Počinje 52. Bitef\nSeptembar 13, 2018 07:45\nUmetnički direktor Bitefa Ivan Medenica je naglasio da je Horvat jedan od vodećih filozofa Evrope pa i sveta mlađe generacije, vrlo angažovan u borbi za revitalizaciju evropskih vrednosti, o kojima govori i predstava "Svita br. 3 "Evropa"" Žorisa Lakosta koja će biti izvedena na otvaranju festivala.\nMedenica je na konferenciji za novinare podsetio da je Bitef uvek bio politički osvešćen festival koji nije "gurao glavu u pesak" pred glavnim problemima i izazovima društava, a tako je i ove godine s obzirom da predstave u glavnom programu upozoravaju na uspon radikalne desnice, ksenofobiju, autoritarne režime i u kom pravcu klize evropska društva.\nSa njim se slaže i šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici koji je rekao da je prošle godine bio fasciniran Bitef festivalom, njegovim kvalitetom i kulturnim i intelektualnim izazovom koji predstavlja, zbog čega su odlučili da ove godine budu jedan od glavnih pokrovitelja Bitefa.\nSlogan ovogodišnjeg Bitefa "Svet bez ljudi" i vizeulno rešenje plakata sa glavom gorile, Fabrici je doživeo kao poziv umetnosti i umetnika na veće angažovanje i borbu protiv fatalističkog odnosa prema životu.\nFabrici je, uz konstataciju da je devet od 10 predstava u glavnom programu festivala iz evropskih zemalja, posebno izdvojio "Svitu br. 3 "Evropa"" koja obuhvata 28 numera na 24 jezika i govori o stanju u evropskim društvima, zabrinutosti, nelagodi.\n"Svita br. 3 nas poziva da ne podlegnemo strahovima, već da delamo i zajedno nađemo odgovor na izazove sa kojima se danas suočavaju evropska društva", ocenio je Fabrici.\nUoči izvođenje predstave Žorisa Lakosta, u foajeu JDP-a biće otvorena izložba "Evropska godina kulturnog nasleđa - Pozdrav iz Srbije", a prethodno će u podne u EU info centru biti organizovana debata "Izazovi savremene demokratije", te je 14. septembar određen kao EU dan na Bitefu.\nDo 22. septembra u glavnom programu će biti izvedeno ukupno 10 predstava iz Slovenije, Francuske, Srbije, Nemačke, Hrvatske, Estonije, Švajcarske, Izraela i Belgije.\nSutra u prologu će biti izvedeno "Odilo. Zatamnjenje. Oratorijum" u režiji Dragana Živadinova, uslediće dve Frljićeve predstave - "Gorki - Altarnativa za Nemačku?" u produkciji berlinskog pozorišta "Maksim Gorki" i "Šest lica traži pisca" Satiričkog kazališta "Kerempuh" (Zagreb), projekat Maje Pelević "Bolivud", pa "NO43 Prljavština" estonskog Teatra NO99 koju će publika moći da prati i u direktnom prenosu na RTS 2 ili na video bimu na Trgu Nikole Pašića.\nU nastavku festivala na programu će biti tri pozorišne instalacije "Večna Rusija" ruske pozorišne kritičarke Marine Davidove u produkciji berlinskog pozorišta HAU, izraelski projekat "PA"AM" mladog umetnika Nadava Barnnee i "Zaostavština, komadi bez ljudi" proslavljenog reditelja Štefana Kegija, a festival će zatvoriti "Rekvijem za L." čiji su autori kompozitor Fabricio Kasol i proslavljeni koreograf Alen Platel.\nGran pri "Mira Trailović" za najbolju predstavu i Specijalnu nagradu "Jovan Ä†irilov" za predstavu koja se ističe nekom svojom karakteristikom dodeliće žiri u kome su: mađarska pozorišna kritičarka, teatrolog i civilina aktivistkinja Judit Čaki, pozorišna rediteljka Radmila Vojvodić (Crna Gora), umetnička direktorka Studija za savremenu koreografiju na pozorišnoj akademiji Amsterdamskog univerziteta za umetnost Bojana Mladenović, pozorišni kritičar i teatrolog Brajs Lis (Engleska) i glumica Aleksandra Janković (Srbija).\nNagradu lista "Politika" za najbolju režiji dodeliće žiri u sastavu: urednica Kulturne rubrike Gordana Popović, novinarka Borka Golubović Trebješanin, pozorišna kritičarka Ana Tasić i reditelji Egon Savin i Milan Nešković.


Kreirano: 23 Mart 2018\nAGAN HODŽI? NARODNIM KUHINJAMA OSTAVIO MILION KM, A SAM ŽIVIO SKROMNO\nTokom svoje misije dobro?instva, duge ?itavih 105 godina, Muslimansko dobrotvorno društvo „Merhamet“ je imalo svoje dobro?initelje, dobre ljude i humaniste koji su cijenili rad „Merhameta“ i željeli da, posredstvom ove humanitarne organizacije, pomognu svojim siromašnim i socijalno ugroženim osobama u Bosni i Hercegovini. Jedan od takvih ljudi bio je i Agan Hodži?, koji je svoj radni vijek proveo u Kanadi i odlu?io da novac koji je tamo mukotrpno stekao donira u dobrotvorne svrhe. Iako je Agan preminuo 2014. godine, a njegova nesebi?na želja da pomogne drugima zapisana u testamentu u kojem se navodi da se milion konvertbilnih maraka ima podijeliti na tri jednaka dijela za „Merhametove“ narodne kuhinje, za Narodnu kuhinju „Stari Grad“ u Sarajevu i kuhinju „Crvenog križa“.\nPredsjednik HO „Merhamet“ MDD Hajrudin Šahi? isti?e da je Agana Hodži? u više navrata posjetio „Merhamet“.\n- Interesirao se za aktivnosti „Merhameta“, izrazio želju da pomogne rad „Merhametovih“ narodnih kuhinja i nagovijestio da ?e prilikom izrade testamenta pokloniti dio nov?anih sredstava za naše kuhinje. Rijetki su ljudi kao Agan Hodži? koji je svu svoju ušte?evinu ostavio narodnim kuhinjama, u cilju poboljšanja njihovog rada, odnosno kvalitetnije pripreme obroka za socijlano ugrožene gra?ane. Zahvalni smo Aganu na njegovoj vrijednoj donaciji i molimo Boga da mu podari džennet. Njegov humani gest je najbolja pouka onima koji žele slijediti njegov primjer - kazao je Šahi?.\nPrema njegovim rije?ima, „Merhamet“ se obavezao da u cjelosti ispuni želju Agana Hodži?a, onako kako je ona navedena u testamentu.\n- Utrošak nov?anih sredstava bi?e kontroliran i od strane izvršitelja testamenta Envera Ahmetspahi?a, ?lana Aganove najuže porodice. Dakle, „Merhamet“ se obavezuje da sve svoje obaveze koje su navedene u testamentu u provede u cjelosti. „Merhamet“ je dobio tre?inu od ukupnih sradstava koje je rahmetli Agana Hodži? ostavio testamentom, dakle jednak iznos kao što je dobila kuhinja „Stari Grad“ i kuhinja „Crvenog križa“.\nŠto se ti?e iznosa koji je dobio „Merhamet“, u testamentu je precizno nabrojano koji su to regionalni odbori „Merhamet“ koji trebaju dobiti dio sredstava i u kojem procentu. Sredstva ?e se, po želji donatora, iskoristiti isklju?ivo za nabavku namirnica za pripremanje obroka u našim kuhinjama za socijalno najugroženije kategorije stanovništva - kazao je Šahi?.\nAgan Hodži? ro?en je 1932. godine u selu Kovanj kod Rogatice. Posljednjih nekoliko godina života, nakon povratka iz Kanade, proveo je u Gerontološkom centru Nedžari?i, u Sarajevu.\nUprkos visokoj kanadskoj penziji koju je primao i novcu koji je zaradio mukotrpnim radom u inostranstvu od 1950. godine, Agan nije živio luksuzno, u nekoj velikoj ku?i, okružen skupocjenim stvarima, ve? je boravio u maloj sobi u sarajevskom stara?kom domu.\n- Skromno je živio u dvokrevetnoj sobi. Imao je jako dobru penziju, nudili smo mu i jednokrevetnu sobu, ali nije htio, insistirao je da bude u dvokrevetnoj. Nije sebi ništa kupovao, nije imao nikakvih prohtjeva. Niko nije mogao ni pomisliti da ima toliko novca, to ni?im nije pokazivao niti odavao - kazala je u razgovoru za „Faktor“ uposlenica Gerontološkog centra Adela Bahto.\nPrisje?a se kako je Agan bio izuzetno povu?en, te da nikada niko s njim nije imao nikakvih problema.\nNije imao djece, a supruga Helen sa kojom se oženio i živio u Kanadi, umrla je 2003. godine, nakon ?ega se Agan odlu?io vratiti u Bosnu. Odlu?io se teško zara?enim novcem nahraniti hiljade gladnih usta, a ne trošiti ga na luksuz.


