija je sa ostalima u grupi izjednačena, sa izuzetkom Španije, koja je, podrazumijeva se, apsolutni favorit, mada će poslije Svjetskog prvenstva u Brazilu i njena reprezentacija pretrpjeti dosta promjena u sastavu. Upravo tu ostale ekipe vide šansu da iznenade Španiju, ako je to moguće.\nPretendent za drugo mjesto je Ukraina, dok bi se za treće mjesto trebale boriti Slovačka, Makedonija i Bjelorusija. Nama je, možda, dobro što igramo prvo sa Španijom u gostima, onda nam dolazi Luksemburg, čija ekipa nije za potcjenjivanje, ali mislim da možemo pokušati da osvojimo ta tri boda sa dvije utakmice, mada nam neće biti lako.\nŠto se tiče ostalih reprezentacija iz regije, mislim da Srbija ima dobar tim, ali je baš u teškoj grupi. Mislim da će osigurati plasman na EP, ali moraju biti oprezni. Također, BiH i Hrvatska bi se, bez nekih većih poteškoća, trebale plasirati. Hrvati, prema mom mišljenu, imaju najlakšu grupu. To sam rekao i Šukeru kada smo se vidjeli na izvlačenju grupa u Nici. Neće biti lako ni Crnoj Gori koja ima dosta dobar tim, ali treba dosta poraditi.\nDobro je da se ovoga puta ne takmičimo između sebe, znači, nijedna reprezentacija bivše Juge nema za protivnika svog susjeda. Ja sam rođen i rastao sam u onim sretnim vremenima, sve su mi reprezentacije drage, tako da svima želim mnogo sreće.


Sediment – neiskorišćeni resurs koji se krije na dnu naših reka Sediment – neiskorišćeni resurs koji se krije na dnu naših reka\nSediment – neiskorišćeni resurs koji se krije na dnu naših reka\nŠta je zapravo sediment, na koji način se prikuplja i koje su njegove moguće koristi za odbranu od poplava i građevinsku industriju, piše dr Dragana Tomašević Pilipović, vanredna profesorka na Prirodno-matematičkom fakultetu u Novom Sadu.\n20/04/2022 autorka: dr Dragana Tomašević Pilipović\nKada posmatramo vodene ekosisteme, na primer reke, prva asocijacija je naravno voda, ali tu se krije jos jedna podjednako važna komponenta – sediment. Svaki put kada padne kiša voda sa sobom nosi ogromne količine zemlje, organske materije, pa i zagađenja. Veliki deo tog materijala na kraju zajedno sa vodom završava u našim rekama gde se na dnu gomila u vidu sedimenta.\nSediment ima kritičnu ulogu u ukupnom kvalitetu životne sredine vodenih ekosistema, s obzirom na to da je integralni deo vodenih ekosistema i ujedno stanište brojnih organizama. Zato je važno je da razumemo i poznajemo sudbinu, transport i toksičnost zagađivača povezanih sa vodom i sedimentom. Prevelike količine nataloženog sedimenta na dnu reka ili promena u distribuciji sedimenta kao rezultat promena klime mogu negativno uticati na vodeni ekosistem i praviti brojne probleme, od otežavanja plovidbe do poplava, pa čak i predstavljati potencijalni rizik po ljudsko zdravlje. Zbog toga je za efikasno upravljanje vodnim resursima ključan postupak izmuljivanja, odnosno čišćenja rečnih korita i vađenja određenog dela sedimenta iz vodenih tokova.\nOgromne količine sedimenta su dostupne kao resurs\nKorišćenje sedimenta koji je izmuljen-izvađen iz reke je važno, skoro bi se moglo reći hitno, jer upotreba – a ne odlaganje – ima široku društvenu, ekološku i finansijsku korist. Širom sveta milioni kubnih metara sedimenta se izvlače godišnje iz luka, i plovnih puteva kako bi se optimizovala plovidba, vršila remedijacija (čišćenje), upravljalo poplavama i generalno upravljalo vodenim resursima.\nSamo u Velikoj Britaniji, oko 22 do 44 miliona kubnih metara sedimenta se izvuče iz luka svake godine. Inženjerski korpus vojske Sjedinjenih Država (USACE), izmuljuje oko 250 miliona metara kubnih sedimenta godišnje. Ukupna količinа izmuljenog sedimenta u Evropi je između 100 i 200 miliona kubnih metara godišnje.\nPrevelike količine nataloženog sedimenta na dnu reka mogu negativno uticati na vodeni ekosistem i praviti brojne probleme. Izmljuvanjem i upotrebom sedimenta se ovo sprečava\nU Srbiji je u proteklom periodu izmuljeno od 300.000 do 600.000 m3/god sedimenta u primarnoj kanalskoj mreži veštačkog vodnog tela Hidrosistem Dunav-Tisa-Dunav.\nTo nije dovoljno pošto javno vodoprivredno preduzeće procenjuje da je za redovno održavanje potrebno izmuljivati oko 1.000.000 m3/god. Sadašnja praksa upravljanja podrazumeva izmuljivanje, odnosno vađenje, sedimenta i određivanje koncentracija zagađivača koji se u njemu nalaze, a nakon privremenog odlaganja, prirodne depresije (ulegnuća) u blizini kanala se popunjavaju sedimentima ili se šire na određenoj udaljenosti od obale.\nPrekomerno deponovanje izmuljenog materijala uz obale kanala predstavlja potencijalnu opasnost za smanjenu mogućnost površinskog odvodnjavanja okolnog poljoprivrednog zemljišta što može imati ekonomske posledice. Ovo je posebno važno za održivi razvoj u narednim godinama i decenijama, s obzirom na projekciju meteoroloških prilika u Srbiji do kraja ovog veka u smislu progresivno povećanih padavina u ekstremnim klimatskim periodima. Shodno tome, unapređenje sistema zaštite od poplava unutrašnjih voda postavljeno je kao jedan od operativnih ciljeva u Strategiji upravljanja vodama na teritoriji Republike Srbije do 2034. godine.\nDodatni problem u kanalu Dunav-Tisa-Dunav predstavlja značajna količina slojevitog sedimenta iz perioda industrijalizacije kada je glavni pokretač bio ispuštanje neprečišćenih otpadnih voda. Na osnovu Strategije upravljanja vodama na teritoriji Republike Srbije do 2034. u AP Vojvodine čak 35% vodnih tela nije postiglo dobar status na osnovu sadržaja prioritetnih i prioritetnih hazardnih supstanci u vodi, a čak 80% vodnih tela nije postiglo dobar status na osnovu sadržaja prioritetnih i prioritetnih hazardnih supstanci u sedimentu.\nGlobalni regulatorni programi često smatraju ove sedimente koji su kontaminirani zagađenim materijama – otpadom, ali u 21. veku ih treba posmatrati kao globalni resurs. „Od otpada do resursa” je prepoznat kao konceptualni okvir koji pokreće upravljanje izmuljenim sedimentom ka održivom razvoju društva u celini i čini deo efikasnije cirkularne ekonomije. Svakako da nije sav izmuljeni sediment prikladan kao resurs, ali u nekim zemljama, poput Japana, više od 90 posto izmuljenog materijala se na kraju dobro iskoristi.\nKada se ovi materijali tretiraju kao otpad, odnosno kada se odlažu na deponije ili u more, svakako da mogu da ugroze kvalitet životne sredine a i ekonomski to nije isplativo. Tokom poslednjih 15 godina, međutim, istraživanja i iskustvo su pokazali da sediment izvađen iz vodenog korita nije neizbežno otpad, već skoro uvek ima i dodatnu vrednost.\nKako se sve može upotrebiti sediment?\nKako na planeti Zemlji ponestaje prirodnih resursa, od „otpada do korisnog materijala” je ključni stav koji kvalifikuje sediment kao jedan od prioritetnih ciljeva za cirkularnu ekonomiju i ponovnu upotrebu.\nKorisna upotreba može uključivati čiste ili zagađenje sedimente. Ponovna upotreba zagađenog sedimenta uglavnom se ne razlikuje od upotrebe nezagađenog sedimenta. Obe vrste sedimenta mogu biti primenjive, ali postoje ograničenja koja su nametnuta pri upotrebi zagađenog sedimenta s obzirom na potencijalni negativni uticaj na životnu sredinu od izlaganja kontaminantima. Pristupi upravljanju rizicima vezanim za zagađeni sediment uključuje tretman, što je dovelo do pojave razvoj inovativnih tehnika poslednje dve decenije. Svakako, da potencijal upotrebe izmuljenog sedimenta zavisi od vrste izmuljenog materijala, gde je izmuljen, načina na koji je izmuljen i njegove ukupne prihvatljivosti sa aspekt fizičko hemijskih karakteristika.\nPesak, glina i šljunak se mogu koristiti pri zatvaranju deponija ili rudnika, za odbranu od poplava i ekstremnih klimatskih događaja ili kao sirovina u građevinarstvu\nSediment se može koristiti kao sirovina (pesak, glina i šljunak se mogu koristiti kao alternativa za neke primarne resurse), pri procesima zatvaranja deponija ili rudnika, stvaranja novih staništa za vodene organizme i močvarnih područja, pojačanja obale za odbranu od poplava i ekstremnih klimatskih događaja. Takođe, pesak i šljunak iz izmuljenog sedimenta nastalog održavanjem određenog vodnog tela mogu se koristiti za izradu betona, kao i za proizvodnju sintetičkih građevinskih materijala kao što su cigle i veštački šljunak.\nMože se doći do zaključka da izmuljeni sediment (blato, pesak, sav izmuljeni materijal) predstavlja neku vrstu novog zlata. Sediment je veoma važan prirodni resurs. Jednostavno treba da naučimo kako da ga koristimo na održiv način u okviru njegovog prirodnog ciklusa. Ako ga ne koristimo na pravi način, lako možemo stvoriti neodržive situacije. Pridržavajući se principa održivosti pri izmuljivanju i upravljanju sedimentom korišćenjem prirodnih sistema za integraciju ovih akcija, ciljevi kvaliteta životne sredine i ekonomskog prosperiteta se mogu postići.\nBEuSED Projekat koji se realizuje na Prirodno-matematičkom Fakultetu i Fakultetu tehničkih nauka, Univerziteta u Novom Sadu upravo predstavlja efikasno rešenje za korišćenje izmuljenog sedimenta kroz proizvodnju ekološki prihvatljivog građevinskog materijala. Projekat će se fokusirati na ispitivanje sedimenta izmuljenog iz kanala Dunav-Tisa-Dunav koji bi se dalje koristio za izradu putnih nasipa ili kao materijal za podlogu na lokalnim putevima, pristupnim putevima, pešačkim i biciklističkim stazama, itd. Cilj projekta BEuSED je primena koncepta cirkularne ekonomije u razvijanju održivog upravljanja i korisne upotrebe sedimenta.\nViše informacija o projektu mozete naći na društvenim mrežama projekta koji pružaju uvid u faze implementaciju projekta ali mogu biti interesantne i široj javnosti u pogledu tematike otpadnih voda (Web site, Instagram, Facebook, Twitter i LinkedIn).


