Mogu li frilenseri da se pozovu na institut "ćutanje uprave“? - Biznis.rs\nPostojeći zakoni samo delimično prepoznaju mogućnost koja bi koristila radnicima na internetu u Srbiji\n25.2.2021 08:01 Autor: Gordana Bulatović 2\nMeđu pravnicima koji aktivno prate „slučaj frilensera u Srbiji“ sve češće se čuje teza da postoji prostor da se radnici na internetu, u svom...\nMeđu pravnicima koji aktivno prate „slučaj frilensera u Srbiji“ sve češće se čuje teza da postoji prostor da se radnici na internetu, u svom sporu sa Poreskom upravom i Ministarstvom finansija, mogu pozvati na institut „ćutanje uprave“, a što bi možda moglo da ih spase od plaćanja zaostalih petogodišnjih dugova državi.\n„Ćutanje uprave“ predviđeno je odredbama Zakona o opštem upravnom postupku. Ovaj zakon, naime, predviđa da „stranka ima pravo na žalbu, ako organ protiv čijeg je rešenja dopuštena žalba, ne donese rešenje i ne dostavi ga stranci u roku od 30 dana. Ali, ono što je važno – zakon predviđa i da se žalba zbog ćutanja uprave može podneti isključivo u roku od godinu dana od dana podnošenja zahteva. Ukoliko drugostepeni organ utvrdi da su ispunjeni uslovi za podnošenje žalbe zbog ćutanja uprave i da provostepeni organ nije doneo nikakvo rešenje po zahtevu stranke u roku od 30 dana, tražiće da ga prvostepeni organ obavesti o razlozima zbog kojih nije blagovremeno izdao rešenje. Ako su razlozi ćutanja prvostepenog organa opravdani ili rešenje nije doneto krivicom same stranke, drugostepeni organ će naložiti prvostepenom organu da izda rešenje u roku koji ne može da bude duži od 30 dana.\nMeđutim, ako su razlozi nedonošenja rešenja po oceni drugostepenog organa neopravdani, pomenuti organ može da traži da mu prvostepeni organ dostavi spise predmeta i da nakon dostavljanja istih reši upravnu stvar prema stanju u spisima ili da naloži prvostepenom organu da reši upravnu stvar – izda rešenje u roku ne dužem od 15 dana.\nProf. dr Milica Bisić foto: FEFA\nPrema tvrdnjama prof.dr Milice Bisić, stručnjaka za javne finansije i profesorke na FEFA, frilenseri će teško moći da se pozovu na „ćutanje administracije“ u slučaju neregulisanih obaveza prema Poreskoj upravi u poslednjih pet godina.\n„Mislim da institut ‘ćutanje administracije’ nije primenljiv u ovom slučaju, on se, naime, koristi kada se lice obrati administraciji nekim propisanim podneskom, kao što su zahtev, prijava i slično, a administracija propusti da reši po podnesku u propisanom roku“, objašnjava prof. Bisić i dodaje da „koliko je poznato, ova grupa samostalaca se nije obraćala Poreskoj upravi Srbije nekim pisanim zahtevom“.\n„Ali, ako neko od njih jeste kontaktirao Poresku upravu, mogao bi, samo za svoj slučaj, da se pozove na ovaj institut, ukoliko ima pismene dokaze“, ističe prof. Bisić.\nOna podseća da je Poreska uprava Srbije primenila pravilo da pravo na utvrđivanje poreza ne zastareva pet godina. U tom smislu, obaveze po Zakonu o porezu na dohodak građana, koji je na snazi od 2001. godine su jasne i propisuju da srpski rezidenti plaćaju porez na dohodak koji je ostvaren bilo gde, odnosno odakle god da dohodak dolazi.\nAUKCIJE OBVEZNICA KREĆU OD 19. JANUARA Plan Uprave za javni dug\ntrebalo bi to da se izregulise\nJako cenim misljenje profesorke Bisic. Ja sam jedan od frilensera koji je bio pozvan na razgovor jos 2010-te, drugim povodom. Moja situacija je jos bizarnija. Tom prilikom radnica PU je imala pripremljene kompletne izvode svih mojih racuna u prethodnom periodu sa svim deviznim prilivima. Radnica me je pitala cime se bavim i koja je priroda mojih priliva. Nista mi nije naplaceno i receno mi je da takva vrsta rada nije regulisana zakonom. Ne mogu da verujem da radnici drzavnih institucija nemaju nikakvu odgovornost za izgovorenu rec.


Autor Tema: Seminar o biodinamičkom pčelarstvu (Pročitano 627 puta)\n« poslato: Februar 18, 2016, 02:03:56 posle podne »\n"Obilaznim putem, preko košnice, ceo svemir ulazi u ljude i čini ih jakim."\nSEMINAR O BIODINAMIČKOM PČELARSTVU 2016. NA IVA FARMI\n26.03.2016. Uvod – kako je došlo do predavanja o pčelama / Pregled košnica / Oprema za pčelarenje\nSeminar je namenjen pčelarima početnicima, konvencionalnim pčelarima koje zanima biodinamičko pčelarstvo, svima koji žele da nauče nešto više o pčelama...\nŠta vam seminar nudi:\n- savladavanje osnovnih veština rada sa pčelama\n- usvajanje osnovnih znanja o tehnikama pčelarenja\n- bolje razumevanje bića pčela\n- uvid u pristup pčelama sa stanovišta biodinamike\n- ukazivanje na značaj ishrane i načina na koji se do zdravije hrane dolazi\n- još mnogo toga što ćemo zajedno tokom ovih devet meseci da otkrijemo...\nSeminari se održavaju na biodinamičkoj Iva farmi, u selu Jalovik, 65 km od Beograda, obrenovačkim putem ka Šapcu.\nCena svakog seminara o biodinamičkom pčelarstvu je 20 eura.\nIskoristite popust od 50% ako se prijavite za svih devet termina i platite unapred!\nPrijave na mail: pedjadjuric@gmail.com\n« Poslednja izmena: Mart 03, 2016, 09:16:11 posle podne od strane Predrag Đurić »\n« Odgovor #1 poslato: Februar 29, 2016, 03:29:24 posle podne »\n« Odgovor #2 poslato: Mart 24, 2016, 07:22:01 pre podne »\nZa prvi seminar o biodinamičkom pčelarstvu, u subotu 26.03. preporučuje se slojevita, toplija garderoba i prikladna obuća (gumene čizme ili nešto slično). Očekuje se vreme delimično oblačno, bez kiše, između 8 i 15 stepeni. Posle ovih hladnih, kišovitih dana, pčele će ponovo biti aktivne.\n« Odgovor #3 poslato: Mart 27, 2016, 02:15:19 posle podne »\nHvala svima koji su juče bili na prvom od devet seminara o biodinamičkom pčelarstvu!\nPriču nastavljamo za četiri nedelje, 23. aprila.\n« Odgovor #4 poslato: Mart 27, 2016, 05:26:13 posle podne »\n« Odgovor #5 poslato: Mart 27, 2016, 05:27:10 posle podne »\n« Odgovor #6 poslato: Mart 28, 2016, 07:44:35 pre podne »\nCitat: Zoran Petrov Mart 27, 2016, 05:27:10 posle podne\nNeki polaznici seminara već imaju knjigu O biću pčela, neki su kupili primerke koji su bili na Iva farmi, a još osmoro njih želi da je nabavi. Ponesi mi, molim te, pri sledećem dolasku u Beograd, osam primeraka i javi kada i gde mogu da ih preuzmem.\n« Poslednja izmena: Mart 28, 2016, 08:31:28 pre podne od strane Predrag Đurić »\n« Odgovor #7 poslato: Mart 28, 2016, 07:50:20 posle podne »\n« Odgovor #8 poslato: April 18, 2016, 04:25:32 posle podne »\nJoš nije kasno da se priključite seminarima o biodinamičkom pčelarstvu!\nDrugi seminar počinje 23. aprila u 11 časova, na Iva farmi. Nakon uvodnog predavanja, prelazimo na prvu lekciju o biću pčela, koja sledi izveštaj gospodina Milera o stanju u konvencionalnom pčelarstvu. U čemu se razlikuje biodinamički pristup i šta je bolje - vrškara ili moderna košnica, saznaćete u subotu na biodinamičkoj farmi u selu Jalovik, 65 km od Beograda.\nCvetanje bagrema je sve bliže, pa detaljno pregledamo košnice, poredimo jačinu pčelinjih društava, dodajemo medišne polunastavke i vežbamo, bez straha, prve samostalne aktivnosti na pčelinjaku.\nGovorimo i o tehnikama pčelarenja, upoređujemo radove u organskom i biodinamičkom pčelarstvu.\nDružimo se, obilazimo farmu i okolinu, jedemo biodinamički med...\n« Odgovor #9 poslato: April 24, 2016, 10:07:51 pre podne »\nDrugi seminar, odlična energija...\n« Poslednja izmena: April 25, 2016, 03:57:39 pre podne od strane Predrag Đurić »\n« Odgovor #10 poslato: April 27, 2016, 01:14:19 pre podne »\nRamovi bez satnih osnova, plodište ojačano prohromskom žicom.\n« Odgovor #11 poslato: April 27, 2016, 07:52:10 pre podne »\nHvala ti na divnim fotografijama!\n« Odgovor #12 poslato: April 27, 2016, 09:39:29 pre podne »\nCitat: Zoran Petrov April 27, 2016, 07:52:10 pre podne\nMolim; evo još jedne fotografije, aktuelne ovih dana...\n« Odgovor #13 poslato: Maj 16, 2016, 01:41:27 posle podne »\nIzmeđu dva seminara...\n« Poslednja izmena: Maj 16, 2016, 03:14:59 posle podne od strane Predrag Đurić »\n« Odgovor #14 poslato: Maj 16, 2016, 09:38:01 posle podne »


BH Telecom: Sniženje cijena međunarodnog saobraćaja - Klix.ba\nBiH BH Telecom: Sniženje cijena međunarodnog saobraćaja\nBH Telecom: Sniženje cijena međunarodnog saobraćaja\n14.8.2006. u 19:25\nUprava društva BH Telecom d.d. dobila je saglasnost RAK-a na Odluku o izmjenama i dopunama cjenovnika telekomunikacionih usluga, saopćeno je iz BH Telecoma.\nIzmjene uključuju snižavanje cijena međunarodnih usluga za pretplatnike fiksne i mobilne mreže (post paid pretplatnike i prepaid korisnike). Sniženje cijena se kreće od 20 posto za I zonu (susjedne zemlje), 25 posto za II zonu (ostale evropske zemlje), do 40 posto za III zonu (vanevropske zemlje).\nTakođer, predviđeno je uvođenje tri nova paketa međunarodnih usluga za pretplatnike fiksne telefonije. Novi paketi podrazumijevaju da će uz plaćanje dodatne mjesečne pretplate, pretplatnici koji imaju poseban interes za komuniciranje s određenim grupama zemalja, moći obavljati pozive po cijenama nižim od redovnih.\nPrvi je paket "N-Line“ koji se odnosi na fiksnu mrežu prema Hrvatskoj, Srbiji i Crnoj Gori /saobraćaj po minuti iznosi 0, 45 KM/, uz mjesečnu pretplatu od pet KM za obični telefonski priključak i ISDN bazni.\nDrugi paket "E-line“ se odnosi na zonu II – evropske zemlje /Hrvatska, Srbija, Crna Gora/ saobraćaj po minuti 0, 39 KM/ te Slovenija, Njemačka, Austrija, Švedska, Holandija, Italija/saobraćaj po minuti 0, 852 KM/, uz mjesečnu pretplatu od 8 KM za obični telefonski priključak i ISDN bazni.\nTreći paket "E-line Super“ se odnosi i na vanevropske zemlje /Hrvatska, Srbija, Crna Gora/ saobraćaj po minuti iznosi 0, 36 KM/ Slovenija, Njemačka, Austrija, Švedska, Holandija, Italija / 0,786 KM/ SAD, Kanada /saobraćaj po minuti 1,032 KM/, uz mjesečnu preplatu od 10 KM za obični telefonski priključak i ISDN bazni.\nCijene iz ovih paketa važe samo za pozive prema fiksnim mrežama i prikazane su bez PDV-a.\nPrema pravilu RAK-a, Odluka o izmjenama i dopunama cjenovnika telekomunikacionih usluga će se primjenjivati 30 dana po objavljivanju u Službenim novinama FBiH.\nprije 13h 19m 195\nprije 14h 10m 170\nprije 12h 52m 96\nprije 12h 18m 115


PROGRESSIVE MAGAZIN | PREDSTAVLJEN Aquarius Water+\nPREDSTAVLJEN Aquarius Water+\n9. III 2020 | Porodica Coca-Cola napitaka od sada je bogatija za još jednog člana, Aquarius Water+. Aquarius Water+ je novi osvežavajući napitak koji vam može pomoći da nadoknadite gubitak cinka i magnezijuma kao dragocenih minerala. Dolazi u dve varijante, sa dodatkom cinka i prirodnom aromom limuna, kao i sa dodatkom magnezijuma sa prirodnom aromom crvene pomorandže.\nPovodom predstavljanja novog napitka organizovan je događaj i u prijatnoj atmosferi restorana Faro u Beton hali prisutne su simpatičnim humorom zagrejali poznati radijski dvojac Dare i Mare, dok su voditelji programa bili Marija Kilibarda i Slaven Došlo. Cenjeni specijalista iz polja medicine sporta, profesor dr Sanja Mazić iznela je nek važne informacije o tome šta gubimo od minerala na dnevnom nivou i kako to utiče na nas.\n“Svima nama nešto fali jer u ubrzanoj svakodnevici često zaboravimo na potrebe svog organizma koji naporno radi kako bi nam pomogao da ispunimo sve obaveze i uživamo u svakom danu. Najčešće nam fale minerali, a među njima prednjače cink i magnezijum! Cink doprinosi normalnom funkcionisanju imunog sistema, a magnezijum pomaže u odstranjivanju osećaja umora i vraća nam vitalnost”, naglasila je dr Mazić, šef Katedre za medicinu sporta Medicinskog fakulteta Univerziteta u Beogradu.\nVećina ljudi ne uspeva da putem ishrane unese dovoljne količine ovih minerala, što je umnogome posledica ne samo životnih navika već i nametnutog tempa savremenog življenja. Aquarius Water+ je još jedan dokaz da Coca-Cola proširuje svoj portfolio proizvoda prema rastućim promenama i potrebama potrošača, a koji se u isto vreme savršeno uklapaju u njihov stil i način života. Upravo iz tog razloga na domaćem tržištu našao se napitak sa visokim sadržajem minerala. Samo jedna flašica Aquariusa Water+ zadovoljava čak 30% dnevnih potreba za cinkom, odnosno magnezijumom, ne sadrži veštačke arome i sa svega 14 kcal na 100ml proizvoda spada u niskokalorijske napitke pogodne i za one koji vode računa o ishrani.