NATO pritisak na Srbiju i poruka Rusiji – i ovde može biti novi front - 28.02.2022, Sputnik Srbija\nNATO pritisak na Srbiju i poruka Rusiji – i ovde može biti novi front\nPriština se pozvala u NATO uz blagoslov Londona i Vašingtona da bi se izvršio pritisak na Beograd, jer Zapad nije zadovoljan odgovorom Srbije na ukrajinsku... 28.02.2022, Sputnik Srbija\nZbog učestalih hakerskih napada i ometanja sajta Sputnjik Srbija i naših kanala na Fejsbuku i Jutjubu, sve vesti pratite i na kanalu Sputnjik Srbija na Telegramu, koji niko ne može da ugasi.Ministar odbrane privremenih prištinskih institucija Armend Mehaj zatražio je hitno članstvo tzv. Kosova u NATO, kao i da Sjedinjene Američke Države tamo uspostave stalnu bazu američkih snaga.Poziv da se ubrza proces članstva u NATO Mehaj je obrazložio novonastalom realnošću nakon ruske operacije u Ukrajini i njenog, kako je naveo, odraza u opštem bezbednosnom okruženju Zapadnog Balkana, Evrope i sveta. On je pozvao zemlje članice NATO koje, kako je rekao, oklevaju da priznaju nezavisnost Kosova da više ne oklevaju.Amerika i Britanija pritiskaju Srbiju preko PrištineUpitan može li Priština uspeti u svojoj nameri profesor geopolitike Srđan Perišić kaže da pre svega ovo nije samostalna inicijativa Prištine.Iz tog razloga je i ova priča oko NATO-a i bazama na KiM jer je ovo poruka Srbiji, odnosno kontraudar Zapada preko Prištine.„Ovo je na neki način poruka i Rusiji kojom Zapad želi da da kaže da može doći do nekih problema ovde a da Rusija neće moći da pomogne jer je zauzeta – Ukrajinom,“ ocenjuje Perišić.Provociranje ili opasne namereDrugim rečima, dodaje naš sagovornik, poruka Moskvi je da Zapad može da otvori „novi front“ ovde kod nas, a da Moskva ne može da reaguje jer aktivna u Ukrajini.Perišić ističe da nema saglasnosti među članicama NATO oko toga da se Kosovo nađe u Alijansi, ali je uveren da je ova ideja svesni pritisak na Beograd isto kao i nuđenje baze Amerikancima, iako ona na Kosmetu već postoji.Vojno-politički komentator Aleksandar Radić takođe smatra da je nerealno da Kosovo postane deo NATO-a, te da je reč o čistom političkom manevru Prištine.Priština ne može u NATO dok je Rezolucije 1244Inače, kako kaže, to je godinama problem između želje Amerike, koja je želela naglo širenje NATO-a i ostatka članica koje nisu za to.„Ne mislim da će sadašnja situacija sa Ukrajinom kod ostalih članica NATO da promeni mišljenje. S obzirom na činjenice na terenu, teško da bilo kome pada na pamet pitanje članstva Kosova u NATO. U ovom momentu jasno je da je ovo samo pokušaj Prištine da provocira ali i da pokušava da izvuče neku korist za sebe,“ zaključak je Radića.Sagovornici Sputnjika konstatuju da Priština koristi sve načine kako bi situaciju sa Ukrajinom iskoristila za svoje potrebe.Međutim, članstvo u NATO je za sada previše krupan zalogaj jer nisu čak ni sve države NATO priznale Kosovo, dok s druge strane pre svega Evropa nije spremna da otvara novi front na svom tlu, koliko god Amerika u svemu ovome videla zgodnu priliku. Kako kažu naši sagovornici, Rusija možda jeste preokupirana dešavanjima sa Ukrajinom, ali sasvim sigurno ne bi dozvolila da Kosovo uđe u NATO jer po Rezoluciji 12 44 SB UN – a Moskva je prepreka svima koji bi da je ospore - Kosovo nije država. Isto tako, američka baza Bondstil je deo Kfora, čije je misija jedino očuvanje mira na KiM.\nsvet, srbija, kosovo i metohija (kim), ukrajina, nato, rusija, ulazak\n18:03 28.02.2022 (Osveženo: 19:03 28.02.2022)\n© AFP 2022 / ARMEND NIMANI Američki vojnici u sastavu NATO na Kosovu\n„Taj zahtev da postanu članica NATO-a Priština je smisila u saradnji sa Londonom i Vašingtonom, i od njih imaju podršku. Za sada je to naravno, vid pritiska na Beograd jer Zapad, i pored hvalospeva američkog ambasadora u Beogradu, nije zadovoljan odgovorom, odnosno neutralnom pozicijom Srbije u vezi sa ukrajinskom krizom,“ smatra Perišić.\nPriština zove NATO upomoć: Priviđaju im se rusko-srpske akcije\n5 Februar, 20:16\n„Ovo je na neki način poruka i Rusiji kojom Zapad želi da da kaže da može doći do nekih problema ovde a da Rusija neće moći da pomogne jer je zauzeta – Ukrajinom,“ ocenjuje Perišić.\n„Znači, sa jedne strane pritisak na Beograd, sa druge na Moskvu da se povuče iz Ukrajine,“ objašnjava Perišić.\nVučić o zahtevu Prištine da postane članica NATO-a: Ideja lobista u SAD i EU\n28 Februar, 12:58\n„To je njihov način da privuku na sebe pažnju u situaciji kada se niko ne bavi balkanskim temama. Priština izbacuje ovakve teme iako zna da nisu moguće ni realne jer NATO ima svoje procedure za prijem, a Prištinu ne ispunjava osnovnu – nije država,“ kaže Radić.\n„Ne mislim da će sadašnja situacija sa Ukrajinom kod ostalih članica NATO da promeni mišljenje. S obzirom na činjenice na terenu, teško da bilo kome pada na pamet pitanje članstva Kosova u NATO. U ovom momentu jasno je da je ovo samo pokušaj Prištine da provocira ali i da pokušava da izvuče neku korist za sebe,“ zaključak je Radića.\nPriština traži hitno članstvo u NATO i stalnu bazu američkih snaga na Kosovu\n28 Februar, 10:16\nSagovornici Sputnjika konstatuju da Priština koristi sve načine kako bi situaciju sa Ukrajinom iskoristila za svoje potrebe.\nMeđutim, članstvo u NATO je za sada previše krupan zalogaj jer nisu čak ni sve države NATO priznale Kosovo, dok s druge strane pre svega Evropa nije spremna da otvara novi front na svom tlu, koliko god Amerika u svemu ovome videla zgodnu priliku. Kako kažu naši sagovornici, Rusija možda jeste preokupirana dešavanjima sa Ukrajinom, ali sasvim sigurno ne bi dozvolila da Kosovo uđe u NATO jer po Rezoluciji 12 44 SB UN – a Moskva je prepreka svima koji bi da je ospore - Kosovo nije država. Isto tako, američka baza Bondstil je deo Kfora, čije je misija jedino očuvanje mira na KiM.


Grčka-Apartmani / Ostrvo Evia\nVila Kostas & Eleni - Ostrvo Evia\nLokacija: Nalazi se na udaljenosti 60 metara od mora i uređenog šetališta,oko 100 metara od supermarketa i oko 180 metara do centra Pefkija. Vila poseduje parking prostor.\nSadržaj: Sve smeštajne jedinice nalaze se na prvom spratu. Vila raspolaže sa dvokrevetnim (1/2) I trokrevetnim (1/3) apartmanima kao i trokrevetim, četvorokrevetnim i petokrevetnim duplex apartmanima. Svaki apartman ima kompletno opremljenu kuhinju sa posuđem,frižider,ršso sa dve ringle,aspirator,TWC,TV,ogledalo I nocni stočić,klima uređaj I internet-uključeni u cenu. Duplex apartman ima dve odvojene spavaće sobe sa dva do tri ležaja,svaka sa TV I klima uređajem.Površina apartmana je cca 25 kvm + balkon (6m x 1,5m). Površina duplex apartmana je cca 40 kvm + balkon (6m x 1,5m).\n30.06. - 10.07\n1/2 APP NA 68 121 145 168 186 195 195 195 195 166 133 82\n1/3 APP NA 68 105 127 149 172 180 180 180 180 146 125 82\n1/4 APP DUPLEX NA 68 110 139 154 175 184 184 184 184 151 126 82\n13 DAN Beograd dolazak na parking ispred bazena 25. Maj, SRC Milan Gale Muškatirović, okretnica 79 I 24, ulica Tadeoša Košćuškog 63. Kraj usluge.\n• Prevoz turističkim autobusom (TV, AC) narelaciji Beograd- izabranadestinacija- Beograd\n• trajekt na relaciji Glifa-Agiokampos-Glifa (za ostrvo Evia)\n• Boravišnutaksu koja iznosi 0,50 eur dnevno po smeštajnoj jedinici (studiju/apartmanu) koja se plaćanalicumesta (na dan dolaska u vilu)\nPovratak sa destinacija poslednjeg dana po lokalnom vremenu oko 17.00 h