U podnesku se između ostalog navodi da sporazum još nije mogao da se zaključi jer se iz Australije čeka da pristigne određena dokumentacija iz privatne firme\n5028 pregleda\t2 komentar(a)\nUlić, Foto: Savo Prelević\n17.06.2019. 11:14h Ažurirano: 17.06.2019. 11:07h\nAustralijakriminalna grupatrgovina drogomMira SamardžićViši sud u PodgoriciMiloš VuksanovićBiljana UskokovićVaso Ulić


PRVO POJAČANJE U PROLETERU: Iskusni Skopljak za čvršći bedem pred golom - MaxBet Sport\nPRVO POJAČANJE U PROLETERU: Iskusni Skopljak za čvršći bedem pred golom\nNebojša Skopljak (Foto: FK TSC)\nPrvo zvanično letnje pojačanje i u Proleteru! Novi fudbaler kluba sa Slane bare je Nebojša Skopljak!\nŠpanija 2: Na meču Almerija – Đirona, naša kladionica nudi kvotu 2.05 za igru ug 3+.\nIskusni (34) defanzivac dolazi iz TSC-a za koju je nastupao od jula 2017. godine. Prošle sezone nije puno igrao, upisao je osam nastupa u Superligi Srbije. Skopljak je rođen u Beogradu, a stasavao je u mlađim kategorijama Rada.\nOvo će biti povratak Skopljaka klub za koji je nastupao u sezoni 2013/14. Njegovim dovođenjem Proleter će imati nešto iskusniju zadnju liniju odbrane, dok veći deo tima čine mladi i ne previše afirmisani igrači.\nTagovi:FK Proleter Novi SadFK TSCNebojša Skopljak\nEMOTIVNI BORJAN Bila je privilegija deliti svlačionicu s tobom\nMilunović napustio Crvenu zvezdu!


Ovo Obaveštenje o kolačićima se odnosi na veb sajt www.sihehotel.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Beijing No 5 Courtyard i opisuje način na koji koristimo lične podatke prikupljene putem kolačića i ostalih tehnika, uključujući i piksele (u daljem tekstu "kolačići") na našem veb sajtu www.sihehotel.com (u daljem tekstu "veb sajt").\nUkoliko želite da ne dozvolite upotrebu kolačića opisanih u ovom odeljku, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima pretraživača), kontaktirajte objekat na sihehotel@163.com .\nUkoliko imate pitanja ili nedoumica u vezi sa obradom vaših ličnih podataka ili ako želite da ostvarite bilo koja prava koja imate u skladu sa ovim obaveštenjem, slobodno nas kontaktirajte na sihehotel@163.com . Možete i da se obratite lokalnim vlastima zaduženim za zaštitu podataka ako imate pitanja ili žalbi.


Mladi žele aktivno učešće u planiranju budućnosti - oradio.rs\nMladi žele aktivno učešće u planiranju budućnosti\nKrovna organizacija mladih Srbije (KOMS) već dve godine raspisuje konkurs za nagradu MladGrad. Cilj dodele ove nagrade je odavanje priznanja za ukupan doprinos lokalne samouprave unapređenju položaja mladih. Pored toga, KOMS je i koautor Akcionog plana za sprovođenje Nacionalne strategije za mlade za period od 2018. do 2020. godine. Akcioni plan treba da pomogne svim organima, organizacijama, institucijama, pojedincima i svim drugim zainteresovanim subjektima da realizuju ciljeve strategije. O ovome, ali i o položaju mladih u Srbiji pričali smo sa predsednicom upravnog odbora KOMS-a, Milom Lukić.\nMladGrad je priznanje koje se dodeljuje za ukupan doprinos lokalnoj samoupravi koja radi na omladinskoj politici, odnosno na unapređenju položaja mladih na lokalnom nivou. Pored toga, nagrada ima cilj da podstakne lokalne samouprave da ulažu više snage i napora u unapređenje položaja mladih u Srbiji i da dodatno osnaže mlade da deluju na lokalu i da aktivno učestvuju u procesima donošenja odluka.\nŠta nagrada MladGrad znači za onoga ko je dobije?\nDobitnici prethodnih, ali i ove godine, su zapravo primeri dobre prakse kako bi sa mladima trebalo raditi na lokalu, koje im prostore davati da izraze mišljenja, stavove, pa čak i probleme sa kojima se suočavaju, a takođe i kako da aktivno participiraju u lokalnim procesima. Dobitnik nagrade je primer kako doprinos unapređenju položaja mladih može da opstane na lokalu.\nKoliko zaista ova nagrada pomaže unapređenju položaja mladih?\nOna više promoviše nego što doprinosi. Cilj projekta MladGrad je da u godinu dana stavimo akcenat na jednu jedinicu lokalne samouprave koja već radi nešto pozitivno za mlade na lokalu. Na primer, dobitnik ovogodišnje nagrade će imati priliku da na raznim događajima nacionalnog ili lokalnog karaktera, koje KOMS ili drugi partneri budu organizovali, u narednih 365 dana promoviše ono što se dešavalo kod njih i zbog čega su oni zapravo dobili tu nagradu.\nKoji su najveći problemi sa kojima se susreću mladi?\nKada govorimo o problemima mladih, u globalu je to uglavnom nezaposlenost, odnosno uopšte zapošljivost mladih na lokalu. Imamo situaciju da mladi sve više odlaze iz lokalnih samouprava, naročito manjih sredina. Zato je MladGrad promocija upravo takvih samouprava gde nešto funkcioniše, a to je dobar primer drugim samoupravama da pokažu kako mogu da se bore sa problemima mladih na lokalu. S druge strane, tu je i problem bezbednosti mladih, u smislu da različiti javni prostori možda nisu dovoljno unapređeni i osposobljeni kako bi se mladi osećali bezbedno u potpunosti.\nŠta najčešće predlažu?\nNajrazličitije akcije. Ako, na primer, govorimo o bezbednosti, onda predlažu bolje osvetljenje ulica, opremanje određenih prostorija gde mladi mogu kvalitetno da provode vreme. Postoje najrazličitija udruženja na lokalnom nivou koja učestvuju u kreiranju planova za mlade, pa kroz to zapravo implementiraju svoje ideje kako unaprediti položaj mladih.\nDa li se mladim ljudima daje dovoljno šanse i prilike za učešće u odlukama? Koliko su lokalne vlasti spremne da puste mlade ljude da im se 'petljaju' u posao?\nSvakako da postoje ekstremni primeri i jednog i drugog spektra, ali verujem da određene lokalne samouprave, naročito ove koje su do sada dobijale nagradu MladGrad, zapravo jesu pozitivan primer takvih praksi gde su otvorili vrata institucija za mlade. To znači da su otvoreni za bilo kakvu diskusiju po pitanjima koja se tiču mladih. Kada govorimo o lokalnom donošenju odluka, u smislu da oni učestvuju u radu lokalnih vlasti, definitivno dobar primer jesu lokalni saveti za mlade. To su strukture čiji su članovi prvenstveno mladi koji daju predloge i savetuju lokalne vlasti kako da se položaj mladih poboljša.\nŠta je sa onima koji su već osvojili nagradu? Gde su oni sada, imate li uvid u njihov dalji rad?\nPratimo ih kroz naš lokalni program, tako da smo u kontaktu sa njima i ostvarujemo dalju saradnju. Pokrenuta je tema struktuiranog dijaloga tako da smo neke od prošlogodišnjih dobitnika nagrade MladGrad uključili u lokalne obuke za koordinatore i na taj način produbljujemo saradnju i nastavljamo da brinemo o aktivnom učešću mladih baš u lokalnim samoupravama.\nKada je reč o nacrtu Akcionog plana, koji su bili najčešći predlozi mladih?\nU saradnji sa Ministarstvom omladine i sporta smo dobili priliku da i sami sprovedemo javnu raspravu o nacrtu Akcionog plana za sprovođenje Nacionalne strategije za mlade koja je bila na platformi dijalog.rs. Tamo smo otvorili sve elemente nacrta za koje je bilo omogućeno komentarisanje svakoj mladoj osobi. Ne govorim samo o organizacijama civilnog društva, već i o drugim mladim osobama koje nisu nužno članovi nekih organizacija ili neformalnih grupa. Komentari su mogli da se podnesu na najrazličitije elemente, počev od aktera koji sprovode predložene akcije, pa do indikatora, kako kvalitativnih, tako i kvantitativnih. Uglavnom su se komentari odnosili na aktere, u smislu da su mladi prepoznali da trenutni nacrt možda ne podrazumeva dovoljno aktera. Mladi prosto lakše i bolje poznaju ko bi trebalo za njih da odradi određene akcije i koga bi konkretno trebalo uključiti u njih.\nZa koju oblast su imali najviše predloga?\nDefinitivno aktivno učešće mladih, socijalna inkluzija i zapošljavanje, što su evergrin teme, odnosno one se uvek provlače kada govorimo o problemima i izazovima sa kojima se susreću mladi. Socijalna inkluzija je prepoznata zbog različitih kategorija sa kojima različite institucije i organizacije sarađuju, dok je zapošljavanje izazov broj jedan. Mladi zapravo prepoznaju potrebu i želju da se što više uključe u procese donošenja odluka kada se kreiraju politike koje se direktno ili indirektno tiču njih.\nDa li je tačna ona da su mladi indiferentni ka svemu što bi trebalo da ih se tiče?\nTo je subjektivno mišljenje. Ono što KOMS-ovo alternativno istraživanje o položaju i potrebama mladih u Republici Srbiji pokazuje jeste da mladi imaju volju i želju. I to ne govorimo samo o mladima iz urbanih sredina već i iz ruralnih. Zaista imaju tu svest i tačno znaju da predlože akcije i primere kako mogu da se uključe u donošenje odluka. Možemo sa sigurnošću reći da mladi žele da se uključe, jedino što preostaje jeste da se vrata institucija i kancelarija otvore.\nKolike su šanse da Ministarstvo zaista ima sluha za predloge mladih?\nMožemo reći da su šanse velike, Ministarstvo je i do sada podržavalo akcije koje se tiču organizacija mladih i udruženja za mlade. Ja iskreno verujem da i u naredenom periodu možemo da očekujemo njihovu podršku u sprovođenju omladinske politike na svim nivoima i uopšte podršku i savete kako bi unapredili položaj mladih.\nRezultati konkursa za nagradu MladGrad će biti objavljeni uoči međunarodnog dana mladih 12. avgusta, kada će KOMS nagradu i uručiti, a potom sa pobednicima planirati zajedničke akcije.