DŽINDIĆ NAKON SASTANKA: BREZANSKI RUDNIK ĆE SE ZADUŽITI, ZA ZENIČKI NEMA MNOGO NADE | Hayat.ba\nDŽINDIĆ NAKON SASTANKA: BREZANSKI RUDNIK ĆE SE ZADUŽITI, ZA ZENIČKI NEMA MNOGO NADE\nFederalni ministar energije, rudarstva i industrije Nermin Džindić kazao je da je prvi zaključak sa današnjeg sastanka da će se RMU Breza u narednih nekoliko dana, uz saradnju s Elektroprivredom, dodatno kreditno zadužiti.\nTime će Breza izmiriti svoje obaveze po rješenju Porezne uprave u iznosu od 6,5 miliona KM i iza toga ući u ažuriranje ili pravljenje novog ugovora ili novog plana otplate starih dugova, uz tekuće normalno plaćanje mjesec za mjesec – kazao je on.\nDrugi zaključak je da će svi rudnici, sve uprave i nadzorni odbori, morati se aktivirati da se tekuće obaveze prema Poreznoj upravu plaćaju mjesec za mjesec, ili u suprotnom, trebaju sami podnijeti ostavke – rekao je ministar Džindić.\nRad Vlade bazira se na tome da se moraju plaćati porezi i doprinosi – istakao je on.\nDali smo rok 10 dana da se očituju i daju kompletnu informaciju – rekao je Džindić.\nPrema planu od 2015. godine Stranjani rudnik kao neprofitabilan i onaj koji akumulira negativan rezultat je trebao već biti zatvoren, ali nije. Treba ići prema fazi zatvaranja. Stara jama je ekonomski neodrživa. Ići će u fazu reorganizacije Stranjana i Stare jama – kazao je Džindić.\nRaspotičje treba analizu kako bi se tehnički pristupilo mogućem rješenju – rekao je Džindić.


SVET TOMINOG JEVANĐELJA - Milan Vukomanović : Domaća Knjižara\nRanih devedesetih godina, u studijama Tominog hrišćanstva prevladavala je hipoteza da je ovaj ranohrišćanski dokument nastao u Istočnoj Siriji, verovatno u oblasti grada Edese. Manji broj naučnika je zastupao nešto stariju i konzervativniju tezu da je ono napisano tamo gde je i pronađeno – u Egiptu. Ispitivanje porekla rane hrišćanske zajednice pod neobičnim imenom naaseni, koja je koristila ovaj spis kao svoje jevanđelje, dovodi u pitanje kako egipatsku, tako i istočnosirijsku hipotezu o njegovom poreklu i putevima prenošenja. Iako bi se osnovano moglo tvrditi da su bar neke od Isusovih izreka iz Jevanđelja po Tomi zapisane još u prvom veku, ključni pomak u razvoju tog dela bio je, zapravo, vezan uz njegovu naknadnu gnostičku redakciju. Glavna razlika između Tome i sinoptičkih jevanđelja, koja su imala sličnu, ali ne identičnu povest redakcije, jeste baš u tome što je prvo jevanđelje nastajalo u izrazitijem sinkretističkom miljeu koji je vrlo rano, verovatno još tokom prvog veka, poprimio gnostička obeležja. Ovaj pravac istraživanja vodi potom direktno u Malu Aziju, tačnije u oblast grada Hijerapolisa u Frigiji. Analiza imena, porekla, kao i mitologije, doktrine i rituala sekte naaseni pomogla je da se izvedu i neki koherentniji zaključci o njenom identitetu.\nOva knjiga se, nakon punih trinaest godina, sada prvi put objavljuje na srpskom jeziku. Prevod Jevanđelja po Tomi Novice Petrovića objavljen je u posebnom dodatku ove knjige. Taj prevod je izvorno publikovan, pored drugih spisa iz biblioteke Nag Hamadi, u knjizi Gnostički tekstovi (Alef, Gradac, Čačak, 1992), a sačinjen je na osnovu engleskog prevoda Tominog jevanđelja.\n220 str, format: B5, povez: broš\nPisac / Autor: Milan Vukomanović


05.12.2016. / 14:28\nBIJELJINA, Preduzeće „Simex prom“ iz Janje kod Bijeljine tužilo je grad Bijeljinu tražeći naknadu štete od čak 5,6 miliona maraka plus zakonsku zateznu kamatu zbog toga što im je grad još 2008. godine poništio dozvolu za građenje i tako onemogućio nastavak izgradnje stambeno-poslovnog objekta.\nOvo preduzeće je u tužbenom zahtjevu navelo da se od ukupnog iznosa koji potražuje 1,32 miliona KM odnosi na „običnu“ štetu, dok se 4,26 miliona odnosi na izgubljenu dobit.\nZahtijevajući od grada Bijeljina obeštećenje od 5,6 miliona KM, „Simex prom“ je u međuvremenu vodio pregovore sa zakonskim zastupnicima grada Bijeljina, s ciljem mirnog rješavanja ovog spora, istaknuto je danas na ročištu u Okružnom privrednom sudu u Bijeljini.\nPunomoćnik „Simex proma“ Milan Matić iz Advokatske kancelarije Stevanović podsjetio je da je usljed poništavanja građevinske dozvole 24. decembra 2008. godine neizgrađena lokacija postala „kamen spoticanja“ među strankama.\nKamen spoticanja, kako se moglo čuti i na ročištu, predstavlja, ustvari, sporni pasaž koji se ispriječio između već izgrađene „lamele 4“ i nove „lamele 3“ koja bi tek trebalo da se izgradi. Ovo preduzeće je parcelu na kojoj je planiralo izgraditi spornu lamelu kupilo na javnoj licitaciji 20. jula 2007. godine i platilo je 515.000 KM 26. decembra 2008. godine.\n„Tokom jučerašnjeg dana nastavljeni su razgovori i neposredno uoči ročišta obaviješten sam da „Simex prom“ pokušava riješiti ovaj spor na miran način, izražavajući nedvosmislenu namjeru ka nastavku izvođenja građevinskih radova na planiranom objektu“, izjavio je Matić.\nOn je zatražio dodatno vrijeme za pokušaj mirnog rješenja spora, čime bi se izbjegli, kako je naveo, ogromni troškovi zastupanja, imajući u vidu visinu tužbenog zahtjeva.\nPunomoćnik zakonskog zastupnika grada Bijeljina Ljubiša Sekulić je potvrdio da postoji obostrana volja da se spor riješi mirnim putem, istakavši da je za nastavak pregovora neophodno obaviti određena vještačenja i analize, zatraživši da se ročište odgodi najduže na dva mjeseca. Novo ročište zakazano je za 13. februar 2017. godine.\nTagovi: bijeljinaizborizdvajamonaknadasimex promtuzbavazno


BATATA, KAMOTE, SLATKI KROMPIR... | opis proizvoda\nListovi su takodje jestivi i pripremaju se kao spanac.\nBatata je odlican izvor vitamina i minerala. Poseduje magnezijum, fosfor, bakar, gvozdje i znacajne kolicine kalijuma, zbog cega se preporucuje osobama sa visokim krvnim pritiskom. Zatim vitamine A, C i E.\nBatata ciji plod je plod zute boje je veoma bogata betakarotenom.\nNutritivna vrednost batate je mnogo veca od one koju poseduje krompir i zato je preporucuju deci i neuhranjenim osobama .\nMoze se naci u vecim supermarketima.\nPire od batate:\nMarmelada od batate:\nSlatko od batate:\nVaša ocena: Nema Prosek: 4.5 (4 glas-a)\nPostavljeno od Anonimni u Pon, 15/08/2011 - 09:36.\nPrvi put sam jela ovu biljku koja liči na krompir a ne pripada porodici krompira,u Argentini i mogu samo da dam najbolje ocene za istu.Što se mene tiče ukus je savršen čak mi se više svidja od pečenog krompira .Iazmedju ostalog svidelo m i se i to što se veoma brzo priprema.


Mala škola vakcinacije 1 – istorija vakcinacije – Examinus\nPosted By: Dr Jovan Raičević nevakcinisanje, vakcina, vakcinacija, velike boginje\nŽivot u 21. vijeku donio nam je komfor i sigurnost koji ni jedna generacija Homo sapiensa do nas nije imala priliku da iskusi. Uživamo u blagodetima koje nam je donio naučni i tehnološki razvoj, živimo u toplim, izolovanim kućama, pijemo čistu vodu, imamo dovoljno hrane, koristimo vozila koja mogu za manje od jednog dana da nas prevezu na drugu stranu Planete, a u džepu držimo uređaj koji može nam otvori vrata ka cjelokupnom znanju čovječanstva (iako ga većina koristi samo da razgleda tuđe fotografije na Fejsbuku, ili da štancuje isfilterisane selfije). Najbogatiji Rimljani, ili najveći kraljevi Srednjeg vijeka, bijedno su živjeli u odnosu na najprosječnijeg građanjina imalo pristojnije države u ovom vijeku. Jedna od najvažnijih stvari koje nas razlikuje od prethodnih generacija je činjenica da nam djeca odrastaju zdravo i što je najstrašnije iskustvo koje bilo koji roditelj može da doživi, a to je smrt djeteta, danas srećom rijetkost. Za ovo, osim izobilja hrane, čiste vode i dostupnosti antibiotika, najviše možemo da zahvalimo dobro utvrđenoj medicinskoj praksi vakcinacije djece.\nPrije samo 100 godina, male boginje, veliki kašalj, dječja paraliza, tuberkuloza, velike boginje, tetanus i difterija odnosili su milione dječjih života svake godine. Zahvaljujući aktivnoj imunizaciji, ove bolesti, koje su bile strah i trepet svakog roditelja, tim roditeljima su danas sasvim nepoznate, a nama, zdravstvenim radnicima koji svakog dana rade sa djecom, poznate su uglavnom samo teoretski. Nažalost, pojava antivakcinalnog pokreta prijeti da nas unazadi i da te strašne i smrtonosne bolesti ponovo uvede u našu stvarnost. Ja se nikako ne slažem sa onima koji govore: „Ma pusti, šta se nerviraš, neka nekoliko djece umre od zaraznih bolesti, pa ćeš vidjeti kako će svi da potrče da se vakcinišu.“ Za mene kao pedijatra, takvo razmišljanje je nedopustivo.\nMislim da je glavni problem kod današnjih roditelja strah udružen sa nedostatkom pravih informacija. Zbog toga sam odlučio da pokrenem ovu školu vakcinacije u deset epizoda, koje će roditeljima koji traže odgovore, približiti funkciju imunog sistema, način djelovanja vakcina, ali i upoznati ih sa tim zaboravljenim bolestima od kojih vakcine štite (da pojasnim, mi smo na te bolesti zaboravili, ali one na nas nisu i samo ih imunizacija drži podalje od naše djece). Ovaj tekst služi na opštu korist i slobodno ga možete kopirati i dijeliti, štaviše to je i poželjno, za dobro naše djece.\nPa da počnemo: PRVA epizoda škole aktivne imunizacije: ISTORIJA VAKCINACIJE. U 18. vijeku, ljekarima je već bila poznata pojava da osobe koje su preboljele kravlje boginje (blaga osipna groznica) ne oboljevaju tokom epidemije velikih boginja. Velike boginje (Variola vera) su u to vrijeme bile strašna pošast sa oko 400 000 umrlih godišnje samo u Evropi. Ali to je bilo i vrijeme briljantnih medicinskih umova, kada je razumijevanje infektivnih bolesti bilo u samom povoju. Prilično raširena medicinska praksa u to doba, bila je variolizacija. Ona je podrazumjevala utrljavanje u ogrebotine na koži ekstrakta iz kožnih promjena pacijenata oboljelih od blažih oblika variole. Ljekari su očekivali da će na taj način, variolisana osoba razviti blaži oblik bolesti, i tako dobiti trajni imunitet na velike boginje. Naravno, ovaj postupak nije bio bez rizika, jer je jedan broj ljudi razvijao teški oblik variole koji je imao smrtnost od 30 do 60 odsto kod odraslih, a oko 90 odsto kod djece.\nEngleski doktor Edvard Džener (Edward Jenner) je prvi primijenio vakcinaciju, odnosno ubrizgavanje ekstrakta kožnih promjena pacijenata oboljelih od kravljih boginja (na latinskom vacca – krava, vaccinia – kravlje boginje) i taj postupak je nazvao vakcinacija. On je na taj način kod vakcinisanih izazivao blago oboljenje, nakon koga je, zbog sličnosti virusa vakcinije i variole, pacijent imao trajni imunitet i protiv mnogo opasnijih velikih boginja. Džener je to i dokazao, ubrizgavajući vakcinisanim osobama ekstrakt kožnih promjena pacijenata oboljelih od variole, pri čemu ni jedna vakcinisana osoba nije dobila bolest.\nNakon njegovih briljantnih rezultata, praksa vakcinacije se brzo proširila razvijenim svijetom, a Edvard Džener, koji se s pravom može nazvati ocem aktivne imunizacije, poslužio je kao uzor drugim naučnicima da krenu sa razvojem vakcina protiv drugih smrtonosnih bolesti. Simbolično je da je upravo variola prva (a zasad i jedina) bolest koja je, zahvaljujući sveobuhvatnoj vakcinaciji stanovništva planete Zemlje, u potpunosti iskorijenjena, čime su sačuvani životi stotina hiljada djece svake godine (1967. godine, samo deset godina prije iskorijenjivanja, variola je godišnje ubijala oko 2 miliona ljudi širom svijeta). U sledećoj epizodi, upoznaćemo se sa osnovama funkcionisanja imunskog sistema.