Dok se svi ugrade, kod nas ce da kosta 50.hvala"braci"rusima sto misle i na nas. Ali od njih nebi uzeo ni kikiriki a kamo li ovako nesto.\nHvala braci Rusima sto ne pljackaju narod kao sto to rade "demokratske" zemlje na celu sa Amerikom...\nVakcina se zove Sputnik V (vakcina) a ne 5\nDaj pet odma\nOdlično. Lepa vest. Sada prvo da se vakcinišu svi političari i to uživo u TV prenosu da narodu daju dobar primer. I to treba prvo da se vakcinišu upravo oni koji koriste Ruse za svoja politikanstva i promocije. Tu je nas ambasador, nas ministar policije, predsednik, svi ministri\nNa mene ne moraju da se troše.Ocu da živim još koji dan do proleća,A posle će se vratiti rode...\nVakcina kosta zapravo 6 dolara a u tu cenu ulazi i deo (20ak dolara) koji se daje za korupciju onih koji su odgovorni za uvoz vakcine u svoje zemlje. Ko bi inace kupio za 26 dolara vakcinu cija efikasnost i bezbednost nije utvrdjena.\nMaloprodajna cena biće sigurno 50 evra!!! Dali po 100 eura 50 za vakcinu i plis 300 za kazne i poreze i to je ta ekonomija.\nAli, mi kao mi, braca, cemo ipak dobiti povoljnije za 35$. Aca srbin sredjuje sve.\nVakcina nije označena br 5 već slovom V kao vakcina....\nProizvođač ruske vakcine: Sputnjik V efikasan i protiv NOVOG SOJA KORONE


Izbor stana, uređenje prostora, pogled na detalje | DIVIS\nU bajkama i različitim pričama, junak se često postavlja pred izazov – kroz koja od ponuđenih vrata (često tri, koja se razlikuju bojom ili nekim drugim karakteristikama) da prođe da bi...spasao princezu, rešio zagonetku, upoznao sebe,...\nKod drevnih egipćana (a i nekim drugim civilizacijama), verovanje je bilo da pokojnik posle smrti nastavlja da živi, ali mora da savlada prepreke u vidu prolaska kroz sva potrebna vrata, te mu je ostavljano i uputstvo kako to da učini.\nKroz istoriju, filozofiju i psihologiju imaju izuzetno interesantnu i važnu simboliku, što je široka i ozbiljna tema za razmatranje. Sada se dotičemo te teme samo u kontekstu izbora prostora koji nam iz bilo kog razloga znači nešto, pa se već sama nameće ograničenost, zatvaranje, sa ostavljanjem prolaza - vrata.\nNisu obična pregrada, mogu da zadovolje i vizuelne i akustične potrebe ispred i iza, i to je njihova praktična uloga. Međutim, isto tako je važno šta je sa druge strane, a još interesantnije šta prostor iza ima da „kaže“? O da, on govori mnogo. Iščekivanje nas obuzima, uzbuđenje, nada, strah? Kako se nepoznato nalazi iza vrata, pojavljuje se i taj mali, sićušan strah...međutim ako prihvatimo poruku „Ispred vrata smo mi, iza vrata smo mi“, olakšanje, radost, radoznalost će zameniti strah.\nKako bi jasnije zakoračili u svet uticaja prostora na ljude, pre svega posmatrajmo taj svet koji zaklanjaju vrata, te i samu tu barijeru koja su vrata, kroz prizmu zadovoljavanja nekih od najvažnijih ljudskih težnji i potreba. Neke od njih su potreba za sigurnošću, želja za privatnošću (koja je izuzetno važna za čoveka), a kod velikog broja pojedinaca izražavanje individualnosti ili težnje za prostorom koji ih određuje, koji predstavlja na bilo koji način njih same.\nKada otvorite bilo koja vrata prilikom ulaska u (potencijalni ili vaš) stan, kuću ili poslovni prostor, prva stvar koju ugledate je od najrelevantnijih za utisak ili osećaj koji se pojavi. Zamislite da ste rešili da kupite prvi stan i da gledate više različitih stanova, pre nego odlučite koji je taj! U svaki stan, kuću, lokal... u koji uđete, osim, naravno neizbežno važne lokacije, ulaza i mnoštva onoga što čini okolinu, prvi pogled koji bacite unutra prilikom prolaska kroz vrata, je od esencijalnog značaja za vašu psihu u budućnosti (ukoliko odlučite da kupite prostor ili ga već posedujete, ili ga čak samo posećujete).\nRazloga ima mnoštvo, ali oni kojima ćemo se sada pozabaviti bi trebali da budu na važnom mestu na listi za vašu odluku o prostoru koji nameravate da kupite ili koji već posedujete.\nDakle, šta vam najviše zapada za oko kada otvorite vrata određenog prostora? – zastanite na samom ulazu neko vreme koje vam je potrebno i osetite...tom prilikom možete da zatvarate i otvarate oči, jer šta god vam se (nije) isprečilo na putu, ako vam se ostatak prostora dopada, ovo je jedna od karakteristika koju možete uvek da promenite.\nKada pogledate unutra, to može da bude predivan otvoren i svetao prostor i da vam „pukne“ vidik pred očima. U tom slučaju, osim ako volite skučene prostore koji podsećaju na lavirint, o pogledu iza vrata razmišljate mnogo ležernije. Međutim, ako vam pogled presecaju zidovi, druga vrata od prostorija u stanu i slično...trebalo bi da razmislite o mogućim lakšim ili težim rešenjima, jer pogled sa vrata može da utiče i na vrednost na primer - stana.\nNaravno, kao i u većini slučajeva mogućnosti su beskonačne, ali bih vam ovde ukazala na nekoliko najjednostavnijih ideja.\nKao što je napred navedeno, prostor u koji ulazite (pogotovu ako je ili treba da postane vaš), dobro je da vas veseli i dočekuje. Ako otvaranjem vrata „lupate“ glavom o zidnu pregradu možda ćete imati osećaj da vas u životu često nešto koči, da se pojavljuju prepreke ispred vas u mnogim aspektima života (i iako je rešenje jednostavno, ne pada vam na pamet)...ali na primer ako postavite ogledalo, veliko, više manjih...sve je jedno dok to ogledalo daje iluziju produbljivanja prostora, možda vam se promene životne okolnosti. Zvuči dobro i jednostavno, zar ne? Ogledalo bilo kakve forme možete iskombinovati sa različitim vama značajnim ili lepim predmetima (dečijim crtežima, slikama, fotografijama, a ako imate mesta, možete da postavite policu sa ogledalima i knjigama, kao i vama dragim sitnicama, koje vas uveseljavaju, smiruju, bude lepe uspomene...(ne mislim ovde na čiviluk). Ko voli ribice, jedan uzani visoki akvarijum će još više oplemeniti taj „paravan“.\nAko je zid pregradan, lako ćete napraviti male otvore u njemu, da bi na neki način povećali prostor. Takvi mali otvori mogu da povežu prostorije, ako je iza kuhinja, trpezarija ili dnevna soba i da se zapravo osećate vrlo ugodno. Za pobornike autosugestije, mogu da se osmisle reči ili rečenice koje im znače i da prilikom svakog otvaranja vrata imaju pogled na njih ili omiljene citate. Ima još mnogo, mnogo ideja, zavisno o ukusu bića koje treba da ima koristi od jedne slučajne (ili namerne) greške u projektovanju, zidanju, prepravljanju... i zahtevima samog prostora, ali sva mogu da osveže i čak „ožive“ „mrtav“ pogled kroz vrata. A samim tim i vama daju osećaj rasterećenja, punijeg života i optimizma. Tada je prolaz kroz taj portal, ne samo otključavanje, otvaranje, saplitanje ili uzdah...već svaki put otvaranje novih mogućnosti za rad na poboljšanju sebe kroz jednu tako malu stvar kao što je pogled kroz otvor koji uglavnom uzimamo zdravo za gotovo. Iza vrata smo mi, ispred vrata smo mi. Kada otvorite vrata, ispred vas je ogledalo. Hm, ja se svaki put zapitam... a onda menjam.\nCopyright © 2013 DIVIS Real Estate\ndia Jelica Kovačević