Naslovnica NAJNOVIJE Olovo: Most Buk oštećen u poplavama bit će popravljen\nOlovo – Protokol o saradnji u izgradnji mosta Buk u općini Olovo, teško oštećenog u prošlogodišnjim poplavama, potpisan je u Sarajevu.\nIzgradnju finansiraju Catholic Relief Services (CRS) i Vlada Zeničko-dobojskog kantona putem Ministarstva za prostorno uređenje, promet i komunikacije i zaštitu okoline, saopćeno je iz CRS-a.\nPotpisnici su predstavnik CRS-a za BiH Marc D’Silva i resorni kantonalni ministar Goran Bulajić.\nMost Buk je na regionalnom putu od Zavidovića do Zenice. Iznimno je važan za gotovo 9.000 stanovnika općine Olovo kao najbliža saobraćajna veza sa Zenicom, administrativnim centrom Kantona.\nNakon prošlogodišnjih majskih poplava, oštećeni most je tek djelimično u funkciji.\nProjekt CRS-a predviđa izgradnju novog mosta širokog šest metara, s novim stubovima i većim lukom radi boljeg protoka vode, čime će biti smanjen budući rizik od poplava i poboljšani uvjeti za brži saobraćaj.\n“U proteklih godinu dana smo donatorskim sredstvima USAID-a završili preko 20 projekata obnove infrastrukture (mostovi, sistemi odvodnje, vodovodi, itd.) i još nekoliko ih je u toku te 25 projekata obnove infrastrukture manjeg obima.\nTime smo obuhvatili Maglaj, Doboj, Doboj-Jug, Šamac i Domaljevac, no prepoznali smo potrebu da pomognemo i drugim općinama u obnovi vitalne infrastrukture. Stoga je CRS izdvojio privatna sredstva za nekoliko projekata, među njima je izgradnja ovog mosta, za što ćemo sredstva udružiti s Vladom Zeničko-dobojskog kantona”, izjavio je Marc D’Silva.\nMinistar Bulajić je istaknuo da je nastavak saradnje Ministarstva s CRS-om na području Zeničko-dobojskog kantona od velike važnosti jer se temelji na pozitivnom iskustvu iz prethodnih zajedničkih projekata, uz činjenicu da Ministarstvo za prostorno uređenje, promet i komunikacije i zaštitu okoline Zeničko-dobojskog kantona nije u mogućnosti samostalno finansirati kapitalne projekte obnove nužne infrastrukture.\nCRS je agencija Biskupske konferencije SAD-a i djeluje u Bosni i Hercegovini više od 20 godina.\nZahvaljujući opsežnom iskustvu pomoći najugroženijem stanovništvu te dugogodišnjem djelovanju u općinama širom BiH u podršci povratku, rekonstrukciji stambenog fonda i komunalne infrastrukture, psiho-socijalnoj podršci povratnicima i aktivnostima izgradnje mira, CRS aktivno djeluje na rješavanju najurgentnijih potreba građana BiH pogođenih katastrofalnim poplavama u maju 2014. godine.\nTrenutno je fokus na obnovi komunalne infrastrukture.


Foliranti | Slučajna domaćica\nSinoć sam odgledala sjajan intervju sa poznatim pevačem, a dan ranije odličnu promociju knjige i muzičkog CD-a jednog našeg pisca čije se knjige prevode na više jezika.\nNjih dvojica su me inspirisala da napišem ovaj tekst i javno im se zahvaljujem 🙂\nZa razliku od velikog broja ljudi iz moje bliže i dalje okoline ovi ljudi su otvoreni i apsolutno iskreni. Iskrenost je vrlina koju veoma cenim. Foliranata ima mnogo i ima ih svuda. Nemam ništa protiv njih, neko mora i to da bude.\nDelim ih u nekoliko kategorija:\n– Kako su ovi pobedili, nisam glasao za njih!\n– Ja nikada to ne bih uradio kao što ovaj radi!\n– Ja ne gledam reality (a zna sve učesnike i dešavanja u tim emisijama).\n– Da, da, pročitao sam „Besnilo“ Pekićevo (a ne zna radnju knjige).\nVerovatno ima još kategorija tih ljudi, ali trenutno sam se ovih setila.\nZašto ljudi to radite? Čitav kraj zna da ste u toj X stranci, a vi kao niste glasali za njih.\nOvi što se kunu da nikada ne bi to i to uradili da su na nekoj poziciji da mogu da urade, strašno su razočarani. Možda zavide drugima, ne znam.\nLjudi koji se foliraju kada su u pitanju reality emisije a sve znaju ne žele da se razlikuju od vas koji zaista ne gledate te emisije.\nKada su knjige u pitanju…ljude je sramota što ne čitaju i ne žele da vi donosite neki negativan sud o njima.\nNije mi namera da vređam ljude, zaista ih sve razumem ili bar to pokušavam.\nDa li ste ikada razmišljali o ovoj temi, ukoliko jeste, slobodno ostavite komentar.\n3 thoughts on “Foliranti”\nPsycho Killer kaže:\n24/11/2018 u 02:29\nSuper, mega, giga ego manijaci. Društvena podrška i lajk znače mnogo. Istisnuti sve oko sebe, pa čak i ako okolina više vredi…\nMa, nema veze…. Takva su vremena.\nSamo ne znam jel’ „Takva su vremena“ izgovor, zaključak, konstatacija, aksiom ili rešenje problema.\nMi živimo u egocentričnom, a ne heliocentričnom sistemu.\nAli sila gravitacije čini svoje.\n25/11/2018 u 02:24\nPsycho Killer , hvala na komentaru. Sada razmišljam o tome da li je rečenica „Takva su vremena“ upravo to što ste naveli. Mislim da je zaključak. Živimo u 21.veku u egocentričnom sistemu. Možda je to najbolja definicija.\nOne koji ne pristaju na takav sistem kolektiv automatski odbacuje i osuđuje.\nTitelski grafiti kaže:\n25/11/2018 u 03:40\nKraj mog komentara ipak daje i neki drugačiji smisao.\nMože egocentrik da misli da se svet vrti oko njega. Može u to da ubedi i zaista mnogo ljudi. Možemo i mi da poverujemo da je to tako.\nFizičke sile (gravitacija) će učiniti svoje. U slučaju super ego-a je – protok vremena.\nČovek koji vredi će imati uvek podršku svoje okoline, čak i ako fizički nestane (smrt). Primer za to su umetnici, naučnici… Čak se i komšije ispoštuju posle više decenija od smrti. Tajna je u sinergiji živih bića, uvažavanju i poštovanju.\nSuper ego još za života doživi izopštenje. Neko uvek na kraju vikne da je car go. Njegova okolina je imala neki interes u podršci, interes je prestao i podrška je nestala. Ovde je tajna u ličnim interesima tih živih bića.\nPozdrav od jednog još neotkrivenog super ega 😉


Sve prave su ljubavi tužne! – KAFANSKI SELEKTOR\n18. јуна 2014. 24. септембра 2014. Nenad Pavlović 0 Comments\nSvirajte mi jesen stiže Dunjo moja… Sve prave su ljubavi tužne… Početak pesme neodoljivo podseća na početak nedavno završene sezone fudbalskog šampionata Srbije. Jesam navijač Partizana, ali da se pogledamo u oči, mnogi su u Zvezdu baš kao i Đole u pesmi doputovali upravo putničkom klasom. Neki su čak imali i hroničnu upalu zgloba. Na ulaznim vratima Marakane, kofere pune „ljubavi“ svi od reda pokloniše. Delije su ih spazile i pesmu baš kao i Đoletu cigani odmah zapevale. Fudbal beše ko fudbal, i šta tu ima da se priča. Neki su pevali a neki i viski pili, na kraju su „zasluženo“ svi zajedno titulu osvojili! Tambure u transu ipak nisu zvonile, ali zato je jaukala gitara. Iako je cela priča ličila na bajku, srećnog kraja ipak nije bilo. Kako naš narod ume da kaže, koliko para toliko i muzike.\nDolazi jesen, spremaju se nove svadbe a gosti ko gosti željni novih svatova, traže svoje kofere natrag. Bez ljubavi nigde nisu dobrodošli, a neki su ih poprilično i napunili. Neki novi pevači pevaće im pesme skupe, ali u nekim drugim zemljama koferima lažnim muzičare neće moći da kupe!\nSta reći, a ne zaplakati… Zaista su sve prave ljuvabi tužne…\n← Mundijal – Detaljna analiza grupe D!\nPetrovdan 2014 →