Nagrađeni najbolji studenti grada Pančeva\nponedeljak, 15. avgust 2016. 13:25h\nPročitano 2736 puta\nGradonačelnik Saša Pavlov danas je dodelio nagrade najboljim studentima grada Pančeva za postignute rezultate tokom školovanja i obrazovanja za školsku 2015/16. godinu i koji su učestvovali u radu Regionalnog centra za talente „Mihajlo Pupin“ Pančevo.\nJednokratnu novčanu pomoć u iznosu od 30.000 dinara ove godine dobilo je 10 studenata, čija je prosečna ocena najmanje 9,00 Pančevo.MOJKraj.rs\nJednokratnu novčanu pomoć u iznosu od 30.000 dinara ove godine dobilo je 10 studenata, čija je prosečna ocena najmanje 9,00. Ovo je deseti put da se dodeljuju sredstva najboljim studentima koji su na završnoj godini studija.\nNagrađeni studenti su sa Univerziteta u Beogradu: studentkinje Pravnog fakulteta Viktorija Mikašinović, sa prosečnom ocenom 9,83 i Milica Milenković – 9,88, studenti Vojne akademije Lazar Pavlović sa prosečnom ocenom 9,00 i Željana Vučetić sa prosečnom ocenom 9,14, zatim Tamara Petrovski sa Fakulteta primenjenih umetnosti — prosečna ocena 9,04, Jovana Perić sa Fakulteta političkih nauka, prosečna ocena 9,63, studentkinje Filološkog fakulteta Jelena Marinković sa prosečnom ocenom 9,91 i Milica Marinković – 9,83, Milana Milošević sa prosečnom ocenom 9,21 na Ekonomskom fakultetu i Nataša Aleksić sa prosečnom ocenom 9,14 na Biološkom fakultetu.\nGradonačelnik Saša Pavlov istakao je da najbolji studenti našeg grada i njihova marljivost, trud i posvećenost predstavljaju uzor mlađim generacijama i da su oni budućnost Pančeva, te da je ova nagrada jedan od načina na koji lokalna samouprava želi da im ukaže da razmišlja i brine o njima.\nMi ćemo nastaviti sa ovom praksom i u narednim godinama, a paralelno sa tim pokušaćemo da napravimo i određene programe koji će dovesti do njihovog profesionalnog angažovanja, pre svega na dobrobit njihovog okruženja i nastaviti ono što već radimo, a to je pravljenje stimulativnog privrednog okruženja u želji da se ovi mladi ljudi profesionalno iskažu u samom gradu, rekao je gradonačelnik.\nMr Tatjana Božić, članica Gradskog veća zadužena za obrazovanje izjavila je da žele pre svega da ovi naši mladi ljudi koji su završili fakultete sa visokim ocenama vide da Grad brine o njima.\nŽelimo da pokušamo da ih motivišemo da ostanu u našem gradu, da ovde pronađu zaposlenje i da unaprede grad, baš kao što su i svoje znanje, što se vidi po ovako visokom proseku, rekla je Božić.\nMeđu nagrađenima je i Lazar Pavlović, student Vojne akademije u Beogradu.\nDrago mi što mi je ukazana ova čast, da dobijem ovako jedno veliko priznanje grada Pančeva i ovom prilikom želim da se zahvalim Gradskoj upravi, rekao je Pavlović.\nJovana Perić naglasila je koliko je svaki podsticaj studentima značajan i da je čast dobiti nagradu u svom gradu, a nagradu namerava da iskoristi za putovanje i obilazak nekog evropskog grada.\nTamara Petrovski izjavila je da planira da novčanu nagradu iskoristi za prijemni ispit i upis na master studije.\nSaša Pavlov: reagovanje povodom aktuelne situacije i vandalizma\nGrad Pančevo raspisao konkurs za samozapošljavanje\nNagrađeni najbolji maturanti srednjih škola\nAP Vojvodina je velika podrška Pančevu, zajedno grade atarske puteve\nOtvoreno prvo inkluzivno igralište za osobe sa invaliditetom u Pančevu


Svi smo večeras uz njih: Sanja Ilić i "Balkanika" nastupaju 10. po redu u finalu "Evrovizije" - Hello! magazin\nSvi smo večeras uz njih: Sanja Ilić i “Balkanika” nastupaju 10. po redu u finalu “Evrovizije”\nFinale “Pesme Evrovizije” održava se večeras u Lisabonu i na njemu će, kao predstavnici Srbije, nastupiti Sanja Ilić i “Balkanika”.\nOni će, sa pesmom “Nova deca”, izvedenom na srpskom jeziku, nastupiti 10. po redu na spektaklu u “Altis Areni”.\nU finalno veče “Evrosonga” plasiralo se ukupno 26 pesama. Pravo glasanja, međutim, imaju sve države – njih 43 – koje su učestvovale u takmičenju.\nA post shared by _fan_melovin_official (@_fan_melovin_official) on May 12, 2018 at 6:30am PDT\nPrethodno su održana dva polufinala – u utorak i četvrtak – kada je od ukupno 37 pesama izabrano 20 finalista. Sanja Ilić i “Balkanika” su se u finale plasirali u drugoj polufinalnoj večeri.\nOvogodišnje takmičenje za “Pesmu Evrovizije” je 63. po redu i, pod sloganom “All Aboard” (“Ukrcavanje”), održava se u Lisabonu, pošto je zahvaljujući pobedi Salvadora Sobrala, Portugal po prvi put domaćin tog spektakla i direktno se plasirao u finalno veče.\nA post shared by Sanja Ilić & Balkanika (@balkanika_official) on May 7, 2018 at 4:08pm PDT\nPored domaćina, u finalnoj večeri, od 2010. godine, automatski nastupaju i predstavnici pet država koje daju najveći finansijski doprinos Evropskoj radiodifuznoj uniji – Nemačka, Francuska, Britanija, Španija i Italija.


Градоначелник обишао радове у улици Моше Пијаде\nGradonačelnik obišao radove u ulici Moše Pijade\nGradonačelnik Grada Požarevca Saša Pavlović sa saradnicima obišao je radove u ulici Moše Pijade gde su u toku radovi na izgradnji trotoara preko puta autobuske stanice u dužini 119 metara u vrednosti preko 4 miliona i 100 hiljada dinara, u istoj ulici su radovi kod tržnog centra “Novi dom”.\nPavlović je rekao da su u toku radovi u gradu u vrednosti od preko 23 miliona dinara.\nOn je istakao da su u toku radovi u ulici Vojvode Dobrnjca na uređenju parkinga uz ogradu bolnice u vrednosti od preko 7 miliona dinara, sanacija trotoara u ulici Voje Dulića od Starog korzoa do Lenjinove ulice u vrednosti 4 miliona i 350 hiljada dinara, popločava se 154 metara i širine 4,5 metra, izvode se radovi u ulicama u mesnoj zajednici Čačalica, Sestroljinska i Bore Stankovića od skoro 9 miliona dinara ukupne dužine 510 metara i rehabilituju se trotoari u Kosmajskoj ulici vrednosti preko 3 miliona dinara dužine 150 metara.\nGradonačelnik Požarevca Saša Pavlović je najavio i velike investicije koje počinju za nekoliko dana kao što su izgradnja sekundarne mreže fekalne kanalizacije u Zabeli vrednosti od oko 50 miliona dinara zatim rekonstrukcija kišne kanalizacije u Kolubarskoj ulici vrednosti od 19 miliona i 500 hiljada dinara, zamena azbestno cementnih cevi u Dalmatinskoj ulici u iznosu od 18 miliona i 635 hiljada dinara, rekonstrukcija fekalne kanalizacije na potezu ulica Hajduk Veljkova i Porečka u vrednosti preko 4 miliona i 300 hiljada dinara. Radiće se na asfaltiranju ulice Radovana Dragovića u MZ Park, trotoar u Lole Ribara od Sinđelićeve do Jug Bogdanove ulice, asfaltiraće se Kučevačka, Mihajla Pupina, Milunke Savć, Žagubička, ulica Radnih brigade, ove rekonstrukcije iznosiće oko 37 miliona i 500 hiljada dinara, a očekuje se i početak rehabilitacije javnog parkirališta pijace Krug vrednosti od oko 5,5 miliona dinara.


Fanovi Motorheda žele da se novi hemijski element nazove po Lemiju\nBeta\t 6. januara 2016. 22:55\nNekoliko desetina hiljada fanova britanske rok grupe “Motorhed” potpisalo je peticiju u kojoj traže da novi hemijski element koji je nedavno pronadjen, dobije ime “lemijum” prema vodji benda Ijanu “Lemiju” Kilmisteru koji je preminuo 28. decembra 2015.\nPeticiju, objavljenu na sajtu Change.org, do sada je potpisalo 40.000 ljudi. Akciju je pokrenuo bivši basista benda “Gans end rouzis” Daf Makejgan.\nNaučnici su poslednjih nekoliko godina otkrili četiri nova hemijska elementa i narednih meseci ti elementi treba da dobiju svoje nazive.\n“Lemi je bio kao sila prirode. Bio je oličenje suštine hevi metal muzike”, navodi se u peticiji u kojoj se traži od Medjunarodne unije hemičara da prihvati predlog fanova “Motorheda”.\nPevač i basista Motorheda (70) preminuo je 28. decembra posle kratke borbe s agresivnim kancerom, saopštio je njegov agent Endrju Gudfrend, a bend je saopštio da je Lemi saznao dijagnozu samo dva dana ranije.\nLemi Kilmister rodjen je 24. decembra 1945. godine u Stafordširu u Engleskoj i bio je cenjen kao muzičar i inovator, još od ranih 70-tih kada je bio u bendu “Havkvind”, a posebno tokom četiri decenije u Motorhedu, najpoznatijem po hitu iz 1980. godine “Ace of Spades”.\nMotorhed je 2004. godine osvojio nagradu Gremi za najboljeg metal-izvodjača.


Kako je danski kuvar deset godina bio špijun u Sjevernoj Koreji - BIGportal.ba\nKako je danski kuvar deset godina bio špijun u Sjevernoj Koreji\n17 Oktobra, 2020 17 Oktobra, 2020 0223\nJedan Danac, inače penzionisani kuvar, iz čiste radoznalosti je uspio da prodre do samog vrha tajne službe Sjeverne Koreje. To nije šala, već tema dokumentarca koji je prikazan na Danskoj televiziji i možda slučaj za Ujedinjene nacije.\n„Ja sam uvek bio potpuno običan čovek“, kaže Danac o slučaju kojem bi mogle da se pozabave i Ujedinjene nacije.\nObičan Danac sigurno nije lik u nekom špijunskom filmu, a kamoli glavni junak dokumentarca o špijunaži. A upravo to je je slučaj sa Ulrihom Larsenom. Jer, on je zaista uspeo da otkrije planove i rabote tajnih službi Severne Koreje, pa je utoliko i dokumentarac Krtica – u tajnoj misiji u Severnoj Koreji (Muldvarpen -undercover in Nordkorea) zanimljiv ne samo televizijskoj publici.\nJer, u kratkoj dokumentarnoj seriji Danske televizije, realizovanoj sa javnim servisima Norveške (NRK), Švedske (SVT) i Velike Britanije (BBC), vidi se kako vođstvo Severne Koreje na sve načine pokušava da zaobiđe sankcije UN i kako je spremno da isporuči i drogu i oružje kako bi zaradilo novac i došlo do nafte.\nZa Larsena je sve počelo gotovo slučajno, iz puke znatiželje za tu zatvorenu zemlju. I on je gledao dansku komediju Crvena kapela koja se ruga režimu u Pjongjangu, autora Madsa Brigera, reditelja i ovog dekumentarca.\nKao de Benos mu kaže da traži investitore koji su spremni da ulažu u Severnu Koreju, uprkos sankcijama protiv te zemlje. Režiser Briger tu odlučuje da u priču ubaci „Gospodina Džejmsa“ – kojeg glumi Džim Latraš-Kvortrup, bivši pripadnik Legije stranaca i osuđivani narko-diler – i koji se pretvara da je mogući investitor iz Skandinavije.\nTokom deset godina, koliko će potrajati njegova špijunska karijera, uspeo je da postane značajna ličnost KFA, a preko severnokorejskog ministarstva kulture se sve više približavao osobama u samom vrhu te zemlje – i njene tajne službe.\nVrhunac je bio kad je s partnerom, „Gospodinom Džejmsom“ počeo pregovore s visokim predstavnicima Severne Koreje o kupovini čitavih oružanih sistema i proizvodnji narkotika. Putuju u Ugandu gde je trebalo da izgrade podzemnu fabrikuu narkotika, a preko te zemlje bi onda išlo i oružje. U igri je navodno i jedan trgovac naftom iz Jordana, koji je spreman da uloži milione dolara.\nOvaj dokumentarac delimično podseća na holivudsku komediju Intervju iz 2014. godine u kojoj jedan američki šoumen, po nalogu Cije tokom intervjuja treba da ubije Kim Džong Una. Film je razbesneo zvanični Pjongjang – čak je bilo pretnji napadima na bioskope.\nDa li je Larsenu bilo jasno da se našao u opasnoj igri? “Nema sumnje da će tu neko biti jako besan. Jer, ja sam neverovatno mnogo lagao i mnogo se zamerio nekim ljudima”, kaže Larsen.\n„Uzimamo sadržaj ovog dokumentarca veoma ozbiljno, jer otvara čitav niz izuzetno problematičnih pitanja“. O sadržaju dokumentarca se već raspravljalo i u Evropskoj uniji, a danski kuvar će opet na put: ovaj put u Ujedinjene nacije.\nNa kraju dokumentarca, glavni junak i režiser povlače ručnu – „Mr. Džejms“ je nestao u trenutku kada je trebalo da se pojavi sa milionima. A krtica Larsen je konačno sve mogao da kaže i svojoj ženi. Nazvao je i svog plemićkog zaštitnika u Španiji koji je naravno prekinuo svaki kontakt sa njim. Larsen je odahnuo.\nReditelj ga je na kraju pitao da li bi opet hteo da bude špijun. „Ne na isti način“, odgovorio je on, i dodao: „Ali, nikad ne reci nikad“\nDinča i njegova supruga dobili drugo dijete!