Naplata parkinga – Zksoftware\nSOFTWARE ZA NAPLATU PARKIRANJA\nKolika je prednost automatskog sistema za naplatu parkiranja?\nMULTI PARKING SYSTEMS Kontrola istovremeno više parkinga, više ulaza I izlaza jednom aplikacijom.\nNFC aplikacija za smart telefone koja služi za evidentiranje umesto kartice.\nBluethoot aplikacija za smart telefone koja služi za evidentiranje umesto kartice.\nLPR-ANPR prepoznavanje tablica i automatsko otvaranje rampi, Beleženje slika svih vozila koja su ušla ili napustila zonu naplate.\nAntipass-back kontrola kartica/tiketa/tablica što sprečava da ako je vozilo na parkingu nije moguće da sa istom karticom/tablicom uđe ponovo neko drugo vozilo.\nAntipass back-Multi Parking, kontrola vozila u multi parking okruženju sprečava da vozilo koje ima zakupljeno mesto I ušlo je na jedan parking ne dozvoljava ulazak istog ID Vozila na druge parkinge u sistemu dok ne izađe\nInter-locksistem sa kontrolom duplih rampi sto sprečava zloupotrebu, onemogućava izlazak ili ulazak više vozila sa jednim plaćenim tiketom ili jednom karticom.\nVideo Intercom za komunikaciju sa udaljenim operaterom ili osobama za naplatu\nInfo display LED ili TFT\nFree EXIT time, kontrola besplatnog vremena za izlazak za svaki parking posebno\nTCP/IP komunikacija sa ulaznim terminalima\nSoftware za naplatu I kontrolu Fiskalnog printera Galeb GP550\nPodržano je i plaćanje korišćenjem kreditnih i debitnih kartica.\nKreiranje neograničenog broja cenovnika, sa automatskim obračunom popusta za višednevna parkiranja\nMULTI CARD podrška – da jedan zakupac poseduje istovremeno više vozila koja se unose i vezuju za njegov ID nalog,\nZaduženja/razduženje novca, predaja pazara potpis elektronskog naloga za preuzimanje pazara\nOpciono popis prisutnih vozila prilikom predavanja smene/kontrola putem tableta ili telefona\nOn-line stanje na parkinzima WEB Aplikacija za INFO DYSPLAY/tablet/ telefon\nViše o naplati parkiranja\nSistemi za kontrolu, upravljanje i naplatu parkiranja\nSistemi za kontrolu, upravljanje i naplatu parkiranja sa opcižom prepoznavanjem tablica, detekcijom ulaska ili izlaska vise vozila putem jednnog naplacenog tiketa, rad sa NFC, Mifare i bluetooth tehnologijom. Sitem je razvijen za rad u realnom vremenu baziran na Webaplikacijiza upravljanje sa bilo kog mesta. Parking sistemi i rampe omogućavaju centralizovano daljinsko upravljanje, bolju kontrolu u veću efikasnost.\nPARKs sistem podržava Anti Pass Backfunkciju odnosno vozilo mora prvo da uđe na praking da bi moglo da izađe. Podržava INTERLOCK funkciju za rad sa duplim rampama, na ovaj način potpuno je ukinut ulaz ili izlaz više vozila sa jednim plaćenim tiketom (takozvani VOZIĆ), prilikom dolaska vozila na ulazni ili izlazni terminal za skeniranje sistem sam proverava pomoću induktivnih petlji koje su smeštene ispod asfalta koliko je vozila ušlo u prostor za skeniranje. Ako su obe rampe zatvorene i ako se samo jedno vozilo nalazi u prostoru za skeniranje sistem dozvoljava ulazak ili izlazak metodom prepoznavanja tablica, očitavanjem ili izdavanjem tiketa, kartica, bluethoot ili NFC metodom.\nRezervacija i kontrola parking mesta, on-line ekrani za informacije o zauzetosti parking prostora i informacija slobodnih parkinga.\nZa svako vozilo koje je ušlo i izašlo postoji evidencija sa slikama i tablicama.\nPretraga se vrši po svim kruterijumima: vreme i datum, broj tablica, broj tiketa, broj kartica uz prikaz slika vozila prilikom evidentiranja\nŠtampanje izgubljenog tiketa se vrši na lokalnom printeru.\nPARKs sistem može istovremeno da radi izdavanje tiketa za naplatu na više parkinga, istovremeno vrši kontrolu izdatih mesta za neograničen broj lica koje rentiraju parking mesta na mesecnom nivou, kao i slobodnih mesta za prodaju tiketa.\nPRIMER: Ako jedana kompanija zakupljuje na mesečnom nivou 5 mesta, a poseduje 10 vozila kojima je odobren pristup za korišćenje parkinga, na prakingu mogu biti istovremeno maksimalno 5 vozila. Zakupljena mesta je moguće rasporediti na više razdvojenih parkinga u okviru sistema. Sistem sam kontroliše da li određeno vozilo ima ili nema pravo parkiranja u okviru zakupljenih mesta. U slučaju da nema slobodnih mesta za zakupca, vozač može da uđe na parking uzimanjem tiketa za naplatu i može da napusti parking besplatno u okviru podesivog besplatnog vremena za izlazak.\nOzbirom da PARKs sistem Radi putem prepoznavanja tablica neophodna opcija je MULTICAR, odnosno podrška da jedan zakupac poseduje istovremeno više vozila koja se unose i vezuju za njegov ID nalog, na ovaj način obezbeđen je komfor pomoću koga zakupci parking mesta mogu da menjaju svoja vozila pri čemu samo jedno vozilo istog zakupca moze biti parkinano na prakingu i nije moguće da ostala vozila tog istog zakupca budu istovremono parkirana.\nSistem automatski prepoznaje tablice i otvara rampe bez potrebe prinosenja kartice, samo u slučaju da su tablice nečitljive, kartica je kao opcija za ulaz, umesto kartice sistem podrzava NFC i Bluethoot tehnologiju.\nProcedura za naplatu parkiranja\nPrilikom naplate korisnik donosi tiket u nplatnu stanicu, osoba koja je zadužena za naplatu vrši skeniranje tiketa BarCode citacem i sistem sam obračunava provedeno vreme i cenu, dodeljuje evenutalne popuste za višednevna parkiranja i prikazuje sumu sa PDV-om.\nNaplata može da se vrši gotovinom ili karticom. Prilikom plažanja sistem je povezan sa fiskalnim printerom GALEB GP550, koji sam izbacuje racun prilikom naplate (nije neophodna fiskalna kasa i prekucavanje iznosa). U slučaju plaćanja karticama sistem automatski šalje iznos računa na terminal za naplatu platnim karticama, kada iznos bude naplaćen automatski se štampa fiskalni racun, Moguće je da iznos bude delimično plaćen kasom i delimično karticom.


Fudbaleri Radnika otputovali na pripreme u Antaliju\nSport 21 januar 2022\nFudbaleri i stručni štab Radnika odoputovali su danas u Antaliju gde će nastaviti pripreme za drugi deo prvenstva.\nPrvi deo priprema Radnik je odradio u Surdulici na terenu sa veštačkom podlogom i stručni stab je zadovoljan učinjenim i sveukupnom realizacijom tog perioda:\nOd prvog dana priprema, od 10. januara, trudili smo se da napravimo što ozbiljniju bazu do odlaska u Tursku. Verujem da smo uspeli, da je iza nas dobar, posvećen i naporan rad i da prvi deo priprema možemo da ocenimo kao uspešan.\nOno što je najbitnije, nismo imali ni najmanji problem.\nU Turskoj nastavljamo sa žestokim radom, koji ćemo da oplemenimo odigravanjem isto tako jakih utakmica, a u cilju što bolje pripreme za okršaje koji nam u prvenstvu predstoje.- rekao je pred polazak na put šef stručnog štaba, Dušan Đorđević.\nU narednih petnaest dana, koliko će boraviti u Antaliji, Radnik će odigrati četiri prijateljske utakmice: 24.januara protiv ekipe FC KRYLYA SOVETOV (RUS), tri dana kasnije protivnik je BRUK – BET TERMALICA (POL). Za prvi dan februara zakazana je utakmica sa ekipom KOLOS KOVALIVKA (UKR), a poslednja, sa bugarskim timom ARDA KARDZALI, 4.februara.