Marko Đurić: Niko nije dužan da Vuku Jeremiću pruža "SLAMKU SPASA" | Srbija\nMarko Đurić: Niko nije dužan da Vuku Jeremiću pruža "SLAMKU SPASA" | Mondo Portal\nMarko Đurić: Niko nije dužan da Vuku Jeremiću pruža "SLAMKU SPASA" 9 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAutor Lana Stošić 16.07.2020. / 12:34 12:37\nPotpredsednik GO SNS Marko Đurić ocenio je danas da je jedini cilj Vuka Jeremića, koji je pozvao Evropsku uniju da obaveže sadašnju vlast na sveobuhvatne pregovore sa srpskom opozicijom, da naudi Aleksandru Vučiću, čak i po cenu štete za Srbiju.\n"Jeremićevo zakukavanje zbog toga što predsednik Aleksandar Vučić na međunarodnom planu ima čelični kredibilitet, kakav nije imao niko iz režima kojem je pripadao i sam Jeremić, svedoči da je jedini cilj takozvane bojkotaške opozicije nauditi Vučiću po svaku cenu, čak i po cenu štete za Srbiju", navodi Đurić u pisanoj izjavi.\nTime je, kaže Đurić, Jeremić "raskrinkao sopstvene laži" o tome da tobože brine za Srbiju, a ne samo za sopstvene devizne račune u inostranstvu, prenosi Tanjug.\nOn navodi i da Jeremić nije smeo da izađe na izbore kako se ne bi potvrdilo kako nema podršku među građanima, čak i onih koji su nenaklonjeni vlasti, što se, podseća, moglo videti ispred Skupštine Srbije tokom protesta.\nJeremićevi pozivi Evropskoj uniji da mu pomogne nemaju nikakvog smisla, kaže Đurić, zato što je i njemu i njegovim kolegama iz evropskih prestonica stiglo bezbroj poziva da izađu na izbore, umesto što računaju na to da će destabilizacijom i vaninstitucionalnim metodama moći da otmu vlast.\n"Niko nije dužan da Jeremiću pruža slamku spasa i vadi ga iz situacije u koju se sam uvalio prevelikim ambicijama i političkim amaterizmom", zaključio je Đurić.\nJeremić je ranije danas pozvao institucije EU da prioritetno svom snagom, kako kaže, moralnog i političkog uticaja obavežu vlast Aleksandra Vučića na, sveobuhvatne pregovore sa srpskom opozicijom pod okriljem EU.\nvuk jeremić marko đurić sns izbori EU opozicija


'HORTUS', novi album Waitapua je vani\nČakovečki avangardni dub bend Waitapu nedavno je objavio album 'Hortus', koji je odmah po izlasku pokupio odlične kritike glazbene struke i sve šireg...\nČakovečki dub bend Waitapu izdao je svoj novi, drugi po redu dugosvirajući album 'Hortus' koji je dostupan u LP/ CD/ Digital obliku. Izdanje zajednički potpisuju tri nezavisne etikete: kanadska Ill In The Head Records, slovenska God Bless This Mess Records i PDV\nU istoimenom alegorijskom romanu međimurskog pisca, svjetskog putnika i antifašista Jože Horvata, Waitapu predstavlja nametnutu mitsku granicu između naravnog i nadnaravnog, koju se odvažni pojedinci usuđuju preći, krenuti u istraživanje nepoznatog i samim tim pomaknuti granice ljudskih saznanja i moći.\nHortus je drugi po redu dugosvirajući materijal čakovečkog dub benda Waitapu, te predstavlja promišljeni konceptualni album o putovanju na koje se bend otisnuo u potrazi za novim zvukom, dok ih put istovremeno vodi u obrnutom smjeru, izvoru i korjenima. Mireći i prožimajući suvremeno s tradicionalnim.\nSusret zatamnjene psihodelije s motoričkim pulsom dovodi do izboja energije distorziranih gitara, koje lansiraju svijest u bespuća unutarnjeg svemira, a tijelo u šamanski trans. Inspiriran francuskim dubom, psihodeličnim rockom i modernom bass glazbom koliko i folklorom Međimurja (lat. Hortus Croatiae) i djelima Jože Horvata, Hortus je prije svega za sve one koji su odvažni preći crtu.\nSve ostale informacije možete saznati putem e-maila ili na web stranici.


Abdominoplastika i liposukcija – dobitna kombinacija – dr Maljković\nHome / Abdominoplastika i liposukcija – dobitna kombinacija\nAbdominoplastika je operacija kojom uklanjamo višak kože i masnog tkiva sa stomaka. Iako je efikasna, u poslednje tri godine često je dopunjujemo i liposukcijom regija koje su van domašaja ekscizije i tako dobijamo još bolji izgled, naglašavanjem struka i smanjivanjem “gornjeg stomaka”.\nČuveni “tummy tuck” je operacija koju plastični hirurzi sa uspehom obavljaju dug niz godina. Njen značaj je danas naglašen povećanjem broja pacijenata koji su izgubili puno kilograma i koji imaju višak kože na stomaku, kao i činjenicom da žene nakon porođaja žele da za što kraće vreme izgledaju kao pre trudnoće, da se reše strija, rastegnute kože i razmaknutih trbušnih mišića.\nUkoliko se tokom abdominoplastike ne radi liposukcija pacijenti se ponekad pitaju zašto im je “gornji stomak” otečen nakon operacije. U stvari, taj otok gotovo da se ne smanjuje, jer je u pitanju masno tkivo koje u gornjoj polovini ostaje nepromenjeno dok je u donjem delu drugačije zbog uklanjanja velikog segmenta tkiva.\nTokom 2015 objavljeno je u stručnim časopisima nekoliko članaka koji su opravdali korišćenje liposukcije uz abdominoplastiku, i to sa prosečnim uklanjanjem oko 600ml masnog tkiva, koliko smo i mi uklanjali, sa stomaka i struka. Kad smo radili i liposukciju natkolenica imali smo i preko 3000ml uklonjenog tkiva, bez povećanja procenta komplikacija. Inače je ovo godinama bila kontroverzna operacija zbog potencijalnog oštećenja krvnih sudova koji su dovodili do usporenog zarastanja rana, pa su se pastični hirurzi relativno retko odlučivali na ovu kombinaciju, uprkos boljem izgledu.\nU operaciji koju na ovaj način radimo već tri godine, najpre radimo liposukciju svih prethodno označenih regija, a zatim i abdominoplastiku. Liposukcijom najpre uklonimo masno tkivo gornjeg stomaka i struka i istovremeno napravimo mikrotunele po kojima kasnije koža klizi. Zahvaljujući tome nije neophodno odvajati u celoj regiji kožu stomaka od mišića, što omogućuje brži oporavak i smanjuje bolove. Ova operativna tehnika popularna je u Brazilu, dok se u Evropi tek lagano probija jer su, po pravilu, evropski hirurzi prilično oprezni kad je u pitanju usvajanje novih tehnika.\nUkoliko mislite da ste kandidat za ovu operaciju ili imate neko pitanje u vezi ovog ili drugog zahvata iz domena estetske hirurgije možete mi se obratiti putem email, Viber, Whatsapp ili Facebook aplikacije.\nuklanjanje strija posle trudnoće


O nama - O kompaniji | Stolice i stolovi, Tiffany stolice O nama – Stolice i stolovi, Tiffany stolice\nVeć duži niz godina sarađujemo sa ugostiteljskim objektima širom Srbije i regiona. Specijalizovali smo se za opremanje hotela, restorana, barova, sala za konferencije i objekata ”cafe” tipa. Naš program za sale za venčanja je već dobro poznat što potvrđuje veliki broj zadovoljnih korisnika. Naši proizvodi iz ove kategorije su prikladni za sve vrste svečanosti i lako se uklapaju u sve motive uređenja enterijera.\nMogućnost kombinovanja boja i različitih materijala je još jedna prednost u cilju zadovoljenja različitih ukusa. Pažljivo odabran dizajn nameštaja koji prati modernu liniju trenutno zastupljenu svuda u svetu i kvalitetan izbor materijala za izradu je naš prioritet već mnogo godina a zadovoljstvo naših klijenata je mera našeg uspeha.\nVeoma profesionalno i sa posebnom pažnjom pristupamo svakom pojedinačnom zahtevu naših budućih klijenata, nudimo proizvod i uslugu koji će ispuniti očekivanja i najzahtevnijih korisnika. Želimo da održimo rejting visokoprofesionalne firme u svim sferama našeg poslovanja i na taj način prevaziđemo očekivanja naših klijenata.


Naša stranka: Oni koji su oteli demokratiju u Mostaru, vratit će je samo pod prisilom – Haber.ba\nNaša stranka: Oni koji su oteli demokratiju u Mostaru, vratit će je samo pod prisilom\nDennis Gratz, zastupnik Naše stranke u federalnom Parlamentu, govorio je danas na press-konferenciji ispred Gradske vijećnice o inicijativi Gradskog odbora Naše stranke da se u Parlamentu FBIH ne izglasa odluka o finansiranju gradske uprave Mostara u 2017. godini.\nDennis Gratz - Twitter\n“Došao sam danas u Mostar da podržim ovu inicijativu i da Mostarcima kažem da će imati moju podršku u Parlamentu. Danas smo bili ispred Gradske vijećnice u 12 sati. Pet do 12 je davno prošlo, vrijeme prolazi i Mostarci ne mogu više čekati da se oni dogovore”, kazao je Gratz.\n“Apsolutno sam uvjeren da nemamo drugog rješenja, jer očito je da apeli javnosti nisu imali nikakvog uticaja na vladajuće stranke da osiguraju izbore u Mostaru. Građanima je uskraćeno pravo da biraju već osam godina, i tako će i ostati sve dok ne spriječimo SDA i HDZ da iza zatvorenih troše Budžet Grada Mostara od oko 60 miliona, bez ikakve odgovornosti”, dodao je Gratz.\nPredsjednica Gradskog odbora Naše stranke Irma Baralija kazala je da svi koji žive u Mostaru znaju da ne postoji više nikakva vrsta realnog pritiska na SDA i HDZ, osim prekida dotoka novca.\n“Jasno je zbog čega su oni postali ovoliki borci za status quo i da dogovora o novim izborima neće biti sve dok im se odobravaju finansije. Došlo je sada vrijeme da uradimo nešto konkretno i da građanima vratimo pravo da biraju”, kazala je ona.\nMarinko Šanje iz Naše stranke je naglasio da je specijalna revizija budžeta Grada Mostara za 2015. godinu, koju je također pokrenula Naša stranka, pokazala da je nelegitimna vlast HDZ-a i SDA nelegalno trošila novac.\n“Ova vlast, koju nisu birali građani, već se tu nalazi protiv njihove volje, novac troši uglavnom za finansiranje svojih stranačkih kadrova u administraciji i za ‘podršku’ firmama koje su bliske tim strankama”, kaže Marinko Šanje.\nZastupnik Dennis Gratz je pozvo sve federalne zastupnike da glasaju protiv finansiranja nelegitimne gradske vlasti Mostara, “jer glasanjem za produžavanje agonije nikako ne bismo pomogli Mostarcima, nego strankama koje uništavaju ovaj grad već godinama”.\nTeme:budžet, Dennis Gratz, Mostar, Naša stranka Mostar