Pošalji komentar - TRI METRA ISPOD ZEMLJE BIO ZAGLAVLJEN IZMEĐU SMEĆA I ZIDA: Barski vatrogasci uspeli da spasu muškarca iz podzemnog kontejnera | Novosti.rs\nCrna Gora vesti vatrogasci - spasioci upao u podzemni kontejner dr Berin Buntić\nSITUACIJA JE ALARMANTA: Urušava se zid u Starom gradu u Budvi\n28. 11. 2021. u 15:14\nSPOMEN PLOČA U ULICI MARŠALA TITA: Barani neguju sećanja na velikog državnika\nU URBANOM delu Bara, najlepša i prva ulica u gradu nosi naziv po Josipu Brozu Titu- Ulica Maršala Tita.\n28. 11. 2021. u 15:03


HRT: Medved o školi u Sisku: Zadržimo stabilnost i povjerenje u sustav\n14:49 / 05.03.2021.\nObjavljeno: 5. ožujka 2021., prije 97 dana\nMinistar branitelja i predsjednik Stožera za uklanjanje posljedica potresa na Banovini, Tomo Medved, komentirao je incident koji se dogodio u Strukovnoj školi u Sisku. Mlađa muška osoba prijetila je bombom, a potom se predala policiji.\n- Kao što smo svjedočili, policija je odradila svoj posao kroz pregovore, osoba se predala. Sada slijedi kriminalistička obrada, najvažnije je da nitko nije stradao.\nJoš uvijek se ne zna što je muškarac imao sa sobom, a to će se doznati kroz kriminalističku istragu, dodaje Tomo Medved.\n- O tome će se policija kasnije očitovati, o osobi o kojoj se radi, kao i o eventualnim motivima koji su ga motivirali na taj čin, u svakom slučaju ovo je dokaz koliko je područje koje potresom stradalo i psihoza koja se nažalost dva mjeseca pojavljuje, da to utječe na ljude. Pozivam sve da zadržimo stabilnost, da zadržimo povjerenje u sustav i da zajedno učinimo napore da bi zajedno prevladali ovo teško razdoblje. Obnovit ćemo ovo područje, vratit ćemo naravno život na ovo područje koje je teško stradalo u Domovinskom ratu i u ovom potresu, istaknuo je Tomo Medved.\nDodao je da je bilo i bit će ovakvih situacija, referirajući se i na napad na Markovu trgu, ističući da svi moraju pridonijeti stabilnosti u društvu te da se treba poduzimati što je potrebno da toga bude što manje.\n- Čestitam policiji na promptnom reagiranju kako u Zagrebu tako i sada.\nŠto se tiče pitanja raspodjela donacija na Banovini, Medved ističe sljedeće:\n- Dio nezadovoljnih građana usmjerio se prema gradonačelniku Petrinje. Imali smo sastanak u Stožer, govorilo se o dodatnom nadzoru vezano uz zaprimanje pomoći. I to je pokazatelj određene psihoze, važno je da svi svojim djelovanjem i komunikacijom ne doprinosimo daljnjem podgrijavanju atmosfere već da gradimo povjerenje u sustav i institucije te da maksimalno odgovorno radimo svoj posao. Nije lako nakon svih ovih serija potresa, prisutna je ta jedna psihoza, moramo prepoznati pozitivne napore i učinke kako bismo lakše izašli iz ove faze. Ulažemo veliko napore u uklanjanje ruševina, u postavljanje kontejnera, tu je i niz odluka vezano uz pomoć ljudima. Prisutni smo od prvog trenutka, važno je da ne širimo samo negativne vijesti. Važno je da prepoznamo sve napore koji svi zajedno ulažemo. Gradonačelnik je sladištio taj materijal i vjerujem da će transparentno raspodijeliti ta sredstva, ne vidim razlog za neku gužvu ili revolt. Kada se zaprimi konvoj humanitarne pomoći, moramo biti strpljivi, da se onda to distribuira prema ljudima kojima je najpotrebnije. Što se Stožera tiče naše su aktivnosti transparente, tako će to biti i ubuduće. , dodaje.


Žene ne smeju da plaćaju cenu COVID-19: postavljanje ravnopravnost između žena i muškarca u središte odgovora na COVID-19 širom Evrope - Autonomni ženski centar\nFotografija preuzeta sa sajta Evropskog ženskog lobija\nEvropska komisija je 5. marta predstavila svoju Strategiju rodne ravnopravnosti 2020-2025, u okviru koje je kao ključne prioritete postavila ravnopravnost između žena i muškaraca u srž Evropske unije i evropskih politika. Ova nova Strategija prepoznaje potrebu za integracijom rodne perspektive u sve politike i važne inicijative EU. Njena efektivna primena ima ključnu ulogu u osiguravanju da primena i resursi koji se odnose na posebne mere budu usmereni na žene i devojčice koje su izložene pojačanim situacijama ranjivosti u trenutnom globalnom kontekstu.\nS obzirom na to da su pojedinci i pojedinke, porodice i zajednice, u izolaciji, te da je pružanje osnovnih usluga ograničeno usled trenutne pandemije, mnoge žene i devojčice su sada i više izložene muškom nasilju. Zbog mera zabrane izlaska iz kuće, žrtve partnerskog nasilja su prinuđene da budu u domovima sa svojim nasilnicima i sa smanjenim mogućnostima da potraže podršku bez dodatnog izlaganja životnom riziku.\nČlanice Evropskog ženskog lobija, feminističke i ženske organizacije širom Evrope, izveštavaju nas o specifičnim uticajima ove situacije na žene i devojčice, a posebno na:\nŽene koje nastavljaju da brinu i obezbeđuju za svoje porodice, žene koje su jedine negovateljice u svojim domaćinstvima, kao i one koje se nalaze u situacijama izolacije i ekonomske nesigurnosti;\nŽene koje su u riziku ili se trenutno nalaze u situacijama siromaštva, socijalne isključenosti ili beskućništva;\nŽene koje su u riziku od muškog nasilja u domu, ili koje su žrtve seksualne eksploatacije i trgovine ljudima;\nIzbeglice i žene koje traže azil, posebno one koje su trenutno odbijene od strane institucija i izložene životno ugrožavajućim situacijama na ulicama;\nŽene koje su već izložene višestrukoj diskriminaciji u našim društvima, poput Romkinja, migrantkinja, žena sa nepouzdanim radnim statusom;\nŽene sa invaliditetom i starije žene koje imaju ograničen ili nikakav pristup postojećim uslugama i/ili koje žive u ustanovama gde je samo-izolacija posebno izazovna;\nŽene sa problemima mentalnog zdravlja poput anksioznosti ili depresije koji se pojačavaju u uslovima trenutne pandemije.\nS obzirom na to da žene čine većinu ljudi koji trenutno rade u bolnicama, obezbeđuju osnovnu negu i usluge čišćenja, ili u maloprodaji, ugostiteljstvu i obrazovanju, što omogućava ostatku zajednice da živi u samo-izolaciji, podsećamo na to koliko je neprocenjiv rad žena na dobrobiti i funkcionisanju naših društava i planete. Rupe koje postoje u sistemu pružanja nege u ovoj krizi još jednom ukazuju na hitnost kretanja ka društveno-ekonomskom modelu koji prepoznaje neprocenjivi doprinos žena društvu i postavlja brigu u svoj centar, gde će sve žene i muškarci imati jednake, fleksibilne opcije da omoguće ravnotežu između posla i brige, te živeti dostojanstvenim životom.\nKao feministkinje, razumemo da će žene i devojčice biti te koje će poneti teret ove situacije i smatramo potrebnim da se osigura prepoznavanje toga u odgovorima sistema širom Evrope koji ne smeju ostaviti po strani niti jednu ženu i muškarca, niti jednu devojčicu i dečaka.\nMi u Evropskom ženskom lobiju stojimo u solidarnosti sa svima koji su pogođeni krizom i nastavićemo da zahtevamo veću odgovornost naših lidera u izgradnji odgovora zasnovanom na brizi, saosećanju, pravdi i jednakosti za žene i devojčice.\nTekst preuzet sa sajta Evropskog ženskog lobija, u originalu dostupan ovde.