Stablo usmrtilo drvosječu u rejonu Gračanica | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Stablo usmrtilo drvosječu u rejonu Gračanica\nStablo usmrtilo drvosječu u rejonu Gračanica\nRadnik “Drveprerade-Đurić” iz Dervente preminuo je od posljedica povreda zadobijenih prilikom sječe šume u rejonu Gračanica, opština Pale, saopšteno je iz Centra javne bezbjednosti Istočno Sarajevo.\nPosječeno stablo palo je na četrdesetosmogodišnjeg L.B. koji je zadobio teške povrede grudnog koša i prelom potkoljenice.\nDoktor Doma zdravlje Pale prijavio je juče Policijskoj stanici da je L.B. u 16.30 časova dovezen u ovu zdravstvenu ustanovu sa teškim tjelesnim povredama, koje je zadobio prilikom sječe stabala u šumi u rejonu Gračanica.\nU saopštenju se navodi da je L.B. preminuo od posljedica povreda oko 20 minuta nakon što je dovezen u Dom zdravlja.\nZbog nepristupačnosti terena i vremenskih uslova uviđaj će biti izvršen danas danas po nalogu tužioca Okružnog tužilaštva Istočno Sarajevo.\nPrethodni članakKo je bio Karl Maly?\nNaredni članak“Kutak za zaljubljene” u SŠC “Petar Kočić”


Ministar energije, rudarstva i industrije Federacije BiH Nermin DŽindić izjavio je da je za danas planirana isplata avgustvovske plate radnicima rudnika “Kreka”.\nSindikat Rudnika Kreka poslao je tužbeni zahtjev Opštinskom sudu Tuzla, u kojem traži da se van snage stavi Odluka o prekidu rada za radnike\nOdluka je to nakon što je Opštinski sud u Tuzli rudarima Rudnika uglja Kreka zabranio održavanje generalnog štrajka.\n25.03.2018. / 14:52\nOptužnica protiv zaposlenih u rudniku “Kreka”\n13.05.2016. / 12:29\nTUZLA, Opštinski sud Živinice potvrdio je optužnicu Kantonalnog tužilaštva Tuzlanskog kantona protiv šest odgovornih lica Površinskog kopa /PK/ Dubrave, koji je u sastavu Rudnika “Kreka” Tuzla, zbog sumnje da su počinili krivična djela protiv opšte bezbjednosti ljudi i imovine.\nU rudnike “Kreka” i “Đurđevik” biće uloženo 329,7 miliona KM\n08.03.2016. / 17:07\nTUZLA, Ukupna investiciona ulaganja u rudnike “Kreka” i “Đurđevik” u trogodišnjem periodu iznosiće 329,7 miliona KM, rečeno je danas na prezentaciji o ulaganjima “Elektroprivrede BiH” u rudnike Koncerna, kojoj su prisustvovali premijeri Federacije BiH /FBiH/ i Tuzlanskog kantona Fadil Novalić\n“Kreka” duguje Tuzlanskom kantonu 9,7 miliona KM\nTUZLA, Premijer Tuzlanskog kantona Bego Gutić i direktor Rudnika “Kreka” Osman Bleković razgovarali su danas o realizaciji protokola o načinu izmirenja obaveza po osnovu obračunatih, a neuplaćenih koncesionih naknada, prema kojem Rudnici “Kreka” duguju Tuzlanskom kantonu oko 9,7 miliona\nDva miliona KM za rudnike “Kreka” i “Đurđevik”\n24.07.2014. / 13:23\nSARAJEVO, Javno preduzeće “Elektroprivreda BiH” preusmjeriće dva miliona KM sredstava, planiranih za kapitalna ulaganja za ovu godinu, u Rudnik i termoelektranu Bugojno, u dokapitalizaciju rudnika “Kreka” i “Đurđevik”.\n23.04.2014. / 9:54\nSARAJEVO, U Direkciji Rudnika Kreka u Tuzli danas će, u prisustvu Elvedina Grabovice, generalnog direktora JP Elektroprivreda BiH i Senada Sarajlića, izvršnog direktora za proizvodnju, Enver Omazić, direktor RU Kreka i Kemal Garić, direktor kompanije NGH d.o.o. Tuzla, potpisati 3,4