Počeo je sa radom kamp “Zlatibor”\nOd ponedeljka, 26. aprila 2021. godine, posle zimske pauze, počeo je sa radom Kamp “Zlatibor”. Za prvomajske i uskršnje praznike […] Više Članak Počeo je sa radom kamp “Zlatibor” se pojavljuje prvo na Events in Serbia.\nPrethodni post 49. Fest će se održati od 7. do 16. maja u Beogradu\nSledeći post Svetski dan džeza obeležava se i u Srbiji\nMalware, nazvan Vigilante, sprečava žrtve da preuzimaju piratski softver


POTPALJIVAČICA: Novi HIT FILM po romanu STIVENA KINGA stiže u bioskope! Evo i kada (TREJLER) - Filmitv\nSEVERNJAK: Epski triler koji ne smete propustiti (TREJLER)\nU novoj adaptaciji klasika trilera Stivena Kinga i od producenata filma “Nevidljivi čovek”, u novom horor ostvarenju “Potpaljivačica”, devojčica sa izuzetnim pirokinetičkim moćima bori se da zaštiti svoju porodicu i sebe od zlokobnih sila koje žele da je uhvate i kontrolišu.\nViše od 10 godina, roditelji Endi (Zak Efron, “Krajnje poremećen”, “Šokantno okrutan i zao”, “Veličanstveni šoumen”) i Viki (Sidni Lemon, “Strah okruženog mrtvima”, “Naslednici”) su u bekstvu, očajnički želeći da sakriju svoju ćerku Čarli (Rajan Kira Armstrong, “Američka horor priča”, “The Tomorrow War”) iz sumnjive savezne agencije koja želi da iskoristi njen neverovatni dar da stvori vatru, kako bi napravili oružje za masovno uništenje.\nEndi je naučio Čarli kako da ublaži svoju moć, koju pokreće bes ili bol. Ali pošto Čarli puni 11 godina, vatru postaje sve teže kontrolisati. Nakon što jedan incident otkrije lokaciju porodice, misteriozni operativac (Majkl Grejejes) raspoređen je da zarobi porodicu i uhvati Čarli jednom zauvek. Čarli ima drugačije planove.\n“Potpaljivačica” stiže 12. maja u domaće bioskope.\nSlične temefirestarter 2022firestarter moviefirestarter movie onlinepotpaljivacica ceo film onlinepotpaljivačica filmpotpaljivacica film online sa prevodom


Eparhija Raško-prizrenska: Kurtijeve izjave neprihvatljivo pravno nasilje – Društvo – Radio Sanja\nEparhija Raško-prizrenska: Kurtijeve izjave neprihvatljivo pravno nasilje – Društvo\nEparhija Raško-prizrenska ocenila je danas izjavu premijera Kosova Aljbina Kurtija da „sumnja u odluku“ prištinskog ustavnog suda da manastiru Visoki Dečani potvrdi vlasništvo 24 hektara zemljišta, kao „neprihvatljivo pravno nasilje, ucenu i neizvršavanje sudskih presuda od strane zvaničnika iz Prištine“.\n„Eparhija raško-prizrenska izražava otvoreno zgražavanje i protest povodom najnovije izjave Albina Kurtija, u kojoj ponovo otvoreno podriva odluku Ustavnog suda Kosova u vezi 24 hektara manastirske zemlje koja je priznata kao vlasništvo manastira Visoki Dečani od strane Ustavnog suda Kosova“, navodi se u saopštenju na zvaničnom sajtu eparhije.\nOni su ocenili da kršenje vladavine prava i suprotstavljanje odluci ustavnog suda u vezi slučaja Visoki Dečani, koja je donesena nakon 15 godina detaljnih sudskih rasprava uz međunarodni monitoring, „više priliči autokratijama nego društvu koje se deklarativno poziva na vladavinu prava i demokratiju“.\n„Politička retorika kojom se stvara etnički i verski antagonizam, još više produbljuje jaz između institucija kosovskih Albanaca i srpskog naroda, posebno Srpske pravoslavne crkve, i pokazuje da se ovaj prostor umesto u pravcu demokratije i mirnog saživota svih zajednica kreće u pravcu pravnog bezakonja i stvaranja etnički čiste albanske teritorije na kojoj se svi tragovi srpske istorije, imovine i svega što je vezano za srpski narod nastoje brutalno izbrisati i pored svih zakonskih odredbi i međunarodnih garancija“, piše u saopštenju.\nIz eparhije su istakli da, budući da su tu odluku ustavnog suda više puta podržavali predstavnici EU, OEBS-a, UNMIK-a i ambasadori zemalja Kvinte, očekuju da se ta odluka izvrši nakon šest godina „otvorene i ničim pravno sankcionisane opstrukcije i pritisaka na manstir Visoki Dečani“.\n„Eparhija raško-prizrenska ostaje otvorena za normalnu komunikaciju sa lokalnim institucijama, u okvirima naših pravnih i crkvenih nadležnosti, što je i pokazala godinama do sada, ali ne možemo da dozvolimo da se pravno nasilje i ucene otvorenim nesprovođenjem pravosnažnih sudskih odluka, koriste kao sredstvo u negiranju prava koja su svuda u demokratskom svetu neprikosnovena“, navodi se u saopštenju.


Minimalistički muški kožni novčanik sive boje - No 02\n0 proizvod(a) - 0,00din.\nAmuleti - Talismani\nRune ogrlice (24)\nPrikaži sveAmuleti - Talismani\nKožne futrole (23)\nKožne torbe (1)\nKožni privesci sa simbolima (2)\nPrivesci za ključeve (83)\nOstali proizvodi od kože (2)\nPrikaži sveKožna galanterija\nStaroslovenski simboli (11)\nNakit od žice (30)\nŠnale za kosu (5)\nKožne trake (1)\nPrestenje od metala (0)\nMedaljoni sa zodijacima (16)\nMuški novčanik je izrađen ručno tradicionalnom tehnologijom starog zanata od kvalitetne goveđe kože. Bojen je ručno prirodnim bojama za kožu talijanske proizvodnje. Sadrži jednu pregradu za novčanice i šest pregrada za kartice (mada se u svaku pregradu mogu staviti po dve kartice).\nUkoliko umesto ove sive boje želite novčanik u nekoj drugoj boji, slobodno nas kontaktirajte, obzirom da Vam novčanik možemo izraditi i u zelenoj, crvenoj, bordo, braon ili maslinasto zelenoj (antilop) boji.\nMana ovog novčanika je njegova trajnost, obzirom da se neće iscepati nakon mesec-dva dana nošenja, pa će izostati razlog za kupovinu novog radi praćenja modnih trendova (ali Vas to ne sprečava da isti takav poklonite nekoj dragoj osobi). Jedan korisnik se također požalio da je prilično tanak, pa ga ponekad ne oseti u džepu i primoran je uvek ga puniti većom količinom novca.\nDimenzije zatvorenog novčanika: 10 cm x 9 cm.\nUsled različitih podešavanja monitora, boje na vašеm monitoru mogu odstupati od stvarnih boja proizvoda.\nVažno: HTML se ne prevodi!\nProizvođač: SNiS SZR\n1 ocena / Ocenite proizvod\nNovčanik za kreditne kartice\nNovčanik prikazan na slici služi za čuvanje do 6 kreditnih kartica ili kartica istih karakteristik..\nMinimalistički muški kožni novčanik crvene boje - No 02\nMuški novčanik je izrađen ručno tradicionalnom tehnologijom starog zanata od kvalitetne goveđe kože...\nMuški kožni novčanik sa natpisom iz Gospodara Prstenova\nMinimalistički crveni kožni novčanik za kartice\nMinimalistički kožni novčanik je namenjen muškarcima koji cene minimalistički dizajn sa maksimalno..\nMinimalistički braon kožni novčanik za kartice\nNovčanik za kreditne kartice zelen boje\nO programu zarade\nDaroteka - Prodavnica Poklona


Hrvatski modni brend postao dio jedinstvenog svjetskog projekta — Moda — Cosmopolitan.hr\nModa / Hrvatski modni brend postao dio jedinstvenog svjetskog projekta\nHrvatska dizajnerica Kristina Burja održala je još jednu reviju u Dubaiju, gradu budućnosti, raskoši i jedinstvenog dizajna. Kao jedina predstavnica Hrvatske, nastupila je na 8. Arab Fashion Weeku te dobila brojne komplimente za predstavljenu novu kolekciju, ali i ponudu koja se ne odbija.\nKristina Burja, koja je dio internacionalnog projekta Green Fashion Week, oduševila je publiku svježim, originalnim idejama što je izuzetno traženo u vrijeme hiperprodukcije u modnoj industriji. Stoga nije iznenadio poziv da bude jedna od prvih dizajnerica koja sudjeluje u jedinstvenom svjetskom projektu 1422 - Ready Couture Concept Store, koji će konceptualno spojiti različite kulture povezane originalnošću dizajna i kvalitetom proizvoda. U ovom projektu sudjeluju dizajneri iz Engleske, Turske, Austrije, Libanona, Palestine, Ujedinjenih Arapskih Emirata i Hrvatske koju predstavlja Krie Design.\n„Projekt je vrijedan 160 milijuna kuna i organizatori imaju razrađen poslovni koncept koji je okrenut budućnosti u plasiranju i prezentiranju dizajna na jedinstven način i kao takav je zaštićen u vidu trade marka. Volim izazove i pomicanje granica. Već sam nekoliko puta dokazala da kvalitetan, originalan dizajn, koji ima pozadinsku priču u vidu održivog razvoja te korištenja motiva iz hrvatske kulturne baštine, govori sve jezike pa ga prihvaćaju žene na svim kontinentima. Kolekcija je puna boja i ugodnih materijala, ali prije svega ima statement detalje koji su prepoznatljivi za Krie Design.“- ispričala je Kristina Burja koja će uskoro predstaviti kolekciju i domaćoj publici na novoj zagrebačkoj lokaciji te nastaviti realizaciju poslovnog plana razvoja brenda.\nRujan donosi romantičnu snagu ženskog duha...\nOvo su ljetni Instagram savjeti Isabelle Rakonić…\nModna putnica Isabella Rakonić, jedna je od prvih hrvatskih lifestyle…\nRazgovarali smo s jedinom domaćom influencericom…\nOtkrivamo detalje iz njezina privatnog života...\nTamnoplava, bijela i crvena - boje ljeta i Tommy…\nMuška kolekcija slavi TOMMY JEANS logotip...\nNajčarobnija bridal kampanja stiže s potpisom…\nKada prave modele zamijenimo digitalnim, a nove modele vjenčanica…\nKako to izgleda kada me odjene modna blogerica\n3 outfita - spoj sporta i elegancije...\nOvo su ljetni Instagram savjeti…\nModna putnica Isabella Rakonić, jedna je od…\nBajkoviti nadrealizam uvodi nas u…