Sajtovi za traženje posla u inostranstvu – Mreža za izgradnju mira\nSajtovi za traženje posla u inostranstvu\nTrbuhom za kruhom, posebno devedesetih godina, mnogo mladih ljudi otišlo je iz zemlje put zapadnih zemalja Evrope ali i za Kanadu, SAD, Australiju…\nKanada i Rusija su u poslednje vrijeme posebno popularne destinacije.\nPoslom posredovanja kada je u pitanju posao u inostranstvu bave se posebne agencije ali one će Vam uglavnom, naplatiti par stotina evra za svoje usluge. Agencije koje su malo povoljnije su one koje svoj honorar uzimaju tek nakon odradjenog posla odnosno, kada vam pronadju angažman u inostranstvu.\nSajtovi za traženje posla kao jeftinija alternativa agencijama\nKako biste izbegli dodatne troškove, probajte da tražite posao u inostranstvu iz pomoć preporučenih sajtova kojih je sve više.\nKako to funkcioniše? Kompanije koje žele da angažuju radnike iz drugih zemalja kao što je naša, u želji da proces učine jednostavnijim, svoje poslovne ponude postavljaju na sajtove preko kojih se zainteresovani javljaju, informišu, registruju… Ove usluge sajtova su mahom besplatne.\nŠta da pripremite?\nAko tražite posao u inostranstvu, pripremite Vaš CV u elektronskom formatu, i registrujte se na odabranom sajtu kako biste se povezali sa poslodavcem.\nInostrani poslodavci, traže jasno i precizno napisanu biografiju (CV) u kojoj je obavezno da stoji podatak o obrazovanju, radnom iskustvu i znanju stranog jezika. Budite sažeti i biće vam dovoljna jedna A4 strana.\nMONSTER.com je sajt sa bazom radnih mesta za inostrane radnike koji žele posao u Americi. Omogućava i posebnu pretragu po saveznim državama i prema profilu radnog mesta.\nKada se registrujete, bićete u bazi biografija koje se prosledjuju poslodavcima, a možete i sami poslati cv poslodavcu čija Vam ponuda odgovara.\nPosao u Njemačkoj, Austriji, Sloveniji…\nPre odabira zemlje gde biste voleli da radite pogledajte malo kakve uslove radnici Vašeg profila tamo mogu da očekuju, koliki je životni standard, kakvi su svakodnevni troškovi, kolike su plate…\nSajtovi za nalaženje posla se osim po državama u kojima nude posao razlikuju i po tipu posla, kao što su honorarni, privremeni, stalni, poslovi za studente…\nSajt Jobs global je kompanija koja je posrednik u zapošljavanju širom sveta Švajcarskoj, Norveškoj, Švedskoj…\nS druge strane, na raspolaganju su Vam i kompanije koje se bave regrutovanjem radne snage. Njih je zaista mnogo a mi Vam nudimo jedan relativno kraći spisak:\nGet hired – sajt za regrutovanje radne snage širom sveta. Putem četa, obezbedjuje i mogućnost intervua za posao sa mogućim poslodavcem.\nHays – nudi veliku i bogatu bazu radnih mesta u mnogim državama sveta,\nFind a forestry job – Ako je vaša profesija u vezi sa šumarstvom , ovaj sajt je prava prilika za Vas!\nPharmadrome – u ponudi ima obezbedjenje veza sa farmaceutskim i zdravstvenim ustanovama i kompanijama i njihovo povezivanje sa mogućim radnicima koji su dovoljno kvalifikovani za slobodna radna mesta.\nAmiqus – posetite sajt ove kompanije koja se bavi posredovanjem u pronalaženju poslova u IT sektoru.\nAko ste posebno zainteresovani za posao u Njemačkoj, probajte sa sledećim sajtovima:\nAko Vas pak zanima praksa, pogledajte šta se nudi na sledećim stranicama:\nIOM – SVN 61-10/21 – Senior MAE Assistant\nVia Media zapošljava: Account manager\nKonkurs za poziciju: menadžerica programa obrazovanja...\nUNDP: Cantonal Spending Monitoring Consultant\nUNDP: Expert for Public-Private Partnership (PPP)\nKomunikacijska agencija raspisuje oglas za poziciju...\nBranimir Mišić says:\n02.07.2018 at 01:01\nDa li mi možete preporučiti neki od sajtova koji omogićavaju konkurisanje za poslove u Kanadi , ili su to neki od gore navedenih.\nMreža za izgradnju mira / Network for Building Peace says:\n02.07.2018 at 05:55\nKanada ima mnogo otvorenih pozicija, gdje npr. traže preko 50.000 vozača kamiona. Ali evo nekih uputa o prijavi i oglasa: https://www.jobbank.gc.ca/content_pieces-eng.do?cid=38, https://settlement.org/ontario/immigration-citizenship/immigrating-to-ontario/immigration-categories/how-do-i-come-to-canada-as-a-temporary-foreign-worker/, https://www.workopolis.com/jobsearch/international-applicants-jobs/canada, http://www.immigrationcanadaservices.com/work-in-canada/, https://www.randstad.ca/jobs/, https://www.monster.ca/jobs/, https://moving2canada.com/finding-jobs-in-canada/, https://www.naukri.com/jobs-in-canada, https://www.jobbank.gc.ca/home\nNikola anackov says:\n06.08.2019 at 16:22\nImam problem sa jednom rukom imao sam udes. I jednu ruku sam ne mogu da koristim. Ako ima da zapošljava invalid neka se javi u inbox. Imam bugarske papire. Hvala\n22.08.2018 at 20:11\nDa li možda znate i imate informacije o nekim renomiranim ovlašćenim agencijama za posredovanje u zapošljavanju za Austriju ili Nemačku?\n22.08.2018 at 20:35\nPoštovani, ne znamo koja agencija je kredibilna, sa njima nemamo nikakvih iskustava, ali imamo Agenciju za rad i zapošljavanje Bosne i Hercegovine (http://www.arz.gov.ba/). Za Triple Win projekat znamo da je pouzdan, ali to je za medicinsko osoblje (http://www.arz.gov.ba/nezaposleni/Oglasi/Oglasi_za_zaposljavanje_u_Njemckoj/default.aspx?id=3287&langTag=bs-BA).\nOd agencija, izdvajamo ove koje smo našli na internetu, ali još jednom da se ogradimo, ne poznajemo ni jednu: http://www.alumna.ba/, https://www.dekra-zapo.ba/, https://www.agencijaherz.ba/index.php/bs/, http://job-step.net/hr/, http://fap.ba/, http://www.edu-world.eu/, http://www.concessum.com/ i https://www.fair-arbeiten.eu/hr/article/277.sie-suchen-arbeit-%C3%BCber-eine-vermittlungsagentur.html\nA pogledajte i ovo: https://www3.arbeitsagentur.de/web/wcm/idc/groups/public/documents/webdatei/mdaw/mjkw/~edisp/l6019022dstbai799560.pdf?_ba.sid=L6019022DSTBAI799596, https://www.eu-gleichbehandlungsstelle.de/Webs/EUGS/HR/01_EUBuerger/01_Infothek/02_ArbeitenInDeutschland/02_Arbeitssuche/_node.html i https://www.facebook.com/notes/idemo-u-njema%C4%8Dku/linkovi-za-trazenje-posla-sva-zanimanja/840245252659990/\nmaja manojlovic says:\n21.10.2018 at 15:47\nda li mozete preporuciti neki od sajtova u kojima se traze medicinske sestre,negovateljice i sl.\nstanija simic says:\n11.11.2018 at 02:03\nmozete li preporuciti agenciju, ili posrednika za rad u Rusiji.\n11.11.2018 at 08:56\nPogledajte ove stranice: https://dijaspora.online/l/posao/rusija/, https://inoposlovi.online/ i http://www.ambasadarusije.rs/sr/vesti/kako-da-se-zaposlis-u-rusiji\nTaša K. says:\nPoštovani, možete li preporučiti sajt za profesore sporta sa diplomom mr. ili dr.?\n22.02.2020 at 19:28\nPoštovana, evo okvirno neke stranice, ali sve ovisi koja zemlja i šta: https://www.learn4good.com/jobs/physicaleducation-teacher/germany/postings/, https://www.tes.com/jobs/browse/germany, https://www.teachaway.com/teaching-in-germany, https://uk.jooble.org/jobs-physical-education-teacher-for-school/Germany, https://www.glassdoor.ie/Job/germany-physical-education-jobs-SRCH_IL.0,7_IN96_KO8,26.htm, https://www.wishlistjobs.com/europe/international-schools-germany-jobs/ i https://www.glassdoor.com/Job/germany-school-teacher-jobs-SRCH_IL.0,7_IN96_KO8,22.htm\nMIlan Jaksic says:\n24.11.2018 at 12:02\nDa li mi mozete preporuciti sajt,gde bih direktno stupio u kontakt sa poslovnim partnerom iz Nemacke.Interesuje me rad od kuce (iz Srbije),kao dodadatni izvor prihoda (porodicna mala firma).Gde mogu da kontaktiram direktno sa malim privrednicima ,zanatlijama … iz Nemacke,ili gde mogu uspesno da se oglasim?Moja porodica poseduje eu pasose,ali bi mi ostali u zemlji (potreban nam je dodatni posao za poboljsanje ekonomskog statusa).Jos nismo zapoceli nikakav posao.\n24.11.2018 at 13:48\nŽao nam je, ovo što mi radimo je drugačije, to nam nije fokus, ali npr. pogledajte https://www.ixpos.de/IXPOS18/Navigation/EN/home.html i https://www.justlanded.com/english/Germany/Forums/Business\nStanko petrovic says:\n04.12.2018 at 10:11\nMolim vas Dali ste upuceni O poslovima u danskoj jako Dam zainteresovan za tu drzavu moze neka pomoc\nAleksandar Gunjic says:\n20.12.2018 at 23:15\nPostovani da li mozete da mi preporučite sajt za poslove u zapadnoj evropi, zavrsio sam menadžment, kurs skijanja i gorske sluzbe spasavanja\n20.12.2018 at 23:28\nPoštovani, na osnovu internet pretrage, Vaših iskustava, pogledajte nekoliko stranica: https://jobs.goabroad.com/search/western-europe/jobs-abroad-1, https://www.leisurejobs.com/jobs/ski-and-seasonal-jobs/europe/, https://www.indeed.co.uk/Western-Europe-jobs, https://jobs.theguardian.com/jobs/europe/ Mnogo je toga, samo treba pokušavati, aplicirati, nešto će proći, mnogo sreće želim:)\nDaniela Popov says:\n11.01.2019 at 10:50\nPostovani, da li mozete da mi preporucite sajt za zaposljavanje na Islandu? Unapred hvala\n11.01.2019 at 11:17\nPoštovana, preporuka je da počnete sa ovom stranicom: https://guidetoiceland.is/history-culture/how-to-find-a-job-in-iceland, a pogledajte i ove: https://www.prospects.ac.uk/jobs-and-work-experience/working-abroad/work-in-iceland, https://www.tripsavvy.com/jobs-in-iceland-1626363, https://www.iceland.is/the-big-picture/people-society/work-and-live, https://www.visahunter.com/articles/how-to-find-a-job-in-iceland-as-a-foreigner/, https://matadornetwork.com/read/find-job-move-iceland/, https://www.glassdoor.com/Job/iceland-jobs-SRCH_IL.0,7_IN112.htmhttp://www.iamreykjavik.com/work-in-iceland\nGordana Velisavljev says:\n11.01.2019 at 17:10\nImam kancelariju u Beogradu i trazim saradnike to jest vec nekoga ko se uspesno babi zaposljavsnjem nasih ljudi u inodtranstvu.Zelela bih da radim zajedno sa njima.Mozda je neko iz drugog grada pa zeli da prosiri posao.Hvala unapred.\n00381603542900 ili iz Srbije 0603542909 Gordana.\n11.01.2019 at 17:13\nImam kancelariju u Beogradu i trazim agenc.koje zaposljavaju nase u inostranstvu da se udruzimo.Hvala unapred.\nNenad Maleš says:\n12.01.2019 at 22:17\nPozdrav! Da li u zapadnoj Evropi ima potrebe za dipl.inž.šumarstva sa iskustvom i kako se zaposliti u struci?\nMihajlo Nikolić says:\n19.01.2019 at 14:47\nU BiH (Republika Srpska) imam od 2012. godine registrovanu Agenciju za zapošljavanje “ZAVIČAJ” Ugljevik, kao preduzetničku djelatnost. Možete li pomoći oko kontaktiranja sa firmama direktno (tzv. prva ruka) koje bi mogle zaposliti više radnika iz BiH? U poziciji smo ponuditi do 200 profila radničkih zanimanja (poljoprivreda, gradjevinska struka, mašinska struka, elektro-struka, prehrana i ugostiteljstvo, medicinska struka, saobraćajna struka, korporativna bezbjednost, informatička struka, profilisani serviseri, mnoštvo uslužnih djelatnosti…). Osnov saradnje prema našim poslovnim principima je validan ugovor, usklađen sa nacionalnim zakonodavstvom u BiH i zemlje u kojoj saradnički poslodavac ima sjedište. Rad “na crno” ne podržavamo. Opcije: Njemačka, Austrija, Luksemburg, Danska, Švedska, Švajcarska, Slovenija). Hvala Vam na trudu i razumijevanju!\nZamoljavam odgovor i kontakte na e-mail: zavicaj.ug@gmail.com, ili na tel. +387 65 643218\n19.01.2019 at 15:28\nNažalost mi nismo posrednici, ali nadati se da će se javiti neko ko se bi Vam mogao pomoći.\nVladan Radoicic says:\n21.01.2019 at 21:19\nDa li mi mozete pomoci da se povezem sa nekim u Americi kod koga bih mogao naci zaposlenje?\nNa mnogo sajtiva sam trazio ali ne mogu naci nikakav kontakt konkretno da bih se cuo sa nekim.\nUkoliko mi mozete pomoci, bio bih vam jako zahvalan.\n21.01.2019 at 22:16\nPoštovani, dobijanje posla u Americi je užasno teško, skoro pa nemoguće. Ne znamo ko to radi, ali pretragom evo nekoliko stranica: http://srpskatelevizija.com/2018/04/14/kako-naci-posao-u-inostranstvu/, https://emigracija.wordpress.com/2007/06/12/kako-traziti-posao-u-usa/, https://dijaspora.online/l/posao/amerika-kanada/, https://amerikanizacija.com/posao-u-americi-trazenje-posla-preko-interneta/,\nTatjana Duranti says:\n21.01.2019 at 23:16\nPostovani,imate li informacije o nekim agencijama koje nude posao,konkretno za medicinske sestre,u Čileu?\n21.01.2019 at 23:55\nVau, Čile:) Evo par linkova: https://medium.com/@hesterborm/how-to-find-a-job-in-chile-and-get-a-work-permit-along-the-way-7b827e596430, https://www.tiptopjob.com/search/jobs-by-role/m/9000349_-health-nursing-social-services/j/registered+nurse/c/chl_-chile, https://www.glassdoor.com/Job/chile-nursing-jobs-SRCH_IL.0,5_IN49_KO6,13.htm, https://www.learn4good.com/jobs/index.php?controller=job_list&action=display_search_results&page_number=1, http://careerminer.infomine.com/foreigners-considering-working-in-chile-what-you-need-to-know/\nTraze li se u nemackoj treneri i fitns trenri\n25.01.2019 at 23:24\nZef Kajtazi says:\n07.02.2019 at 12:36\nZapošljavam pekare ili pomoćne radnike u pekari u ljetnoj sezoni, Sezona traje 4-5 mjeseci. Plača iznad 1300 eura + smještaj i hrana, Mjesto rada u Medulinu pokraj Pule. Zainteresirani se mogu javit na telefon +385 95 566 3579.\n11.02.2019 at 14:12\nDa li imate prijedlog za neku agenciju koja zaposljava diplomirane ljude sa iskustvom u farmaceutsku industriju,kontrolu lijekova,menadzment kvaliteta itd ..Moze u EU ( Njemacka,Austrija ili UAE..)\n11.02.2019 at 14:18\nPoštovani, pogledajte kao primjer link https://www.europharmajobs.com/\nAleksandar Colovic says:\n12.02.2019 at 21:56\nPostovani, da li imate neki predlog kako supruga i ja mozemo naci posao u Pragu?\n12.02.2019 at 22:52\nU Pragu je mnoštvo naših ljudi, neki u industriji ,neki u uslužnim djelatnostima, evo nekoliko linkova: https://rs.jooble.org/posao-posao-u-ceskoj/Inostranstvo, https://posaouinostranstvu.net/job-category/ceska/, https://www.facebook.com/posaoceskasrb/, https://prekograne.net/posao-u-ceskoj/posao-u-ceskoj-ponuda-2018-potrebni-radnici-za-vise-pozicija-plata-do-1400-evra/, http://www.posao-ceska.com/prijava-za-rad-u-ceskoj/\nSladjana Obradović says:\n04.12.2019 at 23:55\n25.02.2019 at 20:38\nPostovani, zanima me da li postoji neka agencija za zaposljavanje za inostranstvo, konkretno me zanima Slovenija, interesuje me gde bi najbolje bilo da pogledam ili kome da se obratim da se informisem oko detalja? Hvala\n25.02.2019 at 20:44\nPoštovani, tražio sam na Google, i izbacuje veliki broj agencija koje pomažu pri zapošljavanju u Sloveniji, ali sve ovisi o vrsti posla, a ne znamo ni jednu za koju bi mogli garantirati da je pouzdana. Tako najbolje je kontaktirati sve, poslati biografiju i upit, koja vrsta posla Vas zanima, i čekati odgovor. I vrlo bitno, ne plaćati ništa unaprijed, teško je bilo kome vjerovati.\nZoran Stanic says:\n28.02.2019 at 12:12\nLijep pozdrav postovani. Ja i supruga bi selili u Dansku.imamo i dvoje djece. Ona je doktor dentalne medicine a ja 15 god iskustva u brodogradnji i sa teskim metalnim konstrukcijama. Pa ako ima kakav sajt za neku agenciju sto pomaze pri zaposljenju i odlasku u Dansku. Hvala\n28.02.2019 at 13:46\nU nastavku je nekoliko linkova i agencija, ali nemamo iskutva sa njima, svakako mnogo sreće želimo (više prijatelja je u Danskoj, ne misle se vraćati): https://www.justlanded.com/english/Denmark/Jobs, http://www.jobsincopenhagen.com/, https://www.workindenmark.dk/, https://www.howtoliveindenmark.com/danish-business-culture/finding-a-job-in-denmark/, https://www.workindenmark.dk/Find-a-job, https://international.kk.dk/artikel/where-do-i-search-job, https://www.visahunter.com/articles/how-to-find-a-job-in-denmark-as-a-foreigner/, https://www.thelocal.dk/jobs/, https://www.learn4good.com/jobs/language/english/list/country/denmark/, https://transferwise.com/gb/blog/finding-a-job-in-copenhagen,\nMektic Natasa says:\n28.02.2019 at 14:01\nPostovani ,gde mogu pronaci oglase za posao medicinske sestre u Kataru .Hvala\n28.02.2019 at 14:24\nPoštovana, pogledajte neke stranice: https://qa.indeed.com/Registered-Nurse-jobs-in-Doha-International-Airport, https://www.learn4good.com/jobs/language/english/list/nursing/qatar/, https://ihrcanada.com/nursing-jobs-in-qatar.html, http://www.jobindoha.com/, https://www.edarabia.com/jobs/qatar/, https://www.justlanded.com/english/Qatar/Jobs,https://www.visahunter.com/articles/how-to-find-a-job-in-qatar-as-a-foreigner/, https://www.jobsinqatar.org/http://careers.sidra.org/sidra/vacancysearch.aspx\nSrđan Ristić says:\n06.03.2019 at 18:30\nMesar po zanimanju, zanima me posao u Švedskoj,dali imate neki sajta traženje. Može i u Norveskoj.\n07.03.2019 at 00:32\nAh, iznimno kokmplicirano, evo par sajtova: https://www.jobandsalaryabroad.com/hr/sweden/croatian-butcher-sweden.html, https://www.jobandsalaryabroad.com/sr/norway/serbian-butcher-norway.html, http://www.jobsinstockholm.com/, https://sweden.se/society/finding-a-job-in-sweden/, http://www.englishjobs.se/, https://www.searchjobsabroad.com/jobs-in-sweden/ i https://www.quora.com/Which-is-the-best-place-to-find-an-unskilled-job-Norway-Finland-Denmark-or-Sweden\n04.12.2019 at 23:56\nNikola Jovic says:\n07.03.2019 at 08:25\nDobar dan,zanima me da li imate linkove ili brojeve agencija za zaposljavanje na malti? Hvala\n07.03.2019 at 17:14\nPoštovani, evo nekoliko blogova i stranica: https://blog.sljaka.com/kako-naci-posao-na-malti/, https://www.banjalukaforum.com/viewtopic.php?f=47&t=66569, http://partners-orka.co.rs/agencija-za-zaposljavanje/, http://maltalifeandworkexperience.blogspot.com/, https://www.srbijadanas.com/clanak/da-li-je-ovo-obecana-zemlja-za-srbe-ovde-postoji-pravi-srpski-geto-ali-nas-ima-na-svakom, https://gagamandic.wordpress.com/2015/03/02/malta-kako-da-pronadjem-posao/, https://prekograne.net/posao-na-malti/poslovi-na-malti-2018-potrebni-radnici-za-vise-pozicija/, http://www.posloviinostranstvo.com/ i http://cvradionica.com/2016/06/posao-na-malti-radna-dozvola/\n14.03.2019 at 22:57\nPostovani, mozete li mi preporuciti sajt makedonski na koji mogu da stavim trazenje radnika iz Makedonije. Hvala\n14.03.2019 at 23:59\nPoštovana, evo Vam prijedloge nekoliko stranica: https://e-rabota.avrm.gov.mk/OglasSearch.aspx, https://www.vrabotuvanje.com.mk/HR/, http://www.najdirabota.com.mk/, https://vraboti.se/, https://www.oglasizarabota.mk/ i https://kariera.mk/\n31.03.2019 at 13:01\nPoštovani ,da li znate neki sajt gdje mogu zavrsiti radnu vizu za Usa,ili Kanadu,Dansku,Švedsku.. svejedno 🙂\n31.03.2019 at 14:22\nRadna viza se dobija preko ambasada, odnosno to poslodavac treba rješavati zajedno sa Vama. Kako dalje – prijave na sve poslove gdje se možete pronaćui u zahtjevima.\nSamcovic Slaviša says:\n02.04.2019 at 13:50\nImam srpski pasoš vozaču dozvolu BiC interesuje me rad u Nemacku za branje spargli.jagoda ili bilo koji drugi sezonski posao\n10.04.2019 at 13:25\nPostovani, interesuje me zaposlenje i Irskoj u oblasti racunovodstva. Zavrsen master ekonomije na drzavnom fakultetu i 7 godina iskustva u drzavnoj upravi (bubzet i porezi). Naime, naisla sam na tekstove da se do ugovora dolazi posredstvom agenata, pa ime interesuje preporuka za neki od takvih sajtova? Pozvrav\n10.04.2019 at 14:11\nPoštovana, evo što smo uspjeli naći pretragama: http://www.irishrecruiter.com/zaposljavanje-u-irskoj/, https://www.facebook.com/posaouirskoj/, https://www.bika.net/poslovi/inozemstvo/irska, https://raduirskoj.com/posao/ponuda-poslova-u-irskoj/, https://www.actionrecruitment.ie/jobs/#page\nMilos Filic says:\n15.04.2019 at 12:29\nZanima me dali imate link za rad u nemackoj\nu Miltenberg na Majni\nMilan Jović says:\n22.04.2019 at 20:24\nInteresuju me ponude posla za zaposljavanje stranaca u Americi.\nKonkretno CNC programer i operater.\n22.04.2019 at 20:31\nPrvi veliki problem je dobijanje radne vize, što je iznimno teško, više na https://travel.state.gov/content/travel/en/us-visas/employment/temporary-worker-visas.html ili https://visaguide.world/us-visa/nonimmigrant/employment/ Ili potrebno je pronaći firmu koja će Vam pomoći sa vizom, što je ponovo iznimno teško.\nNebojsa Teodorovic says:\n07.05.2019 at 12:27\nZanima me posao operatera na mašinama (mašinbravar) Nemačka,Danska,Irska\nMunib Brjak says:\n26.06.2019 at 10:18\nMolim imali agencija za traženje posla na kredit odnosno agencija sa kojom bih ja sklopio ugovor da mi nađu posao EU pamakar uz neku kamatnu stopu kad počnem da radim da im otplačujem. Ako ima takva agencija javas molim dami pošaljete broj tel i dai odma zovem. Pozdrav.\n26.06.2019 at 10:33\nZbilja ne znamo, ali možda se neko javi sa prijedlozima. Strašno, ali shvatamo…\ndiplomirani anglista says:\n03.07.2019 at 17:35\nPoštovani,da li ste možda upućeni ili upoznati sa sajtovima koji nude mogućnosti zaposlenja diplomiranih profesora anglistike u inostranstvu? Bilo koja zemlja dolazi u obzir,bila sam pre svega zainteresovana za Holandiju,međutim oni uglavnom traže fizikalce,građevinare,trgovce,a od poslova za žene bebisitovanje.To je okej,ali me zaprepastilo da nema većeg izbora poslova.Ukoliko imate neke informacije,bila bih Vam I više nego zahvalna.Hvala unapred 🙂\n03.07.2019 at 17:49\nPoštovana, mogu govoriti na osnovu iskustava prijateljice koja je završila njemački (u BiH) i tražila posao u Njemačkoj – no nije uspjela, diploma joj nije priznata, na kraju se vratila kući. Jedan stariji post na ovu temu: https://forum.klix.ba/sanse-za-posao-u-njemackoj-ili-austriji-t116363.html Pogledajte i https://www.algoos.com/predavati-engleski-u-inostranstvu/ (ne znamo koliko su pouzdani). Žao mi je, ali ovo je iznimno teško pitanje, bez dobrog odgovora.\n04.12.2019 at 23:59\nBravar Zavarivac says:\n17.08.2019 at 17:06\nPostovanje..Da li imate neku trenutnu ponudu poslova na Islandu za bravare zavarivace?..Da li je pasos EU na Islandu priznat?..Konkretno Bugarski…\nIsland prizanje bugarski pasoš, ali oko posla ne znamo previše, tamo i nema previše posla.\nLeo Kulusic says:\n17.10.2019 at 12:27\nMOzete se meni javiti za posao u austriji\nMnogo hvala says:\nPozdrav, koje linkove preporučujete za poslove u Francuskoj ?\n02.09.2019 at 14:17\nNemamo previše pozitivna iskustva, dobijanje posla nije lako, ali Francuska ima veliki broj stranica koje nude oglase za poslove: https://www.stepstone.fr/, http://www.jobsinparis.fr/, https://www.expatica.com/fr/employment/finding-a-job/work-in-france-finding-a-job-in-france-102378/, https://www.thelocal.fr/jobs/, https://www.glassdoor.com/Job/france-jobs-SRCH_IL.0,6_IN86.htm, https://www.indeed.com/q-France-jobs.html i https://www.totaljobs.com/jobs/in-france\nsvetlana ivic says:\n25.10.2019 at 18:24\ntreba mi posrednik ili agencija za rad u inostranstvu austrija ili nemacka\nZorica Nikolic says:\n06.11.2019 at 22:44\nHitno mi je potreban posao u Nemackoj pomocni radnik,sobarica,cistacica.. imam srpski pasos. Ako mozete nekako pomoci hvala\nTanja Pejčić says:\n19.11.2019 at 00:13\nBracni par sa detetom,kako doci do posla sa srpskim pasosom,konkretno nas zanima Kanada,Australija,Novi Zeland.Suprug inzenjer hemijske tehnologije i inzenjer zastite zivotne sredine,vozacka dozvola b i c kategorije,polozio za viljuskaristu.\nJa ,frizer i kozmeticar, inace ekonomista,vozacka dozvola b kategorije.Poznavanje engleskog jezika dobro,govorimo i pisemo.\nMilan Pejčić 45god\nTanja Pejčić 35god\nSin Danilo 6god\nViktorija Dincic says:\n01.12.2019 at 19:59\nPostovani, trazim posao za dvoje (musko i zensko) oboje smo punoletni, on ima iskustva sa kompijuterima (programima) i sa cnc masinom, jaa sam po struci šivač, da li u inostranstvu traze ali dvoje da se ne razdvajamo, hvala unapred\n05.12.2019 at 00:01\nPogledajte na http://www.manpower.cz ili se javite meni na sladjana.obradovic@manpower.cz\nAleksandra Jovicic says:\n21.12.2019 at 13:42\nSuprug i ja trazimo bilo kakav posao u Austriji.\nOn je par puta vec bio na po 3 meseca u Austriji-Tirol,ciscenje snega.\nJa sam zivela i radila 6 godina u Svajcarskoj.\nImamo srpske pasose.\nJa sam inace rodjena u Rumuniji pa imam prava i na rumunski pasos ali bi mi trebalo novaca da predam za takav pasos.\nGoran Petkovic says:\n09.01.2020 at 22:10\nZdravo Posedujem britanski pasos i namba insurens Interesuje me bilo kakav posao samo da mi je obezbedjen posao i smestaj Trenutno zivim u Srbiji Molim vas da me obavestite Pozdrav i veliko hvala\nSelena Todorovic says:\n15.01.2020 at 17:41\nPostovani da li imate neke informacije za posao za arhitekte bez iskustva? Prevashodno za Nemacku i Irsku.\n15.01.2020 at 22:03\nPoštovana, na osnovu internet pretrage evo nekih linkova: https://www.world-architects.com/en/jobs, https://www.irishjobs.ie/Jobs/Construction-Architecture-Property/, https://ie.indeed.com/Architect-jobs, https://www.riai.ie/careers-in-architecture/jobsearch, https://www.naukri.com/architecture-jobs-in-germany, https://www.german-architects.com/en/jobs, https://www.totaljobs.com/jobs/architect/in-germany, https://www.glassdoor.com/Job/germany-construction-architect-jobs-SRCH_IL.0,7_IN96_KO8,30.htm, https://www.glassdoor.com/Job/germany-architect-jobs-SRCH_IL.0,7_IN96_KO8,17.htm, https://www.simplyhired.ie/search?q=architecture&l=dublin&job=PY628-6J1O8WU_p855WQ2eV7mkl_5_Pbg7g4TgEWIoPwbvISM1qbug\nNovica Mackic says:\n11.06.2020 at 21:47\nIntersuje me nekakva preporuka ili adresa u vezi Hotelijerstva!Moja je sestra zainteresovana pitanje je odprilike za Rostock Njemacka!Lep pozdrav i hvala unapred!\nMaida Zagorac says:\n16.06.2020 at 08:32\nMreža mira u većini slučajeva objavljujem i raspolaže informacijama o poslovima u civilnom sektoru, nažalost ne možemo Vam pomoći sa traženim informacijama.\njelena jevtovic says:\n16.06.2020 at 13:02\nzanima me da li znate za neki sajt preko koga traze frizere za pse, nebitna zemlja rada.\nPoštovana, nismo upućeni_e u takav website.\nEmaar Jobs in Dubai says:\n30.11.2020 at 17:52\n29.12.2020 at 19:01\nPoštovani, da li znate preko kojih sajtova traže diplomirane saobraćajne inženjere, konkretno vezano za nemačko govorno područje i Sloveniju?\n03.01.2021 at 13:56\nLeave a Reply to Mreža za izgradnju mira / Network for Building Peace X\nunesite broj * 7 × = 56\nunesite broj * 9 − 6 =