Recenzija - Novi Bečej - Online\nmr Sredoje Lalić\tNastanak, razvoj i uništenje jevrejske zajednice u Novom Bečeju\n"Nastanak, razvoj i uništenje jevrejske zajednice u Novom Bečeju" naslov je obimnog dela koje je nastalo višegodišnjim trudom Branislava-Bate Kiseličkog. Ovom zamašnom poslu autor je prišao, kako to u uvodnim napomenama objašnjava, zbog osećanja obaveze i duga prema svojim prijateljima Jevrejima iz mladalačkih dana, a onda i prema njihovim sunarodnicima koji su u bližoj i daljoj prošlosti živeli u Novom Bečeju.\nSuštinu posla kojem je on pristupio, možda ponajbolje objašnjava gospodin dr Viktor Jordanić, jedan od malobrojnih novobečejskih Jevreja koji su preživeli II svetski rat. U svome pismu, upućenom Bati 8. aprila 1986, pored podataka koje daje o Jevrejima u Novom Bečeju, u jednom posebnom pasusu kaže: "Zadatak koji ste sebi postavili nije lak, ali je uzvišen, vraća vjeru u ljudski integritet. Ako uspijete, Vi i Vaši saradnici će imati veliko duševno zadovoljstvo i moći ćete kazati i osjećati kao veliki rimski pjesnik Horacije - Exegi monumentum - postavili smo spomenik nevinim žrtvama koji su ubijanai bez ikakve krivnje na grozan , neljudski načičn, u vrijeme kad su našom zemljom i najvećim dijelom Evrope vladali zločinci, najveći od svih koje je povijest do tada poznavala".\nI, zaista, višegodišnji rad je urodio ne samo naučnim rezultatom u istraživanju i korišćenju raznovrsnih i brojnih izvora podataka i činjenica, nego i nastankom dela koje je duboko prožeto humanističkim duhom. Materijalnih i živih svedoka o postojanju i životu Jevreja u Novom Bečeju sve je manje i gotovo da ih više i nema. Zato i ovo delo izrasta u spomenik njima, i njima - u spomen. Biću ipak toliko slobodan da učinim malu popravku citiranog pasusa dr Jordanića: ovo delo nije samo spomenik Jevrejima - nevinim žrtvama u II svetskom ratu, nego je ono spomenik, trajniji od svakog nadgrobnog kamena, celoj jevrejskoj koloniji u Novom Bečeju, ili jevrejskoj zajednici u Novom Bečeju, kako to autor kaže, i njenom postojanju tokom jednog i po veka.\nIza opšteg naslova dela "Nastanak, razvoj i uništenje jevrejske zajednice u Novom Bečeju" nalazi se delo veoma razuđene strukture, ali u kome se mogu uočiti dve osnovne posebne celine: prva je monografski deo, dakle finalni tekst autora u kome interpretira i ocenjuje izvore i prikukpljene podatke, a druga celina su "prilozi" koja sadrži brojne faktografske tematske preglede pažljivo i detaljno sistematizovanih podataka. Nakon ove dve celine, u posebnom odeljku navedeni su izvori koje je autor koristio u radu, među kojima, zbog svoje autentičnosti, naročito treba pomenuti pisma koja su preživeli Jevreji slali autoru, a koji ih je, veoma umesno, uključio u celinu svoga dela. Na kraju, kao "poseban dodatak", nalazi se spisak svih jevrejskih porodica (i pojedinaca) sa osnovnim podacima o njima, a za period od 1888. do 1941. godine. Svi odeljci zajedno zauzimaju ukupno 378 što s poluproredom, što gusto kucanih stranica teksta. To nam ubedljivo pokazuje da je reč i o veoma obimnom poslu.\nMonografski deo čine dva studiozna rada sa naslovima: "Nastanak i razvoj jevrejske zajednice u Novom Bečeju" i "Genocid nad nobvobečejskim Jevrejima".\n"Nastanak i razvoj jevrejske zajednice u Novom Bečeju" započinje prikazom geografskih, ekonomskih i demografskih prilika u Novom Bečeju od polovine XVIII veka i pojave prvih doseljenika-Jevreja u Novi Bečej. Autor predočava mnogobrojne teškoće i prepreke koje su ometale proces doseljavanja i dobijanja statusa ravnopravnih gradjana- sve do prvih decenija XIX veka kad su i vlasti Torontalske županije i vlasti Velikokikindskog dištrikta poboljšale svoj odnos prema Jevrejima-doseljenicima. Zanimljivi su podaci o broju doseljenih Jevreja koji su dati posebno za Vranjevo (u kome broj doseljenih Jevreja narasta do polovine prošlog veka, da bi 1910. godine porastao na maksimalni broj od 224 duše). Ovakva demografska kretanja autor razložno objašnjava opštim državnim i društvenim prilikama, ali i sve tolerantnijim odnosom mesnog stanovništva prema doseljenicima, prikazujući pritom mukotrpni put koji su oni morali preći od statusa "toleratus Iudaeus" (građanin sa nepotpunim pravima) do "inkolata" (stalno nastanjivanje sa potpunijim gradjanskim pravima).\nDemografska kretanja Jevreja u Novom Bečeju i Vranjevu obrađena su sa raznovrsnih stanovišta, sa stanovišta ukupnog broja doseljenih i odseljenih Jevreja, sa stanovništa mesta iz kojih su se doselili i mesta u koja su se odselili, zatim, sa stanovnšta broja brakova i bračnih veza, njihovom natalitetu i mortalitetu, sa stanovišta zanimanja i ekonomskog prosperiteta, školovanja dece itd.\nPod posebnim podnaslovima su delovi koji su posvećeni ulozi Jevreja u privrednom razvoju Novog Bečeja (sa iscrpnim prikazivanjem različitih vidova njihove zanatlijske, trgovinske, industrijske, bankarske i druge aktivnosti), zatim o ulozi Jevreja u društvenom i javnom životu, o njihovom verskom životu, sinagogi i groblju.\nPrve znakove opadanja broja jevrejskog življa autor nalazi i osvetljava u prvoj deceniji ovog veka, te je društvenim prilikama i načinu života jevrejske zajednice posvećen poseban deo teksta sa podnaslovom "Prve dve decenije XX veka". Sličan postupak osvetljavanja svih aspekata položaja i života jevrejske zajednice u Novom Bečeju, autor je primenio i u delu teksta sa podnaslovom "Jevrejska zajednica u Novom Bečeju od 1919. do 1941. godine". Tu su dati podaci i objašnjenja o seobi izvesnog broja Jevreja iz Novog Bečeja, o nastajanju snažnih firmi čiji su vlasnici Jevreji, o učešću mladih Jevreja u sportskim, kulturnim i političkim (antifašističkim) organizacijama - izdvojivši nekolicinu mladih Jevreja koji su se pred II svetski rat u tome posebno isticali (Hauzer Lipot, Šlezinbger Đerđ - Đurika, Herman Bergl, Huven Margita, pa i Albert Vajs).\nDrugi rad u monografskom delu nosi naslov "Genocid nad novobečejskim Jevrejima, 1941-4942. godine". Opisujući progon Jevreja od prvih dana nakon povlačenja jugoslovenske vojske, aprila 1941. godine, autor prati njihovu stravičnu sudbinu sve do 10. maj 1942. godine kad je specijalni kamion, "dušegupka", odvezao poslednju grupu Jevreja put jajinačkih jama, usmrtivši ih uspit izduvnim gasovima, na isti način kako je to neprekidno i svakodnevno činjeno sa jevrejskim ženama i njihovom decom počevši od marta meseca. Jevreji muškarci bili su kao taoci streljani kod Topovskih šupa u Beogradu već u oktobru i novembru 1941. godine. Tako je, izuzev malog broja preživelih na razne načine, na zločinački stravičan način uništena jevrejska zajednica u Novom Bečeju.\nAutor nas kroz taj period od oko 13 meseci upoznaje sa zbivanjima od prvih zatvranja Jevreja i njhovog maltretiranja u aprilu 1941. godine, zatvaranja u sinagogi i u magacinu Leo Vajsa, transportovanja šlepovima za Beograd, do stratišta na Jajincima.\nPrateći ta zbivanja autor je upečatljivo izložio tragične pojedinačne sudbine većeg broja porodica ili njihovih članova. Blagodareći autentičnim svedočenjima malobrojnih preživelih Jevreja i svedočenjima očevidaca-meštana Novog Bečeja, koja su ovde izvorno navedena, čitalac se ne može oteti snažnom osećanju tragičnosti ne samo jevrejske zajednice u celini, nego i pojedinačnim ljudskim sudbinama Jevreja - naših nekadašjih sugrađana.\nDrugu celinu ovog dela čine "Prilozi". Njihov sadržaj neću detaljnije izlagati jer na to dovoljno ukazuju nazivi pojednih podnaslova. Oni glase: Kratak opis jevrejskih porodica koje su živele u Novom Bečeju od 1919. do 1941. godine. Spisak mesta iz kojih su se doseljavale jevrejske porodice u XIX veku, Spisak jevrejskih prodica koje su se odselile iz Novog Bečeja u vremenu od 1883. do 1940. godine, Ugledne jevrejske ličnosti u Novom Bečeju, Pregled zanimanaj od kojih su živele jevrejske porodice u Novom Bečeju, Rekonstruisani spisak deportovanih i ubijenih pojedinaca i porodica novobečejskih Jevreja 1941. godine, Rekonstruisani spisak preživelih pojedinaca i porodica novobečejskih Jevreja, Podaci o novorođenoj deci Jevreja u Novom Bečeju i Vranjevu od 1895. do 1941. godine, Popis jevrejskih brakova u Novom Bečeju i Vranjevu od 1895. do 1941. godine, Osnovni podaci o umrlim Jevrejima u Novom Bečeju i Vranjevu od 1895. do 1941. godine, Lični podaci učenika i njihovih roditelja za period od 1888. do 1898. godine, Lični podaci učenika i njihovih roditelja za period 1900. do 1918. godine, Podaci o jevrejskoj deci u Građanskoj školi u Novom Bečeju od 1908. do 1920. godine, Podaci o učenicim osnovnih škola i njihovim roditeljima u Novom Bečeju od 1921. do 1941. godine, zatim, Statistički podaci na osnvu opštinskih i školskih matičnih knjiga i Najstariji podaci o Jevrejima u Vranjevu.\nNa kraju, iako nije u tesnoj vezi sa delom Branislava Kiseličkog, ponovo ću navesti deo, ali jednog drugog pisma dr Viktora Jordanića upućenog Bati znatno kasnije od na početku pomenutog pisma, odnosno 15. maja 1991. godine. Taj deo glasi: "Nakon toliko genocida kroz sve ove vekove neki su Jevreji molili Boga, ako ga ima, da sada za neko vrijeme izabere drugi narod. Bog ih nije poslušao i genocid je dostigao vrhunac za vrijeme ovog rata... Bog je, umjesto da izabere drugi narod, pomogao da se stvori nova država Izrael u kojem se može živjeti potpuno slobodno i gdje mogu svi Jevreji naći utočište i slobodan i siguran život". Prokomentarisao bih ovih par citiranih redaka ovako: Bog se ipak nije sasvim oglušio o molbu Jevreja da mu neki drugi narod, bar za neko vreme, bude "izabrani narod". Za vreme II svetskog rata Srbi su, po stradanjima i genocidu koji su doživeli, bili slične a u nekim krajevima i istovetne sudbine sa Jevrejima, od Boga "izabranog naroda". I u vremenu sadašnjem hiljade idesetine hiljada Srba doživeli su strahote koje su se dešavale i pre pedeset godina. Da li će im skoro biti kraj zato, daj Bože da se nigde i nikad, ni jednom narodu ne dogode takve strahote zbog kojih bi se, i radi mrtvih i radi živih, morala pisati takva dela poput ovoga što ga je stvorio Branislav - Bata Kiselički.\nU Novom Sadu, 7. septembra 1992.\nNext article: Uvod\tNext\nSport 136 KPJ 14 Pozorište 2 Prof. dr Aleksandar Kasaš 17 Polet 4 Zanati 1 Glavaševa kuća 10 Milan Nešić 58 Karolj Andre 115 Partizani 3 Vaterpolo 56 Lov 3 Industrija 5 Slano kopovo 6