Dvoličnost srbijanske i hrvatske politike prema BiH\nPolitička kriza u Bosni i Hercegovini ovih dana dodatno je usložnjena i negativnim vanjsko-političkim okolnostima, posebno proizvoljnim tumačenjem prava i uloge Srbije i Hrvatske, potpisnica Dejtonskog sporazuma.\nDomaći analitičari kažu kako se „u dvoličnosti“ politike koju vode Tadić, Josipović i Kosor želi prikriti sopstvena odgovornost za rat i njegove posljedice na urušavanje države i bh. društva. Cilj je, kako navode, realizovanje neostvarenih ratnih ciljeva etnoteritorijalne podjele Bosne i Hercegovine.\nNeriješeno ustavno uređenje, ali i konstantno zaoštravanje političkih prilika u Bosni i Hercegovini, dodatno se komplikuje u posljednje vrijeme zbog miješanja susjednih zemalja u bh. politički život. Srbija i Hrvatska kao potpisnice Dejtonskog sporazuma zbog te činjenice daju sebi za pravo puno više nego što im to sporazum dozvoljava kao garantima mira u Bosni i Hercegovini. To potvrđuje i nedavni sastanak srbijanske i Vlade Republike Srpske, kojeg analitičari nazivaju posljednjim izrazom nepriznavanja države BiH.\nSastanak predstavnika Vlade Srbije i Republike Srpske, 18. mart 2011.\nS druge strane, Hrvatska, kako navodi Sulejman Redžić, predsjednik „Kruga 99“, je u stalnom kolebanju između verbalnog priznanja suvereniteta države BiH i faktičkog neprihvatanja tog suvereniteta.\n„Cijenimo da kroz izuzetno pojačanu saradnju između Beograda i zamišljene Banjaluke, formiranje određenih institucija kao što su zajedničke sjednice vlada entiteta RS i Republike Srbije, i sve veću ’zabrinutost’ zvaničnog Zagreba za položaj konstitutivnog naroda Hrvata u BiH prave se značajna odstupanja od temeljnih odredbi Dejtonskog sporazuma“, kaže Redžić.\nA da Srbija i Hrvatska prave odstupanja od Dejtonskog sporazuma, potvrđuje i Kasim Trnka, profesor ustavnog prava. On kaže kako se u sporazumu eksplicitno navodi da su se BiH, tadašnja Savezna Republika Jugoslavija i Republika Hrvatska obavezale da priznaju jedna drugu kao ravnopravne države. Specijalnim vezama entiteta sa susjednim zemljama ne smije biti narušen suverenitet i teritorijalni integritet države, navodi Trnka.\n„Jedna formulacija koja djeluje kao jedna floskula i koju vrlo često koriste u međunarodnoj zajedinci, a i u susjednim državama - da se navodno neće miješati u unutrašnje stvari - ali ’kako se dogovore tri konstitutivna naroda’. A onda lidere iz tih naroda zovu na konsultacije i tamo im daju direktne instrukcije šta treba da rade“, kazao je Trnka.\nZa Slavu Kukića, profesora mostarskog Sveučilišta, Dejtonski sporazum susjedne zemlje tumače na način da utiču na dezintegraciju procesa u BiH. Prema njegovim riječima, Srbija i Hrvatska ne poštuju BiH kao državu, čime se vraća filozofija sa početka devedesetih godina prošlog vijeka, odnosno destabilizacija i rasturanje BiH.\n„Ako vi hoćete tumačiti Dejtonski mirovni sporazum na način da organizirate sjednicu svoje državne vlade sa vladom samo jednog dijela BiH, onda to nije potpora suverenitetu BiH, nego shvaćanje RS kao zasebne države. Dakako, ne može u potpunosti ruke oprati niti Hrvatska. U zadnjih mjesec dana imali smo dva saopćenja predsjednika Republike i premijera hrvatske vlade. Prvo od tih saopćenja je izravno miješanje u unutarnje stvari druge države. I nakon drugog saopćenja, po povratku u BiH, lideri dva HDZ-a su zapravo isti dan najavili formiranje međužupanijskog vijeća i sazivanje Hrvatskog narodnog sabora i na taj način u javnost odaslali poruku kako je zeleno svjetlo za to dobiveno iz Hrvatske", navodi Kukić.\nPrema riječima Bojana Zeca Filipovića, predsjednika Liberalne stranke, Hrvatska i Srbija se miješaju u unutrašnje bosanskohercegovačke prilike zbog njihovih dnevno-političkih potreba, što im se može vratiti kao bumerang.\n„Kad god je bilo koja od zemalja iz našeg komšiluka imala bilo kakvu aspiraciju ili bavila politikom koja je proizvodila po njihovom sudu kratkotrajnu nestabilnost zarad njhovih dnevno-političkih potreba, uvijek se to vraćalo kao bumerang puno brže“, ocjenjuje on.\nŠijaković: Međunarodna zajednica, čini mi se da je potpuno primijenila neku strategiju održanja statusa kvo, ili smanjila tu neku brigu za funkcionalnu ili održivu BiH.\nDvoličnost koju vodi srbijanska i hrvatska politika prema Bosni i Hercegovini, ocjenjuje Ivan Šijaković, profesor banjalučkog Univerziteta, posljedica je neodlučnosti politike koju u Bosni i Hercegovini i regiji vodi međunarodna zajednica.\n„Problem je zaista dvostruki. I međunarodna zajednica, čini mi se da je potpuno primijenila neku strategiju održanja statusa kvo, ili smanjila tu neku brigu za funkcionalnu ili održivu BiH“, smatra Šijaković.\nS obzirom na sve učestalija uplitanja susjeda u politički život BiH, postavlja se pitanje da li je moguće vratiti politički dignitet nosiocima suverene, ustavne vlasti BiH na svim nivoima. O tome Slavo Kukić kaže:\n„Sve dotle dok pomoć za naše unutarnje muke tražimo na strani, bilo da je u Srbiji ili u Hrvatskoj ili kod Svevišnjega, a ne orijentiramo se traganju za unutarnjim koncenzusima kako urediti svoju zemlju da u njoj bude svima široko i da se u njoj nitko ne osjeća ugroženim, ovdje neće biti dobro. To je nužna pretpostavka bilo kakve promjene u BiH prema europskom sustavu vrijednosti.“


Austrijski ambasador Pammer odgovorio Dodiku: Ja sam za BiH, vi proizvodite nesigurnost i strah - Narod.ba\nAustrijski ambasador Pammer odgovorio Dodiku: Ja sam za BiH, vi proizvodite nesigurnost i strah\nPolitika 7. Novembra 2018.\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik odbio je susret sa austrijskim ambasadorom Martinom Pammerom, jer je ”kao diplomatski predstavnik Austrije u BiH činio sve da do željene saradnje ne dođe”. Austrijski ambasador Pammer poslao je pismo u kojem je prije svega čestito Dodiku na izboru za člana Predsjedništva BiH. Želim da Vam poželim mnogo uspjeha i […]\nAustrijski ambasador Pammer poslao je pismo u kojem je prije svega čestito Dodiku na izboru za člana Predsjedništva BiH.\nŽelim da Vam poželim mnogo uspjeha i sve najbolje na novoj funkciji i da, prije svega, Vašoj državi i njenim građanima poželim sretnu budućnost!\nAustrijska ambasada je oduvijek, pa tako i za vrijeme mog mandata od 2013. godine, radila na opsežnoj izgradnji i učvršćivanju bilateralnih odnosa između Bosne i Hercegovine i Republike Austrije i svih naših građana. Posebno bitno nam je pri tome bilo razumijevanje i saradnja među narodima na različitim poljima.\nSamo u Godini kulture Austrija – BiH u 2016. godini smo u cijeloj zemlji, dakle i u Republici Srpskoj, realizirali veliki broj projekata, npr. u Banja Luci, između ostalog u Muzeju savremene umjetnosti RS, i na drugim mjestima. Također smo se trudili da izgradimo ekonomske veze, što vrlo dobro pokazuje i prisustvo austrijskih firmi u Derventi i Prijedoru odn. tamošnje novootvorene produkcijske hale. Vi, na žalost, nikada niste prisustvovali niti na jednoj od manifestacija Austrijske ambasade.\nNa žalost sam primoran da napomenem da se Vaše poštovanje prema državi Austriji i njenim državnim organima, koje ste nekoliko puta izrazili u Vašem dopisu, ne očituje u praksi.\nNasuprot tome, Vaša retorika i Vaše dovođenje u pitanje državnog jedinstva BiH proizvode nesigurnost i strah, naročito i kod potencijalnih austrijskih investitora. Kao što znate, Vlada Republike Austrije podržava proces pristupanja BiH Evropskoj uniji, koji, međutim, zahtijeva državni integritet i funkcionalnost.\nVašu tvrdnju da sam “ja favorizirao bošnjačku politiku” s odlučnošću odbacujem i istu moram korigirati jer sam uvijek zastupao zvaničnu poziciju austrijske vlade. Mada sporedno u ovom kontekstu, ali ipak neophodno, moram korigirati i Vaš prikaz incidenta u Trebinju: isti se uopće nije dogodio onako, kako ste Vi prikazali, nego je tačno slijedeće: tokom turističke posjete Trebinju sam prilikom fotografisanja zgrade nekadašnje k. u. k. željezničke stanice verbalno napadnut da je navodno potrebna dozvola za fotografisanje.Vaša, kao prijetnja izražena obavijest da ćete austrijske državne organe obavijestiti o mom radu u Sarajevu me ostavlja ravnodušnim. Unaprijed sam svoje nadređene obavijestio o Vašem dopisu i mom odgovoru, te ću i dalje, kako mi posao nalaže, izvještavati o Vašim izjavama i Vašim aktivnostima u Bosni i Hercegovini.\nZaključno se s odlučnošću, kako sadržajno tako i formalno suprotstavljam Vašim, i u Vašem dopisu ponovo iskazanim, neopravdanim napadima na Visokog predstavnika međunarodne zajednice u BiH, ambasadora Valentina Inzka, koji se zalaže za prosperitet i napredak u Vašoj zemlji.\nA moram skrenuti pažnju i na Vaše besprimjerne napade u prošlosti na predstavnike i drugih država u BiH, kao npr. SAD-a ili Francuske, koji štete kako ugledu države BiH, tako i ugledu entiteta Republika Srpska, stoji u pismu Martina Pammera, ambasadora Republike Austrije u BiH, objavila je Patria.\nIzvor: index.ba / NAP\nPredsjednici Stranke demokratske akcije (SDA) i Pokreta demokratske akcije (PDA) Bakir Izetbegović i Mirsad Kukić sastali su se jučer u kasnim popodnevnim satima u ugostiteljskom objektu „Imidž“ u Semizovcu, nadomak Sarajeva, otkriva „Avaz“. U društvu i Genjac Izetbegović je u društvu Halida Genjca, generalnog sekretara SDA, stigao u ovaj objekat između 17 i 17.30 sati, […]\nIzetbegović još uvijek traži partnere za vlast, sjednica Predsjedništva 28. marta\nSjednica Predsjedništva Stranke demokratske akcije neće biti održana u ponedjeljak kao što je najavljivao predsjednik SDA Bakir Izetbegović, već u četvrtak 28. marta, potvrđeno je za agenciju Patria iz stranačkog vrha. Izetbegović je 15. marta nakon sjednice Predsjedništva izrazio očekivanje da će pregovori oko formiranja vlasti biti okončani do 24. marta ali taj proces nije […]\nDemokratska fronta (DF) krenut će u pregovore oko eventualnog formiranja vlasti na državnom nivou zajedno sa SDA, SNSD-om i HDZ BiH, kao i na nivou Federacije BiH, potvrdilo je za novinsku agenciju “Patria” više sagovornika iz vrha te stranke, koji su govorili pod uslovom anonimnosti. Ta vijest bi trebala biti zvanično potvrđena ove ili početkom […]