Potres u EU: Mogu li Poljsku i Mađarsku izbaciti iz Evropske unije? - WebTribune\nHome/SPEKTAR/Potres u EU: Mogu li Poljsku i Mađarsku izbaciti iz Evropske unije?\nZbog nedavne presude poljskog Ustavnog suda da su pojedini članovi povelje Evropske unije neustavni u toj zemlji, Francuska je upozorila Poljsku da bi mogla podleći sankcijama.\nDa li Varšavi preti i izbacivanje iz EU, imajući u vidu da je francuski ministar za evropske poslove Klemen Bone Poljacima poručio da mogu i da napuste Evropsku uniju.\nBone je, naime, nagovestio da bi Poljskoj mogle biti uvedene sankcije, uključujući i finansijske, uz poruku da niko nikoga ne primorava da se pridruži Evropskoj uniji. „Evropa je suveren, kolektivni izbor. Možete je i napustiti, kao što smo to videli na primeru Bregzita“, rekao je Bone.\nNedavno je i Holandija saopštila da Mađarska više nema šta da traži u EU, tako da se lista kandidata za „šut kartu“ povećava.\nPoljska i izbacivanje iz EU\nNa pitanje, da li je uopšte moguće izbaciti nekog iz EU ili su ovo samo jalove pretnje, Slobodan Zečević iz Instituta za evropske studije odgovara odrično.\n„Procedura dozvoljava samo suspenziju članstva, ali ne i isključenje iz članstva u Evropskoj uniji. Prema tome, mislim da te pretnje nisu utemeljene na pravu EU. Naravno da postoje načini da se država-članica koja krši neke osnovne vrednosti na kojima počiva Evropska unija udalji u smislu da njeni predstavnici ne učestvuju u radu međudržavnih organa, postoji i mogućnost izricanja finansijskih sankcija, kao i mogućnost uskraćivanja određenih sredstava iz budžeta ili uskraćivanja ove nove pomoći koju Unija dodeljuje za izlazak iz krize izazvane pandemijom kovida. To su, dakle, sve neke opcije koje postoje da bi se nekoj državi skrenula pažnja na to da ne poštuje osnovne principe na kojima je zasnovana Evropska unija, ali samo isključenje iz članstva nije moguće“, objašnjava Zečević.\nSa pretnjama da bi mogla biti izbačena iz EU svojevremeno se suočavala i Mađarska. Iako to nije opcija, primećuje Zečević, sankcije ili suspenzija članstva u EU državama poput Poljske i Mađarske posebno bi teško pale.\n„Oni deo svog budžeta praktično zasnivaju na pomoći i sredstvima koja dolaze direktno iz budžeta EU i praktično se razvijaju na taj način, a vrlo su im važna i sredstva Unije opredeljan za izlazak iz kovid krize jer je reč o milijardama evra. Zato se, naravno, i jako bune protiv tog povezivanja tih sredstava sa ovim pitanjem primata prava Evropske unije i principa na kojima je ona zasnovana“, ocenjuje naš sagovornik.\nPolemike povodom primata zakona EU\nMađarski premijer Viktor Orban je, komentarišući moguće sankcije Poljskoj u svetlu njene presude o nadmoći nacionalnog ustava, ocenio da primat zakona EU nije predviđen ugovorom o članstvu. Zečević napominje da je i ranije bilo polemika ovim povodom.\n„Osnivački ugovori EU praktično su neka vrsta ustava Unije. To su najviši pravni akti, a pored toga postoji i zakonodavstvo EU kroz takozvane uredbe i direktive. Dakle, ove odredbe Povelje EU, odnosno ugovora o njenom osnivanju su, u suštini, neka vrsta ustavnih odredbi EU i uvek je stav da sve odredbe prava EU imaju prvenstvo u odnosu na nacionalno pravo jer se time obezbeđuje jedinstvo tržišta EU i uopšte jedinstvo unutar Unije. To je jedan federalni princip koji sada neke države-članice, naročito iz Istočne Evrope osporavaju i kažu da nema ničega iznad njihovog nacionalnog ustava koji je za njih vrhunska vrednost“, napominje Zečević.\nPrimera radi, dodaje naš sagovornik, i u vrhovnim pravosudnim organima u Francuskoj, poput Ustavnog suda i Državnog saveta se raspravljalo o tome da li može biti nešto iznad francuskog ustava i da li neki zakoni koje je ta zemlja donela mogu biti poništeni jer su u suprotnosti sa pravom Evropske unije.\n„To je, dakle, jedna dugotrajna rasprava upravo zbog te jedinstvene primene prava EU u svim državama-članicama, jer ako recimo jedna država-članica ne primenjuje neko ekonomsko zakonodavstvo, onda tu više nema jedinstva tržišta i to je problem. Zato je Sud pravde Evropske unije uvek insistirao na tome da treba priznati primat prava EU. Pravo Evropske unije uvek je iznad nacionalnog prava jer u suprotnom svaka država kasnije može da izvitoperi principe na kojima počiva Evropska unija ili ekonomsko pravo Unije i da kaže da to za nju ne važi, pa u tom slučaju više nema jedinstva tržišta niti jedinstvenih uslova poslovanja, a to je upravo cilj prava EU“, primećuje ekspert.\nMogući ishod spora\nNa pitanje kakav ishod spora Varšave i Brisela očekuje, Slobodan Zečević kaže da će se verovatno ići na traženje nekog kompromisa.\n„Ova norma koju Poljaci osporavaju o što bližoj uniji među državama članicama je u stvari jedna federalna norma koja govori da je Evropska unija jedna dinamična organizacija, entitet koji teži ka što bližoj uniji, što znači da je federacija u nastajanju. To je poslednjih godina najveći spor jer je cilj Evropske unije bio da postanu federalna država. Danas se to osporava, ali treba imati u vidu da su poljski narod i rukovodstvo privrženi Evropskoj uniji.\nViše od 80% Poljaka je za to da zemlja ostane unutar EU, a i sama vladajuća partija Pravo i pravda nije za izlazak iz Evropske unije. U tome se Poljska razlikuje od Velike Britanije, oni i sami govore da neće pokrenuti „polegzit“, pa će sigurno biti posvećeni traženju nekog kompromisa u smislu da inkorporiraju to pravo EU u svoj nacionalni pravni poredak. To bi bilo jedno od mogućih rešenja, ali videćemo da li će Poljaci na to pristati“, zaključuje Slobodan Zečević za Sputnjik.\nPodsetimo, nakon odluke poljskog Ustavnog suda 7. oktobra, predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen je izjavila da ta presuda predstavlja pretnju temeljnim principima Unije i da Brisel neće dozvoliti Poljskoj da ugrozi vrednosti EU.