Poslao: 23 Avg 2011 15:19\nNedavno postavljeno na youtube:\nRaw Video: Heavy Fighting in Tripoli\nPoslao: 23 Avg 2011 15:28\n15.08 - Побуњеници шаљу појачања ка комплексу Баб ал Азизи, где се воде жестоке борбе са Гадафијевим снагама. НАТО у неколико наврата бомбардовао комплекс. Устаници са џамија позивају Гадафијеве снаге на предају.\nPoslao: 23 Avg 2011 15:33\nNapisano: 23 Avg 2011 15:32\nFrance24 preko youtube-a\nBreaking news: Gaddafi cornered in his compound in tripoli 23 8 11\nDopuna: 23 Avg 2011 15:33\nKoliko je vjerovati da ova slika nije obradjena u photoshopu?\nPoslao: 23 Avg 2011 15:47\nPosle gledanja ovog videa koji je okacen na youtube prije 30 minuta ipak mislim da Gadaffi ima podrsku vecine Libijskog naroda...\nPogledajte samo koliko ljudi se prije nekoliko nedelja okupilo na jednom mjestu u znak podrske Gadafiju\nPoslao: 23 Avg 2011 15:49\nPrema Sirtu pobunjenici napreduju iz 2 pravca.Brega je pala.\ndeki33 ::Prema Sirtu pobunjenici napreduju iz 2 pravca.Brega je pala.\nPoslao: 23 Avg 2011 15:56\nto je neko uoptrebio snimke iz google earth-a, sama slika je iz 2010 i svako ko poseduje google earth moze da upotrebi opciju timescale i da se uveri da su na prostoru koji je obelezen izvodjeni radovi. Dakle teren je pociscnjen i spreman za nove objekte.\nPoslao: 23 Avg 2011 15:57\nGadafije snage su jos juce napustile Bregu i povukle se prema Sirtu.\nPoslao: 23 Avg 2011 15:58\nPoslao: 23 Avg 2011 16:00\nOvaj topic je pregledan 1827163 puta\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., amaterSRB, Atomski čoban, axa, babaroga, bojank, branko7, celik, dacha11211, danilopu, dankisha, darkangel, Davor Kondic, Djokislav, dolinalima, doloress, Dorcolac, draganca, dragoljub11987, dzoni19, girici3, i.gvozdenovic, indja, Kubovac, kybonacci, lacko, ladro, Lieutenant, limeni, ljuba, M74AB3, mercedesamg, Mihajlo, mikrimaus, Mixelotti, nemkea71, nenad81, nradukic, ozzy, PrintZip, royst33, ruseskij, sale755, sasa.zoric, Shomy, Skywhaler, slonic_tonic, Srki94, suton, Sveto, Vlada78, voja64, Zori, šumar bk2


Vesti online / Vesti / Srbija / Sputnjik: Interpol odbacio zahtev Srbije\nPredsedavajući Interpola odbacio je zahtev Srbije i pet zemalja-članica da Generalna skupština glasa o skidanju sa dnevnog reda izjašnjavanje o članstvu takozvanog Kosova u ovoj instituciji, saznaje Sputnjik od diplomatskih izvora u Dubaiju, gde se održava zasedanje.\nTako je predsedavajući na početku sednice odbio da uvrsti u dnevni red zahtev koji su uz Srbiju podržali i Kina, Španija, Kipar, Argentina i Surinam.\nZbog takve odluke vrha Generalne skupštine, članice neće imati priliku da se izjasne o stavljanju zahteva takozvanog Kosova na dnevni red, pošto se isključivo glasalo o dnevnom redu u celini, onako kako ga je predložio Izvršni komitet.\nO tački koja se odnosi na odlučivanje o kosovskom članstvu prethodno se glasalo samo na sednici Izvršnog komiteta, i tu je bio odnos 7:6 za stavljanje na dnevni red.\nU utorak se, dakle, definitivno raspravlja o zahtevu Prištine, a nakon toga će uslediti glasanje, i to u dva kruga. Potrebnaje dvotrećinska većina da Kosovo prođe, a za to će imati dve prilike.\nNaime, ako ne uspe iz prve, onda će imati još jedno glasanje, a ako ni tada ne bude imalo potrebnu većinu, onda se predlog odbacuje.\nHaradinaj od Austrije traži odluku o viznoj liberalizaciji\nSRBIJA Pacoli: Zlo je pobedilo\nSRBIJA Vučić pozitivno i negativno iznenađen glasanjem\nPonedeljak 19.11.2018. 21:13\nDali ovde srpska diplomatije nešto može.Ne može jer je unapred već odlučeno o članstvu Kosova u ovoj instituciji.


Oglašivači s Facebooka odlaze na Instagram - IT RešenjaIT Rešenja\nYou Are Here: Home » W W W » Oglašivači s Facebooka odlaze na Instagram\nOglašivači s Facebooka odlaze na Instagram\nAutor: Aleksandar Kovačević Datum: 20. 08. 2012. Rubrika: W W W | komentar : 0\nOčekuje se da će Instagram brojku od 100 miliona korisnika dostići već ove jeseni, nakon manje od dve godine postojanja, za šta su Facebooku trebale četiri, a Twitteru pet godina.\nNajpoznatije svetske kompanije, poput Starbacksa, Nikea, Guccija, Audija i McDonald’sa, takmiče se posljednjih dana oko toga koja će prva sakupiti milion pratilaca, odnosno “followera” na najbrže rastućoj društvenoj mreži, Instagramu.\nTo je rezultat uočavanja velikog marketinškg potencijala koji se krije iza ekspanzivno rastućeg broja korisnika Instagrama – za koju nedelju očekuje se da će ih biti sto miliona.\nUzme li se u obzir da je pokrenut relativno nedavno, u oktorbu 2010. godine, Instagram je do sad anajbrže rastući internet servis. Facebooku je, naime, trebalo četiri godine da dosegne brojku od sto miliona korisnika, a Twitteru čak pet godina. Uz to, Instagram je dostupan isključivo preko mobilnih uređaja, i to samo onih s iOS-om (iPad, iPhone i iPod) i Android OS-om, pa se očekuje da će, kada jednom postane dostupan i preko drugih platformi, nove korisnike grabiti još agresivnije.\nUpravo zato velike kompanije sve više žele biti prisutne na Instagramu – jasno im je da će, kao što je bio slučaj s Facebookom i Twitterom – najbolje iskoristiti potencijal nove društvene mreže ako budu među prvima koje će početi sakupljati “followere”.\nNajdalje je, tako, stigao MTV koji ih ima preko 820.000, sledi ga Starbucks sa 760.000 i Burberry koji ima blizu pola miliona pratilaca na Instagramu.\nPrema istraživanju koje je provela kompanija Simply Measured, čak 40 od sto najvrednijih svetskih tržišnih imena već je prisutno na Instagramu, a koliko je i kanal društvenih mreža bitan za oglašavanje svedoči činjenica da je od tih stotinu brendova njih čak 98 prisutno na Facebooku i 94 na Twitteru.\nKako su, međutim, Facebook i Twitter svoje vrhunce već proživeli i nadišli, i kako vrhunac za Instagram tek dolazi, počeo se događati pravi egzodus marketinških aktivnosti s Facebooka i Twittera prema Instagramu.\nVeć sada se tako na eBayu nudi prodaja intagram “followera”, pojavljuju se knjige o strategijama zarade preko Instagrama, a širom sveta se organizuju izložbe fotografija dotjeranih filtrima s Instagrama.\nSlično tome, na internetu cveta biznis privatnim preduzetnicima koji su osmislili razne servise utemeljene na Instagramu, poput onih za slanje pravih papirnatih razglednica na kojima su slike s Instagrama, do onih koji proizvode prave uokvirene fotografije prema vašem radu na Instagramu, ali i jastučnice, šalice, priveske, majice, futrole za telefone i slične predmete na koje se može aplicirati fotografija s Instagrama.\nIz današnje perspektive uopće ne čudi odluka Marka Zuckerberga da Facebook kupi Instagram za basnoslovnih milijardu dolara.


Premijer Gutić pozvao Ribića da odustane od ispisa sa Mašinskog fakulteta u Tuzli – Radio Feral\nNedjelja, 26 lipnja, 2022\nAktuelno TUZLANSKI KANTON VIJESTI\nPremijer Gutić pozvao Ribića da odustane od ispisa sa Mašinskog fakulteta u Tuzli\n16/09/2015 Mirza Musanovic\t0 Comments\nU svoje ime, kao nekadašnji student, ali i kao premijer Tuzlanskog kantona Bego Gutić je na današnjem sastanku pozvao Nedžada Ribića da odustane od namjere ispisa sa Mašinskog fakulteta Univerziteta u Tuzli.\n„Svjestan sam problema na Univerzitetu koji se moraju sistemski rješavati, a u što će se Vlada Tuzlanskog kantona u narednom periodu, bez želje da se mješa u akademsku autonomiju Univerziteta, morati uključiti“ rekao je premijer Gutić i najavio da će se već do naredne akademske godine uraditi novi Zakon o visokom obrazovanju Tuzlanskog kantona.\n„Nama nije cilj urušavati fakultet, ali stvari se konačno moraju početi rješavati“ rekao je Nedžad Ribić, student Mašinskog fakulteta Univerziteta u Tuzli, koji je nakon 54 položena ispita, samo ispit prije diplomskog rada, razočaran stanjem na Fakultetu podnio zahtjev za ispis sa ove visokoškolske ustanove. „Ja nisam jedini ovakav slučaj. Možda jesam jedini kojem je „film pukao“ ispit prije kraja, ali sličnih slučajeva je bilo i ranije i ima ih i trenutno, samo se o njima nije pričalo“ dodao je Ribić i najavio da će svoj studij završiti na nekon drugom univerzitetu u Bosni i Hercegovini. „Negdje drugo ću prije položiti razliku predmeta i diplomirati nego ovdje završiti jedan ispit, koji je, indikativno, jedan od zadnjih ispita koji polaže većina studenata ovog fakulteta“.\nPremijer je više puta istakao da je svjestan situacije i stanja u kojem se Ribić našao. „Obzirom na dosadašnji uspjeh i ostvarene rezultate studenta, ne mogu reći da je do studenta“ rekao je premijer Gutić i još jednom Ribića pozvao da razmisli o povratku na „naše mašinstvo“.\n← U četvrtak i petak do 37 stepeni, kiša nam stiže tek u nedjelju\nIzvršena primopredaja deminiranog zemljišta kod nadvožnjaka u Kalesiji →\nOd danas na tržištu lijek iz BiH za liječenja koronavirusa – Malcovir\n16/04/2020 16/04/2020 Mirsad Zulic\t0\nDvije godine od popisa rezultata ni na vidiku\n30/09/2015 Mirza Musanovic\t0\nBorci na petlji Šićki Brod ne odustaju: Ne idemo dok ne dođe Bukvarević\n02/03/2018 Mirsad Zulic\t0