Anita o'Dej – Zaboravljena princeza džeza\nNaslovna MUZIKA Anita o’Dej – Zaboravljena princeza džeza\nMislim da će se čitalac složiti sa mnom kada kažem da su Ela Ficdžerald i Bili Holidej prve, ako ne i jedine dame čijih se imena odmah prisetimo kada nam neko spomene ženske džez umetnike. Nešto zagriženiji slušalac možda bi se setio Sare Von, neko manje sklon etiketiranju na listu bi dodao i Ninu Simon… I, iako su glasovi i pevačko umeće svake od ovih diva zaista bez premca, sigurna sam da je vreme da se u ovaj deo džez panteona uvrsti i jedna neustrašiva žena moćne tehnike i izraza – Anita o’Dej.\nStaklene papuče i hipnotišući ritam\nAnitin glas prvi put sam čula gledajući koncertni film Jazz on a Summer’s Day (Džez po letnjem danu), iz 1958. godine. Film prikazuje scene sa Njuportskog džez festivala, na kojem su te godine nastupili velikani poput Telonijusa Monka, Luja Armstronga, Čaka Berija…\nSećam se da me film nije preterano dojmio, te sam pažnju preusmerila na nešto drugo, slušajući muziku i letimice bacajući pogled na to ko trenutno nastupa. U jednom trenutku, voditelj je vidno uzbuđenoj publici najavio gospođicu o’Dej. Zaintrigirana nepoznatim imenom, pažljivo sam pratila kratkokosu figuru odevenu u koktel haljinu, sa crnim šeširom perjanog oboda na glavi, obuvenu u ništa manje nego staklene papuče, kako se lagano penje na binu, koketirajući sa publikom.\nSa prvim taktovima, publika se primirila, Anita je zapevala, a ja sam polako u glavi oblikovala misao da želim da čujem sve što je ta žena ikada snimila. Način na koji se poigravala svojim neobičnim, baršunastim glasom, nadmudrivala sa ritam sekcijom, oblikovala fraze, izdržavala zapanjujuće jaka krešenda, pritom delujući kao da se provodi najbolje u životu, ubedio me je da – Anita o’Dej živi i diše džez.\nFilm je prikazao izvođenje dva popularna standarda, Sweet Georgia Brown i Tea For Two, a pojedini muzički stručnjaci ovaj nastup izdvajaju kao jedan od možda najboljih vokalnih džez nastupa svih vremena.\nNakon što sam ga odgledala par puta zaredom, zapitala sam se kako je moguće da sam se u životu toliko naslušala džeza, a da sam uspela da propustim ovakav dragulj. Odmah sam se bacila na istraživanje.\nOd plesnih maratona do Karnegi Hola\nAnita Bel Kolton rođena je u Kanzasu, a odrastala u Čikagu, u samom jeku Velike depresije. Prezime je na početku karijere promenila iz irskog Kolton u O’Dej. U pitanju je zanimljiva igra reči, tzv. pig Latin, u kojoj reč oday predstavlja iskrivljenu varijantu reči dough, u značenju – lova. Mangupastoj Aniti ovo nije bilo dovoljno da se distancira od tradicionalnog imidža nalickane, elegantne, preterano zavodljive pevačice po noćnim klubovima, pa na početku odbija da nosi haljine, a nešto kasnije krati kosu.\nOdgajala ju je majka, od koje je naučila da svira klavir, a otac, radnik u fabrici, nije bio preterano zainteresovan za porodicu. U pokušaju da pobegne od siromaštva, sumornog okruženja i nedostatka porodične ljubavi, sa samo četrnaest godina Anita se prijavljuje na plesni maraton, koji je u sveopštem sivilu predstavljao vrlo popularnu formu lake zabave i bekstva od stvarnosti. Osvaja drugo mesto, te kreće na turneju sa „maratoncima“. Iako su je maratoni fizički iscrpljivali, dali su joj nadu da može da se bavi pevanjem, s obzirom na to da je često, nakon što bi otplesala, za bakšiš izvodila neke od tada popularnih numera.\nOsnažena sticanjem samostalnosti, Anita napušta plesnu grupu i počinje da peva po klubovima. Smenjuju se uspesi i promašaji, dok nije došlo do susreta koji će se pokazati kao sudbonosan. Anita upoznaje Džina Krupu (Gene Krupa), uticajnog džez bubnjara, živopisnog, markantnog čoveka, sa odličnim njuhom za šoubiznis, te vrlo brzo postaje deo njegovog benda.\nSigurnim korakom počinje da gradi ime, dobija sve više nastupa, a nakon Krupinog problema sa zakonom, napušta bend, da bi se vrlo brzo pridružila Stenu Kentonu (Stan Kenton).\nPokazuje se da joj Krupina pomoć više nije bila potrebna, zato što svoj prvi veliki hit, pesmu And Her Tears Flowed Like Wine, duguje upravo Kentonu. Dve godine nakon izlaska, pesmu na velikom platnu izvodi niko drugi, do prelepa Loren Bekol, u filmu The Big Sleep, što Kentonovoj temi garantuje večni život.\nNakon prvog naleta popularnosti, ali i nekih razmirica sa Kentonom, Anita o’Dej se nalazi u krizi umetničkog identiteta. Želi da peva džez, ali je svesna da bolji uspeh postiže sa nešto lakšim pop notama, pa snima malo jedno, malo drugo, sve do 1955. godine, kada izdaje prvi solo album, jednostavno nazvan: Anita (ujedno i prvi album tada debitantske kuće Verve), kojim se usidruje u hirovitim vodama džeza, i tu ostaje sve do kraja karijere.\nUpravo za Verve, do početka šezdesetih, izdaje dvadesetak albuma, od kojih skoro svi uspevaju da održe visoki kvalitet, donose stabilnu zaradu, a Aniti obezbeđuju mesto na prestižnim džez festivalima, i svirke u eksluzivnim prostorima, rame uz rame sa hodajućim muzičkim legendama. Čini se kao da je uspon u sam vrh džez plemstva samo pitanje trenutka.\nA onda – čaršav preko glave, klinička smrt, umalo kobni srčani udar i – predoziranje heroinom.\nAnita o’Dej: „Ovo je bolje od martinija..“\nŠesnaest godina pre nego što će je zvanično proglasiti mrtvom, Anita je izmolila od svog bubnjara malu dozu, iz puke znatiželje. Mala doza se pretvorila u svakodnevnu „malu“ dozu, što je dovelo do skoro dvodecenijske upotrebe, bez „čistih“ perioda. Heroin je postao deo nastupa, deo muzike, deo nje. Par decenija nakon što je doživela kliničku smrt (spašena je upornim pokušavanjem doktora), priznala je da je za vreme čuvenog njuportskog nastupa bila „high as a kite“ (naduvana kao balon), a mnogih se nastupa i ne seća.\nShvativši da joj je telo poručilo da je to kraj, 1967. godine Anita pravi pauzu, odlazi na Havaje, leži na vrelom pesku, drhti i znoji se, ali i uspeva u nameri da se očisti.\nSedamdesete godine prošlog veka obeležava njen povratak na scenu. Izdaje albume, nastupa širom sveta, rasprodaje koncerte, zrači nekom novom, mirnijom energijom, ali joj glas, oslabljen višedecenijskom upotrebom narkotika i alkohola, polako odbija poslušnost. Dolaze i neka nova imena, sam džez postepeno prestaje da bude mejnstrim, te postaje jasno da je Anitino vreme prošlo.\nMišljenja su podeljena, neki govore da Anita svu svoju energiju i kreativnu snagu duguje heroinu, drogi koja je na neki način i obeležila džez kulturu (setimo se samo Čarlija Parkera i Džona Koltrejna), dok drugi veruju da upravo zbog problema sa drogama, alkoholom, ali i zakonom, nije uspela da od svog imena stvori kult, kao što je to uradila, na primer, velika Ela.\nIzmeđu čoveka i saksofona\nAnita je umrla u snu, 2006. godine, iscrpevši telo prethodno preležanom upalom pluća i Alchajmerovom bolešću, koja ju je pratila poslednjih nekoliko godina života. Poživela je čak 87 godina, a poslednji album je izdala samo par meseci pred smrt, simbolično ga nazvavši Indestructible! (Neuništiva). Za njom ostaju sati i sati predivne muzike, ali i jako visoko postavljen standard u ženskom džez pevanju.\nJedinstvenost svog glasa i stila pevanja, Anita duguje neuspeloj detinjoj operaciji krajnika, koja ju je ostavila bez uvule (resice), a samim tim i bez fizičkih kapaciteta da izdrži vibrato i duge tonove. Svoj hendikep je mukotrpnim trudom pretvorila u veliku prednost, tako što je pevanje načinila perkusivnijim, tj. bazirala ga na kratkim notama i ritmičkoj podlozi. To se najbolje čuje u njenim nastupima sa početka šezdesetih, gde glas toliko dobro funkcioniše sa instrumentima, da nekad nismo sigurni šta je to što zapravo čujemo.\nO Anitinom liku i delu snimljen je odličan dokumentarac The Life of a Jazz Singer (Život džez pevačice), svedočanstvo njene višedecenijske karijere, na momente dirljiva, ali i nadahnjujuća priča.\nZavršiću ovaj tekst Anitinim sopstvenim rečima, kojima je izrazila suštinu svog života, ali i života uopšte:\nKada pevam, srećna sam. Radim ono što znam da radim, i to je moj doprinos životu.\nJoš uvek ne znam da li i kako ja to doprinosim, ali znam da sreća uopšte nije tako komplikovana. Ponekad je za nju dovoljno samo malo dobre muzike, a, ako volite džez, ili želite da počnete da ga slušate, evo odlične preporuke!\nJana 23/02/2018 At 23:50\nDa, zaista sjajan tekst. I ja zahvaljujem autorki na informacijama o ” zaboravljenoj princezi džeza”, ali i na divno prenesenim ličnim utiscima, snažnim, a opet, vrlo suptilnim.\nMilan 10/02/2018 At 16:50\nOdlican tekst! Ne mogu da verujem da nisam cuo za nju,sve do sad!