Izvor: B92, 07.Avg.2020, 11:18\nBeograd -- Predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da je svim merama do sada ljudima uplaćeno preko 1.100 evra.\nDanas u 6 sati, kako je rekao, otvoren je trezor, a do 9 sati uplaćeni su svi nalozi, od 9 sati minimalac od 155 evra se prebacuje na 235. 372 privredna subjekta u kojima radi 1.016.535 zaposlenih.\nSa današnjom uplatom, ukupan paket pomoći privredi će biti 5,8 milijardi evra ili 12 odsto BDP-a.\n"Zajedno sa minimalcem koji smo ćemo >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << uplatiti u septembru ukupno 1.100 evra koji smo uplatili zaposlenima", rekao je Vučić.\nDodatna vrednost ovog paketa je što se on odnosi i na 13.550 novih preduzeća osnovanih od marta, rekao je Vučić.\nNaveo je i da u Srbiji nema manji broj zaposlenih i da prema evidenciji NSZ i prema onome što se vidi kroz isplate koje se daju ima nešto veći broj zaposlenih.\nVučić je napomenuo da, ipak, Litvanija nije imala toliko problema sa kovidom kao Srbija.\n"U drugom kvartalu je evrozona imala minus 14,4 odsto privredni rast, Srbija minis 6,5 odsto, Nemačka 11,7 odsto i Španija 22,1 odsto...".\nTo, kako navodi, ne znači da ljudi žive kao bubreg u loju, "imaćemo teškoće, ali ćemo proći bolje od drugih".\nVučić je rekao da će 3. i 4. kvartal biti teški zbog visoke baze od prošle godine, produženog talasa korone, pogođenosti turizma.\n"Verujemo da Srbija na godišnjem nivo neće imati negativan rast. To znači da ćemo biti ubedljivo najbolji u Evropi", rekao je i dodao da se to odnosi na godišnji nivo, ne kvartalni.\nRekao je da su mere dale dobre rezultate.\nU septembru će se isplatiti još jedan minimalac.\n"Ono što je posebna vrednost ovog paketa odnosi se i na novih 13.550 preduzeća. Imamo nešto veći broj zaposlenih, ali tek očekujemo udare na nekim mestima, ali mislim da ćemo odgovoriti dobro na te udare, bolje od većine ili čak svih drugih", rekao je predsednik.\nNovac onih koji ne potroše novac do 31. oktobra biće vraćen u budžet.\nOvo je jedan od najvećih paketa pomoći koje je jedna zemlja mogla da ponudi.\n"Očekujemo mnogo od investicione konferencije koja bi trebalo u oktobru da se održi."\n"Građevinarstvo je imalo pad od samo 2,6 odsto. Imamo rast industrijske proizvodnje od 2,3 odsto", rekao je Vučić.\nDodao je da će ulagati i u auto-puteve.\nPšenice, kako je rekao, imamo 23 odsto više nego lane, kukuruza 10 odsto više nego prošle godine. "Ima ga i za izvoz u regioni u svet", rekao je. Suncokret je po količini isti kao prošle godine, rekao je.\nKomentarišući odnose sa Hrvatskom, predsednik je naglasio da Srbija investira i u hrvatske objekte i kulturne ustanove na teritoriji Srbije.\n"Dali smo novac i kulturno-umetničkim društvima, obnavljamo mostove..."\n"Traže nam da postavljamo biste sveštenika u porte katoličkih katedrala, tu se vode rasprave da li je taj sveštenik imao ustašku prošlost ili ne, komisije se bave time", rekao je Vučić.\nPredsednik je na početku konferencije najavio da će govoriti o četiri teme - dve političke i dve ekonomske.


Iscezavaju Nade za Nestale s Kosova | Institute for War and Peace Reporting\nIscezavaju Nade za Nestale s Kosova\nZalosna sudbina Albanaca koji su nestali u ratu 1999.godine polako izlazi na videlo\nPustanjem na slobodu iz srpskih zatvora grupe od 143 Albanca krajem aprila, sudeci po podacima Medjunarodnog Crvenog krsta, ICRC, iza resetaka je ostalo jos njih 300.\nMedjutim, mnogi Kosovari koji su nestali u toku rata jos uvek nisu pronadjeni. Albanski izvori i izvori iz ICRC-ja potvrdjuju da je mnogo vise ljudi nestalo u toku sukoba 1999.godine. Albanski izvori kazu da je nestalo oko 2.000 ljudi. Njihova se sudbina polako rasvetljava.\nBrat Agima Muhaxhirija, Imer, nalazi se na spisku "nestalih". Muhaxhiri je jedan od zatvorenika oslobodjenih krajem aprila. Vratio se kuci u Djakovicu i sada izdrzava svoju decu i decu svog brata.\n"Neverovatno je da je jedan od roditelja ovde, a drugi nije", kaze Muhaxhiri. Niko ne zna sta se desilo Imeru kada je u martu 1999.godine otisao u kupovinu. Njemu se od tada gubi svaki trag.\nDokaza o tome sto se desilo ljudima kao sto je Imer ima sve vise. Izjave ocevidaca koje su prikupljene nakon sukoba ukazuju na neizbezni zakljucak, da je vecina nestalih ubijena.\nAko se ovo uzme u ozbir, onda ce se znacajno povecati broj od 10.000 civilnih zrtava u sukobu 1999.godine.\nJedan od kljucnih odgovora na ovu misteriju je clanak objavljen u lokalnim novinama u istocnoj Srbiji, "Timocka krimi revija", o hladnjaci sa 50 leseva koja je 1999.godine izvucena iz Dunava. Zivadin Djordjevic potvrdio je da je izvukao leseve muskaraca, zena i dece iz hladnjace sa tablicama iz Peci.\nPosto je nakon sukoba u Peci otkriveno 205 svezih, ali praznih grobova, pretpostavlja se da su tela ekshumirana i poslata u Srbiju kako bi se unistili dokazi o ubistvu civila.\nVeruje se da su ova tela uklonjena iz grobnica u selima i gradovima na Kosovu, kao sto je Djakovica, Pustosela i Izbica.\nSesdesetpetogodisnji Shaqir Gashi koji je preziveo je streljanje u Izbici, u centralnom Kosovu, kaze da je pomogao da se sahrani oko 130 leseva 28. marta 1999.godine. Sest nedelja kasnije, srpski vojnici su ih ekshumirali i kamionima povezli u nepoznatom pravcu.\n"Mi smo se krili i bili smo uplaseni. Videli smo kako srpski vojnici odvoze leseve….ali nemamo predstave gde", kaze Shaqir.\nMnogi izvori ukazuju na rudnik Trepca na severu Kosova kao njihovo krajnje odrediste. Ogromne visoke peci izgleda da su bile idealne za spaljivanje leseva. Intervjui sa srpske i albanske strane potvrdjuju ovu teoriju.\nAlbanci svedoce o kretanju srpskih jedinica u pravcu rudnika. Srpski vojnici koji su, takodje, dali intervju u okviru dokumentarnog programa Americkog drzavnog radija rekli su novinarima da je oko 1.500 leseva spaljeno u rudniku.\nVojnici su detaljno objasnili kako su tela spaljivana. "Pec je bila 15 metara iznad nas", rekao je jedan vojnik. "Samo jedna pec je radila. Temperatura je bila izuzetno visoka…unutra su spaljivani lesevi".\nPortparol americkog Stejt departmenta, Ricard Baucer, prokomentarisao je ovu dokumentarnu emisiju i rekao da je "americka vlada potvrdila da je bilo pokusaja da se uklone dokazi o ratnim zlocinima koji su se desili na Kosovu".\nUprkos cinjenicama koje govore o sudbini nestalih, mnoge porodice jos uvek traze svoje najmilije. Shukrie Rexha, predsednica Udruzenja politickih zatvorenika i nestalih lica u Pristini, kaze da porodice nestalih ocajnicki traze nove tragove.\n"Ljudi svakodnevno dolaze", kaze Rexha. "Culi su nesto o mestu gde su sahranjeni njihovi najmiliji, ali tamo nema nicega. Izgleda da nestali nisu vise sa nama."\nSezdesetsedmogodisnji Fejze Hyseni kaze da je tesko ziveti samo od nade. On jos uvek nema informacija o sudbini sestorice njegovih sinova koje su srpske trupe odvele u maju 1999.godine, nakon masakra u selu Zahaq blizu Peci. "Paticu celog zivota zbog ovog", kaze on, "mogao bi zaboraviti mnoge stvari da znam gde su kosti mojih sinova. Ne trazim nista vise od toga".\nMedjutim, sve dok se sadasnja vlast ozbiljno ne pozabavi ovim pitanjem, ljudi poput Fejze nece nikada otkriti istinu. Dok god istina o nestalim albanskim civilima ne izadje na videlo, bilo kakvo pomirenje izmedju Srba i Albanaca bice nemoguce.\nAdriatik Kelmendi je novinar pristinskog lista "Koha Ditore"


Zatamnjivanje Stakala Audi A6 (C6) 4.2 FSI 350ks\nZatamnjivanje Stakala Audi A6 (C6) 4.2 FSI 350ks benzin sa originalnim delovima za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, zatamnjivanje stakala za Audi A6 (C6) 4.2 FSI godina proizvodnje 2004-2011 sa 350ks i pogonom na benzin.\nZatamnjivanje Stakala Audi A6 (C6) 4.2 FSI 350ks Cena\nZatamnjivanje Stakala Audi A6 (C6) 4.2 FSI 350ks benzin sa originalnim delovima po povoljnoj ceni za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, zatamnjivanje stakala po povoljnoj ceni za Audi A6 (C6) 4.2 FSI godina proizvodnje 2004-2011 sa 350ks i pogonom na benzin.\nZatamnjivanje Stakala Audi A6 (C6) 4.2 FSI 350ks Delovi


Prozivkom igrača i promocijom trenera započete pripreme u Surdulici\nProzivkom igrača i predstavljanjem novog šefa stručnog štaba, Radnik je sinoć zvanično započeo prvi radni dan nove sezone. Prozivci je prisustvovalo kompletno rukovodstvo kluba, a dobrodošlicu igračima poželeo je najpre prvi čovek Radnika, Stanislav Tončev, nakratko se za osvrćući na minulu sezonu:\n"Ispunio je Radnik sve ciljeve u prošloj sezoni, prvi je bio opstanak a drugi stabilizacija kluba kroz ugovore na duži period. Velika stvar je da iz ovako male sredine imamo jedini u Super ligi reprezentativca u A reprezentaciji, golmana Vasiljevića, i jedan smo od četiri kluba koji daju igrače na završnom turniru u Trstu U21-reprezentacije, mislim na našeg Zlatanovića.\nVerujem da će to biti podsticaj za sve mlade igrače Radnika u budućem periodu. Želim da se svima zahvalim na fer odnosu i poštovanju prema klubu i svima nama želim uspeha u periodu pred nama"\n"Nekad najperspektivniji trener u Srbiji danas je stigao u Surdulicu. Koliko vredi pokazuju rezultati: prvi je bio sa Modričom, dok je sa Borcem iz Banja luke igrao Evropu. U dva navrata je i bio u Radniku, ostvario je dobre rezultate i red je da se po treći put vrati u naš klub.\nOvo mu je i šansa da vrati karijeru u smeru u kakvom je trebala davno da se kreće, a što se tiče naših zajedničkih ambicija, Božičić mi je rekao:"Sa mnom ćete igrati fudbal, ili ćete biti peti ili ćemo se rastati". Volim da rizikujem i eto Božičića na našoj klupi"- rekao je Tončev.\n"Čast mi je što sam po treći put pozvan da budem trener Radnika. Ovo je mnogo veća obaveza za mene jer je klub u višem rangu. Po dolasku ovde vidim jedan novi Radnik, veoma je velika razlika i ovo zaista pokazuje zbog čega je Radnik stabilan superligaš već duže vreme i izbacuje sjajne mlade igrače.\nMalo je klubova koji to danas rade. Nadam se na ćemo nastaviti tim putem, pa čak i da podignemo lestvicu na viši nivo" - rekao je u obraćanju Slaviša Božičić.