Marija Šarapova je nedavno ostavila sve bez teksta kada je ostavila svoj broj mobilnog telefona. Nažalost, mnogi ljudi koji su taj broj i pozvali nisu uspeli da dobiju vezu. To nije umanjilo ovaj gest bez presedana teniserke, a situacija se oko toga ne smiruje. Naprotiv! Podsetimo se tog video snimka Maše iz samoizolacije:\n- Ne samo da sam dobila broj 310, nego ga i delim sa vama – pošaljite mi poruku! 310-564-7981. Stvarno. Recite mi kako ste, postavite mi pitanja ili me samo pozdravite. Dobrodošli su i neki dobri recepti - napisala je Šarapova. Pa, eto možda neko želi da ponovo pokuša...\nMardi Fiš je stavio jedan zamišljeni emotikon koji se gladi po bradi, da bi ga Marija posebno istakla! Naime, ona je odgovorila direktno na njega i napisala: Piši mi...\nOnda je i Fiš morao da reaguje i napisao je:


Duks Billie Eilish\nDzip sa akumulatorom MB3903B\nPreporuka za člana! Neverovatna organizaciona sposobnost , 10+!\nCO2 Punjena žica 1kg - E71T-1 / 0,9mm\nHuawei P30 Lite - P40 lite maska i staklo - KOMPLET Akcija!\nDrzac za tv ili monitor\nSmart tv box A95X F2 4ram 32rom\nSve pohvale za clana, super saradnja. 10 +++\nAku srafilica makita 12V sa dve Lion baterije\nBrz i lak dogovor. Sve pohvale za saradnju!\nT96 MARS android tv box SMART TV 4gb/32gb POVOLJNO T 96 mars\nsuper saradnja. preporukaaaaa +++++++++++++++


Mornar pobedom u Skoplju završio debitantsku sezonu u ABA ligi - Sportskacentrala.com\nMornar pobedom u Skoplju završio debitantsku sezonu u ABA ligi13.03.2017 19:42hPretposlednja utakmica ligaškog dela regionalnog takmičenja između MZT-a i Mornara, završena je pobedom Barana u Skoplju rezultatom 69:63 (18:16, 17:15, 21:10, 13:22).\nMeč koji nije imao rezultatski značaj protekao je u stalnom vođstvu Mornara, koje je u jednom trenutku iznosilo i 17 poena (43:60). Serijom od 20:5 MZT je uspeo da učini završnicu neizvesnom, ali ne i da napravi preokret.\nKod pobednika su najefikasniji bili Džons sa 20 i Bakić sa 15 poena, a u skopskom timu Drenovac sa 21 poenom.\nMornar je debitantsku sezonu u ABA ligi završio sa skorom od 10 pobeda i 16 poraza, a MZT je zauzeo pretposlednje mesto sa osam pobeda i 18 poraza i zahvaljujući boljem međusobnom skoru od Krke, izbegao je ispadanje.


Tema: Nedeljom popodne (Pročitano 19443 puta)\nPol: Odg: Nedeljom popodne\n« Odgovor #100 poslato: Januar 15, 2012, 06:56:39 posle podne »\nSve su lepe, ali one ledene su izuzetne Sačuvana\nOdg: Nedeljom popodne\n« Odgovor #101 poslato: Januar 15, 2012, 07:04:14 posle podne »\nveoma lepo Bole treca odlicna.\n« Odgovor #102 poslato: Januar 15, 2012, 07:59:19 posle podne »\nOdlične ''Bilder '' ! Schön Sačuvana\n« Odgovor #103 poslato: Januar 15, 2012, 09:33:50 posle podne »\nSve su lepe ali za mene je ova sa "peruskom" najnaj Sačuvana\n« Odgovor #104 poslato: Januar 15, 2012, 09:43:18 posle podne »\nFala vi CitatSve su lepe ali za mene je ova sa "peruskom" najnaj...i meni legla Sačuvana\n« Odgovor #105 poslato: Januar 16, 2012, 01:56:50 posle podne »\nCitat: Bole Januar 15, 2012, 09:43:18 posle podneFala vi CitatSve su lepe ali za mene je ova sa "peruskom" najnaj...i meni legla ... takodje i nama ... biraj, oces je u minimalizam, umjetnicarenje, fotka godine, sta god, ... kad je dobra, bas je dobra Sačuvana\n« Odgovor #106 poslato: Januar 22, 2012, 03:49:01 posle podne »\nIMG_9478.jpg (424 KB, 534x800 - pregledano 359 puta.)\nIMG_9509.jpg (641.12 KB, 1000x667 - pregledano 353 puta.)\nIMG_9490.jpg (508.42 KB, 1000x667 - pregledano 350 puta.)\nIMG_9504.jpg (541.38 KB, 1000x667 - pregledano 353 puta.)\nHere comes the Sun.jpg (549.79 KB, 1000x667 - pregledano 355 puta.)\n« Odgovor #107 poslato: Januar 22, 2012, 04:56:20 posle podne »\n4 i 5 odlične.Čini mi se da je poslednja malo podeksponirana Sačuvana\n« Odgovor #108 poslato: Januar 22, 2012, 09:08:28 posle podne »\nNije podeksponirana, nego sam je u obradi zatamnio, a posmatraca ostavio osvetljenog. Tako mi leglo Sačuvana\n« Odgovor #109 poslato: Januar 22, 2012, 09:19:05 posle podne »\nUf sto ova ima kapacitet da se sredjuje, i ovako i onako.Ja to malo mesarski i na brzaka ... a ti samo rotiraj RAW pa ostri, peglaj, skidaj ... dodaj ... kropuj ... cak bii vertikala legla ko guza na nosu IMG_9504.jpg (591.71 KB, 1000x667 - pregledano 334 puta.)\n« Poslednja izmena: Januar 22, 2012, 09:21:15 posle podne Zoran Rodic »\n« Odgovor #110 poslato: Januar 23, 2012, 02:38:44 pre podne »\nOdlicno si Zorane ovo odradio ... ovo je postala prava slika, i bas nije mesarski, vec impresionisticki, i to skolski. Odlicno je ispalo, a da fotka ima mesa za obradu, to svakako ima. « Poslednja izmena: Januar 23, 2012, 02:42:18 pre podne desha »\n« Odgovor #111 poslato: Januar 23, 2012, 02:40:09 pre podne »\n. Ja bih na drugoj fotki osobu sa sesirom stavio tako da bude bukvalno u sredini kompozicije ... tako-reci na nisan, sto bi dovelo do malo seckanja, (najvise odozgo) ... a trecu bih podelio horizontalno na pola i dobio 2 izduzene fotke, koje bi mnogo vise imale prostora za komunikaciju nego zajedno, ukratko. Poslednja mi je najprivlacnija, bez obzira na zatamljenost ... ima nekog smeka « Poslednja izmena: Januar 23, 2012, 02:57:11 pre podne desha »\n« Odgovor #112 poslato: Maj 17, 2012, 10:54:07 posle podne »\nNije Nedelja ali je ovde praznik (Christi Himmelfahrt), tako da sam najzad nasao malo vremena za fotkanje Nista specijalno, praznicna setnja uz lizanje sladoleda Pozdrav\n« Odgovor #113 poslato: Maj 18, 2012, 09:43:11 pre podne »\nsvidja mi se ova šerpa(porše) kako pada svetlo sehr gut ,als immer\n« Odgovor #114 poslato: Maj 18, 2012, 10:18:35 pre podne »\nJedina zamerka je ta što nisi slikao i taj sladoled Sačuvana\n« Odgovor #115 poslato: Jul 08, 2012, 05:38:12 posle podne »\nNastale Subotom IMG_0189.jpg (309.36 KB, 534x800 - pregledano 205 puta.)\nIMG_0309.jpg (424.83 KB, 534x800 - pregledano 204 puta.)\n« Odgovor #116 poslato: Jul 08, 2012, 09:37:12 posle podne »\nova druga, fantasticna!\n« Odgovor #117 poslato: Jul 08, 2012, 10:22:57 posle podne »\nNešto mi poznat ovaj exlusivni model Sačuvana\n« Odgovor #118 poslato: Jul 08, 2012, 10:48:56 posle podne »\nCitatNešto mi poznat ovaj exlusivni model Da znas da je "exlusivna", kostala me i para i zivaca i cega sve...a ne vidi se jos kraj mojim "mukama" @Skrabalice, hvala. Drago mi je da ti se dopada Sačuvana\n« Odgovor #119 poslato: Jul 09, 2012, 12:12:42 pre podne »\nja ove fotografije ne mogu objektivno da komntarišem U svakom slučaju model je bio na visini zadatka,kao i ti.Bre ovaj Minken baš moderan grad i pun nekih space lokacija za fotografisanje.