– novčanom kaznom od 2.000,00KM,\n– zabranom igranja pred gledaocima tri (3) prvenstvene domaće utakmice,\n– oduzimanjem tri (3) boda u takmičarskoj sezoni 2021/22.\nPropozicije takmičenja, kao i odredbe Discpilinskog pravilnika, jasno ukazuju da klub zbog neispunjavanja svojih obaveza, snosi discipinske i takmičarske posljedice, kao i da je klub odgovoran za ponašanje svojih članova i navijača.\n– Nimalo neopravadavajući incident koji se desio, uz izražavanje dubokog žaljenja, očekivali smo kaznu od strane Discpilinske komisije NSZDK i to nije sporno – poručili su iz Uprave te dodali:\n– Već ranije smo javnost upoznali o ovom postupku, a sada kad je okončan u prvom stepenu, želimo javnost informisati o tome kako se isti dalje odvijao. Nakon što je klub poslao zatraženo očitovanje, 29.11.2021. godine smo putem maila dobili još jedan zahtjev za očitovanje, ali ovaj put tražilo se očitovanje klupskog Komesara za bezbjednost.Zahtjev i očitovanje kluba možete pogledati ovdje.\n– Smatramo da je ovakva odluka o kazni donesena šablonski, te da je ista već unaprijed bila pripremljenja, na šta ukazuje i činjenica da je datirana sa 29.11.2021. godine, istim danom kada nam je upućen i Zahtjev za očitovanjem u svezi sa dešavanjima na utakmici 14. kola sa NK “Bosna “Visoko. Sramotno je da nogometni savezi postupaju protivno načelima nogometne igre, te da podobni, a ne baš sposobni ljudi, obnašaju funkcije poput disciplinskog organa, te da se najveća zaštita i protekcija pruža uhodanom koruptivnom sistemu uspostavljenom između sudija i delegata, ponaročito imajuću u vidu činjenicu da se radi o trećem rangu takmičenja – poručili su iz Uprave NK Čelik.\nNogometni klub Čelik Zenica ne bježi od odgovornosti koju ima u konkretnom slučaju, ali smatraju da su trebali i morali dobiti šansu u kojoj bi iznijeli vlastite argumente, posebno zbog toga što se pojedine činjenice u konkretnom slučaju, objektivno gledano, preuveličavaju.\n– Podsjećamo javnost da prilikom donošenja odluke nije uzet u obzir zahtjev našeg kluba da prisustvujemo sjednici disciplinskog organa, čime je disciplinski sudija načinio povredu pravila disciplinskog postupka i postupio protivno članu 112. stav 3. Disciplinskog pravilnika NS BiH. Pored činjenice da smo onemogućeni u pogledu davanja izjave pred disciplinskim organom, nije uvažen ni naš zahtjev za dostavom dokumentacije. Konkretno smo zahtijevali podatak o ocjeni koju je dobila sudijska trojka od delegata kao posmatrača i kontrolora suđenja, jer i dalje stojimo pri stavu da su isključivo diskutabilne sudijske odluke uzrok reakciji navijača, a što nismo dobili. Zahtijevali smo očitovanje gdina. Prolića koji je na istoj utakmici bio kontrolor suđenja, no ni to očitovanje nismo dobili. Medicinska dokumentacija kojom se potvrđuju navodi da je glavni sudija Bekrić Kenan povrijeđen nije nam dostavljena, tačnije ista i ne postoji, te i dalje odgovorno tvrdimo da niko od navijača nije imao fizički kontakt sa imenovanim, već samo samo pomoćnim sudijom Sikira Edibom. O povredi disciplinskog postupka govori i činjenica da disciplinski sudija u obrazloženju odluke nije naveo u potpunosti činjenice i razloge koji su uzeti kao dokazani ili nedokazani, ili razloge zbog čega naši zahtjevi i prijedlozi nisu uvaženi u postupku izvođenja dokaza, a što je bio u obavezi na temelju člana 119. stav 5. Disciplinskog pravilnika. Iako ovaj postupak prati još niz nelogičnih i neobjašnjivih odluka, zabrinjavajuće za sve klubove ja način na koji savez tumači ključne dokumente – pojasnili su iz Uprave i dodali:\n– U želji da podignemo glas protiv ustaljene prakse ovakvih šablonskih vođenja postupaka, u kojem klubovi nemaju jednak tretman, niti mogućnost iznošenja vlastitih argumenata, nego su samo puki učesnici postupka u kojem vas kadija tuži i kadija vam sudi, pozvali smo sve klubove na zajednički sastanak koji će biti održan u prostorijama našeg kluba, u srijedu (08.12.) sa početkom u 17:00h.\nNK “Čelik” Zenica neće tolerisati ovakve postupke, te će uložiti žalbu na predmetnu odluku i nastaviti će hrabro i iskreno da se bore za transparentan rad i jednak tretman svih klubova.\n– U ovoj borbi očekujemo podršku i ostalih klubova jer smatramo da samo zajedničkim radom i djelovanjem možemo doprinijeti promjenama u bh nogometu – kazali su iz Uprave NK Čelik.


Hoteli Kornati | Hotel\nHoteli, ovisno o željama i potrebama gostiju, gostima uz uslugu noćenja i prehrane, pružaju usluge zabave i dodatnih sadržaja. Hoteli nude kvalitetan i raznovrstan izbor smještaja. Veliki hoteli, obiteljski hoteli, all inclusive hoteli, luksuzni hoteli, hoteli baština, romantični hoteli, wellness hoteli, last minute hoteli. Ponuda hotela Kornati svakom gostu omogućava smještaj za ugodan i bezbrižan odmor. Razmišljate o opuštajućem odmoru sa svojom obitelji, partnerom ili aktivnom odmoru sa prijateljima? Bez obzira gdje ste odlučili provesti svoj odmor, razmišljate li o ljetovanju, zimovanju ili o kratkom vikend odmoru. Tražite hotel direktno na plaži sa prekrasnim pogledom na more, hotel uz skijalište ili tražite hotelski smještaj za relaksirajući odmor na nekoj osami u netaknutoj prirodi.. Odaberite destinaciju Kornati i hotel samo po vašem ukusu. Ukoliko tražite luksuzni hotel, naša ponuda hotelskog smještaja učiniti će vaš boravak nezaboravnim. Luksuzni hotel spaja komfor hotelskog smještaja sa individualnim pristupom svakom gostu. Sobe i apartmani su moderno opremljeni i skladno namješteni. Smještaj u luksuznom hotelu vam omogućuje da uživate u luksuzu, wellnessu, sadržajima za pravi užitak. Tražite li povoljni hotel ili neku last minute ponudu za destinaciju Kornati hoteli u našoj ponudi ispuniti će vaša očekivanja i učiniti vaš odmor ugodnim i zanimljivim


Cloisonne - tehnika dekoracije emajla [Arhiva] - Razbibriga\nRazbibriga > Kultura & Umetnost > Likovne i primenjene umetnosti > Cloisonne - tehnika dekoracije emajla\nPogledaj Punu Verziju : Cloisonne - tehnika dekoracije emajla\nxD da nisam procitala prvi post.. kontala bih da je ukrasavanje emaila xD :haha:\nPrvoklasni cloisonne predmeti moraju imati boje koje su *vlažne* i sjajne,sveže i svetle,čvrsto telo i umetke od mesingane žice koje su uredno i dobro,proporcionalno ili simetrično složene,i naravno pozlatu,a njegova celina bi trebalo da širi klasičnu toplinu koja privlači pogled i ostavlja ga uprtog u lepotu onog što se ne gleda letimično ,već se pogledom studira.\nU Pekingu ćete naći u svakom hotelu dobro opremljenu radnju sa ovim umetničkim delima ,koja se mogu naći u rasponu od stolova i stolica ,pa do štapića za jelo,naušnica,bombonjera,kao i pribora za pušenje.Ovi predmeti su istovremeno i umetničke i upotrebne vrednosti.U poslednje vreme se primenjuje više tehnika bojenja u izradi kluazon ,što je dovelo do još savršenijih proizvoda.\nChina, 18th/19th century, wine ewer, cloisonne with enameled and\nengraved gilt handle and spout; image credit on full record\nYear: 1701 - 1720\nYear: 1890 - 1920\nYear: 1880 - 1900\nYear: 1867 - 1927\nYear: 1735 - 1796\nYear: 1901 - 1920\nYear: 1868 - 1911\nYear: 1895 - 1905\nYear: 1850 - 1900\nYear: 1901 - 1930\nYear: 1850 - 1925\nYear: 1368 - 1644


NENAD ČANAK: Treba sprečiti da se ponove devedesete | Autonomija\nNENAD ČANAK: Treba sprečiti da se ponove devedesete\nPosted By admin1 On 15. avgusta 2012. @ 17:09 In Intervju | No Comments\nPredsednik Lige socijaldemokrata Vojvodine Nenad Čanak izjavio je danas da pitanje Vojvodine treba internacionalizovati i da autonomistički front, čije je formiranje najavljivano ovih dana, treba da spreči da se u Srbiji ponove devedesete godine.\n„Internacionalizacija ne znači tenkove na ulicama Srbije i Vojvodine ili bombardovanje, nego naprotiv ona znači sprečavanje mogućnosti da se ponovi bombardovanje i sve ono kroz šta smo prošli“, rekao je Čanak i dodao da je to ono što „autonomistički front“ treba da spreči.\nPrvo jasna politička platforma\nU intervjuu Tanjugu, lider LSV je ocenio da su se problemi u Vojvodini pojavili zbog „centralizacije i hegemonističkog odnosa tadašnjeg rukovodstva Srbije prema okruženju“, prenosi RTV.\nUpitan kako i kada će biti formiran taj politički front ili blok i ko bi trebalo da ga čini, Čanak je rekao da se „ne može počinjati gradnja kuće od krova“ i da je pre svega potrebno formirati jasnu političku platformu kao osnov oko kojeg bi se sagradila „praktična koncepcija za koju bi se svi zajedničkim snagama zalagali“.\nOn je najavio da će u narednom periodu obaviti veći broj kontakata sa predstavnicima međunarodne zajednice a „onda će se u septembru i oktobru videti kako ćemo operacionalizovati ovu stvar“.\nIstičući da je taj front usmeren „isključivo za autonomiju Vojvodine i modernizaciju Srbije“, a ne protiv bilo koga, Čanak je napomenuo da će se ovaj front zalagati za bolje funkcionisanje države i pravedniji položaj svih njenih delova.\nUstav falsifikovan i zasnovan na lažima\nOn je, međutim, dodao da će „autonomistički front“ biti „protiv ovog i ovakvog ustava koji je apsolutno nametnut, falsifikovan i zasnovan na lažima“.\n„Vojvodina ne može postojati kao nekakva nagodba koju svaka sledeća vlada ili skupština mogu jednom sednicom da stave van snage“, kazao je Čanak i napomenuo da aktuelna većina u Skupštini Srbije na jednoj sednici može da ukine Statut Vojvodine i da ona postane „besuštinski pojam „, odnosno geografski pojam.\nČanak ocenjuje da su protivustavni puč izveden u Vojvodini 1988. i nedemokratski ustav iz 1990. praktično bili posledica diktature Slobodana Miloševića, ali dodaje da tekovine te diktature nikada nisu uklonjene iz Vojvodine.\nZbog toga je i ustav iz 2006. „istorijska prevara koja je učinjena Vojvodini i ne samo njoj“, istakao je Čanak i dodao da je zato sada trenutak da se nešto učini.\n„Na majskim izborima bili smo svedoci povratka na vlast svih onih koji su krvlju potpisali devedesete godine na ovim prostorima i zato ne možemo da živimo u iluzijama da to pitanje neko drugi može rešiti“, kazao je Čanak i naglasio da se mora jasno postaviti pitanje da li Srbija hoće da bude moderna evropska država ili neće.\nOn smatra da se bez suočavanja sa istinom o devedesetim, ali i osamdesetim godinama prošlog veka, ne može ići napred i ističe da baš zbog toga „pitanje Vojvodine nije pitanje nijedne političke stranke niti političkih mislilaca“, nego je reč pre svega o kvalitetu života više od dva miliona stanovnika u pokrajini, kao i svih ljudi koji žive u Srbiji.\n„Tek kada Srbija počne da živi u istini, počeće da živi bolje“, zaključio je Čanak.\n„Mogu samo reći da onaj deo koji ja znam, koji se tu okupio, nije se okupio zato da bi radio, nego da bi čerupao plen“, kazao je Čanak.\nU tom smislu, dodao je on, mislim da je dosta smislena „filozofema“ koja se može čuti a to je da je „razlika između bankara i vampira u tome što vampiri imaju više i srca i duše“.\nURL to article: https://www.autonomija.info/nenad-canak-treba-spreciti-da-se-ponove-devedesete.html


ŠUTI BOLAN EROTIKA: Penzijski zavod BiH nudi seks na internetu - Kurir\nŠUTI BOLAN EROTIKA: Penzijski zavod BiH nudi seks na internetu\nPošalji e-mail Odštampaj tekst U opisu veb stranice federalnog zavoda, stoje usluge "seksa, erotike, filmova SARAJEVO - Zavod penzijsko-invalidskog osiguranja Federacije BiH nudi seksualne usluge preko interneta. Taj gaf Federalnog zavoda uočio je jedan od posetilaca jednog bosanskog portala koji je poručio novinarima da na pretraži Gugl (Google) ukucaju ključne reči "Federalni zavod PIO/MIO".\n"Došli smo do zaista smešnog otkrića. U opisu veb stranice federalnog zavoda, stoje usluge "seksa, erotike, filmova ...", piše i dodaje da se postavlja se pitanje stručnosti osoba koje u toj instituciji rade na održavanju internet stranice.\npenziski zavod Bosna i Hercegovina\n14.02.2013. u 17:24\nBolan , to Fata , Mujo i Haso udarili grupnjak , pa poremetili sistem....\t10\nOdgovori 14.02.2013. u 19:29\nSOSO, u nesto se udarati mora.\t5\nOdgovori 18.02.2013. u 11:44\nKada bi se dijelila nobelova nagrada za gluposti nju bi dobili samo bosnjaci u bosni...\t1\n23.02.2013. u 20:43\nNista ne razumete, stavljaju lažne tagove da bi ljudi posecivali stranicu .. a šta se najčesce pretražuje po netu? Pa sex, porno .. Tako ja kad kliknem na Sulejman odem na svasta sto nisam tražila, i sto veze nema sa Suljom, ali namerno ubaceno medju tagove da bi navukli narod.\t0


Inspekcijska kontrola nepropisnog parkiranja bez rezultata (Video) - Bujanovačke\nPočetna DRUŠTVO Inspekcijska kontrola nepropisnog parkiranja bez rezultata (Video)\nBujanovačke8. jan 2019.DRUŠTVO, GRAD, NASLOVNA0\nBujanovac, 8. januar 2019. – Pojačana kontrola zauzeća javnih površina, prvenstveno parkiranja na trotoarima u Bujanovcu, „za sada nije dala očekivane rezultate“, priznao je za Bujanovačke načelnik Odeljenja za inspekcijske poslove Agim Rašiti, koji je i najavio kontrolu o čemu možete čitati OVDE.\nOpšti utisak da nadležne opštinske inspekcije od 18. decembra, kada je izdat nalog za pojačanu kontrolu, nisu uradile mnogo kada je reč o nepropisnom parkiranju i zauzeću javnih površina, deli i sam načelnik Rašiti.\nPo njegovim rečima, više razloga je uticalo na slabe rezultate.\n“Pokušali smo sa usmenim obaveštenjima i opomenama, međutim, to očigledno nije dovoljno. Treba imati u vidu i da praktično imamo samo jednog saobraćajnog inspektora”, rekao je za naš portal Rašiti.\nOn je dodao i da su novogodišnji praznici i opuštenija atmosfera jedan od razloga, naglasivši da je nalog i dalje na snazi, te da će “i dalje insistirati da se problem reši”.\nNačelnik nije mogao da nam da podatak koliko je kazni za parkiranje izdato u poslednjih 20 dana.\nPored Odeljenja za inspekcijske poslove opštine Bujanovac, u opštini navode da veliki deo odgovornosti snosi i lokalna Policijska stanica, čiji službenici u većini slučajeva tolerišu nepropisno parkiranje, a posebno vlasnike vozila koja su uzurpirala nekoliko javnih lokacija i od njih napravila svojevrsno „groblje automobila“, pre svega u glavnoj ulici od ulaza u grad ka centru i u Ulici Josifa Janjića.\nU međuvremenu, pojavilo se još jedno „usko grlo“- završetak nove pešačke zone kod Komiteta i Tržnog centra Balkan, gde je prostor uzurpiran nepropisno parkiranim kolima.\nDok se ovaj problem ne reši pešacima ostaje da se dovijaju kako znaju i umeju, kao na video snimku Bujanovačkih:\nTAGagim rašiti inspejcija Parkiranje\nPrevious PostHitna: Problemi za srčane bolesnike Next PostČetvoro povređenih u 3 saobraćajke tokom praznika\nNadležni: Parkiranje u pešačkoj naravno zabranjeno\nBujanovačke4. jan 2019.