Otvoren snuker klub "Zruker" na Gradskom bazenu -\nOtvoren snuker klub “Zruker” na Gradskom bazenu\nGradonačelnik Salapura: Otvaranje snuker kluba je doprinos da se ispromoviše nova popularna sportska grana.\nGradonačelnik Zrenjanina Simo Salapura prisustvovao je danas svečanom otvaranju snuker kluba “Zruker” na Gradskom bazenu u Zrenjaninu, zajedno sa predsednikom Snuker saveza Srbije Vladimirom Kolakovićem i državnim prvakom u snukeru Jovanom Todorovićem.\n– Naš grad je poznat po raznovrsnosti sportskih grana, po masovnosti u različitim sportskim granama, a naravno, ovo je doprinos da se ispromoviše jedna nova, popularna sportska grana i nama je izuzetno drago da sada, kada smo u godini kada slavimo titulu Evropski grad sporta, možemo još jedan interesantan sport ponuditi našim sugrađanima. Mislim da ovde do izražaja dolazi i entuzijazam naših ljudi sa lokala, ali i dobra saradnja koju Grad ima sa nacionalnim granskim savezima. Ovo je nova saradnja sa Snuker savezom Srbije i nadam se da će biti plodotvorna i dobra za nas sve, kako za Grad, tako i za sugrađane. Naravno, tu smo kao Grad da pomognemo sve u nastojanju da ovaj klub dosegne i određene takmičarske rezultate – rekao je gradonačelnik Salapura.


GENERACIJA 1999. NASTAVLJA SA USPESIMA – ФК Војводина\nHome/Omladinski tim, Вести/GENERACIJA 1999. NASTAVLJA SA USPESIMA\nGENERACIJA 1999. NASTAVLJA SA USPESIMA\nGeneracija Vošinih dečaka rođenih 1999. godine nastavlja sa uspesima. Naime, momci trenera Dorđa Pintaća učestvovali su na još jednom internacinalnom turniru, na kom su osvojili prvo mesto. Turnir je održan u prestonici Austrije – Beču, a Vošini dečaci su u konukrenciji Crvene zvezde, Rada, Sarajeva, selekcije Beča, Željezničara, Admire, Sent Poltena, Donaua, Veleža zauzeli prvo mesto, a za najboljeg igrača turnira izabran je, ponovo, Miloš Zličić. Po rečima trenera Pintaća ovo je bila kruna jedne izuzetno dugačke, naporne ali i jednako uspešne sezone, u kojoj su se dečaci izuzetno dobro ponašali, kako na terenu tako i van njega, te sve zasluge za postignute uspehe pripadaju njima.\nVojvodina – Željezničar 3:1\nVojvodina – Donau 2:3\nVojvodina – Rad 1:0\nSent Polten – Vojvodina 2:2\nAdmira – Vojvodina 0:2\nVojvodina – Sent Polten 0:0, penali 7:6\nPodsećamo, generacija 1999. je na nedavno završenom turniru u etno selu Stanišići zauzela drugo mesto u konukrenciji najboljih klubiva bivše Jugoslavije, a osvojili su i titulu prvaka u kadetskoj ligi Vojvodine. Nema nikakve sumnje da je pred ovim dečacima blistava karijera i da vrlo brzo neke od njih možemo očekivati i u prvom timu Vojvodine.\nduka-master2015-06-23T12:48:39+02:0023. јуна 2015.|


Komplast | Sajam Automechanika 2020 |\nSajam Automechanika 2020\nU Frankfurtu, pod sloganom "Meet the innovation drivers", ove godine održava se sajam "Automechanika", i to od 8. do 12. septembra.\nSajam se održava svake dve godine i jedno je od najznačajnijih međunarodnih mesta susreta u automobilskoj industriji.\nU 2018. godini okupio je skoro pet hiljada izlagača iz 76 zemalja sveta i preko 130 hiljada posetilaca iz 184 zemlje. Čak 7 od 10 posetilaca su donosioci odluka, predstavnici top menadžmenta u kompanijama, što svedoči tome da je predstavljanje na ovom sajmu ključno mesto za kreiranje novih kontakata i novih poslovnih prilika.


Srbija: Vasiljevic optuzuje Milosevica | Institute for War and Peace Reporting\nSrbija: Vasiljevic optuzuje Milosevica\nDokazi koje je bivsi armijski general izneo na sudjenju Milosevicu uvecavaju izglede tuzilastva da dodje do okrivljujuce presude.\nSvedocenje kljucnog svedoka u sudjenju Slobodanu Milosevicu, o tome da su ratne paravojne formacije bile pod direktnom kontrolom srpskog ministarstva unutrasnjih poslova, ovdasnji analiticari tumace kao pokusaj da se Vojska Jugoslavije distancira od odgovornosti za ratne zlocine.\nU svedocenju protiv Slobodana Milosevica koje je u toku, nekadasnji sef vojne sluzbe bezednosti, Aleksadar Vasiljevic, objasnio je komandnu vezu izmedju Milosevica, srpske javne i tajne policije i paravojnih organizacija, koje su pocinile najvece zlocine u jugoslovenskim ratovima.\nVasiljevic je time uvecao izglede tuzilastva da dodje do okrivljujuce presude. Takodje je otvorio pitanje optuznice protiv uticajnog sefa Miloseviceve drzavne bezbednosti, Jovice Stanisica, koji je tu duznost obavljao od 1991. do 1998, kao i nekoliko paravojnih vodja protiv kojih optuznice za ratne zlocine jos nisu podignute.\nVasiljevic je potvrdio postojanje tzv. "komandne veze", pod cime tuzilastvo podrazumeva hijerarhijsku liniju koja je isla s vrha od Milosevica preko sefova tajne i javne policije do lidera paravojnih formacija.\nVasiljevic je rekao da su "komandnu vezu" uspostavili policija i Sluzba drzavne bezbednosti Srbije, DB, pocetkom devedesetih godina, kada su formirale paravojne jedinice u koje su bile regrutovana brojna lica sa kriminalnim dosijeima.\nGovoreci o tim jedinicama, koje je kontrolisao i naoruzavao MUP Srbije, Vasiljevic je rekao da je posebno plodno tle za njih bila Istocna Slavonija, gde je rat izmedju Srba i Hrvata poceo u maju 1991. godine.\n"Tamo je bila jedinica Mirka Jovica, lidera ultranacionalisticke stranke Srpska narodna obnova, koja se zvala 'Dusan Silni' i koja je neposredno izvrsila zlocin u selu Lovas", rekao je Vasiljevic.\nPrema optuznici koja Milosevica tereti za zlocine protiv covecnosti u Hrvatskoj, u selu Lovas, pored Vukovara, ova paravojna formacija naterala je hrvatske civile da udju u minsko polje, pri cemu je poginulo dvadesetak mestana.\nVasiljevic je zatim naveo paravojni odred "Crnogorac", iza kojeg je stajao tadasnji zamenik ministra srpske policije Radovan Stojicic Badza, ubijen u jednom beogradskom restoranu u aprilu 1997. godine.\nTakodje je pomenuo paravojnu jedinicu "Tigrove", prema kojoj je, kako je rekao, MUP imao poseban odnos.\nNa celu te jedinice bio je Zeljko Raznatovic Arkan, jedan od najmocnijih sefova beogradskog podzemlja, ubijen u januaru 2000. godine.\nNa pitanje tuzioca o paravojnim jedinicama Milosevicevog saveznika i vodje Radikalne stranke Vojislava Šeselja, Vasiljevic je podsetio sud na Seseljeve izjave u kojima je on javno tvrdio da je po Stanisicevom nalogu regrutovao dobrovoljce, koje je potom naoruzavala i opremala Sluzba drzavne bezbednosti.\n"To niko iz MUP-a nije demantovao, pa smatram da je Seseljeva izjava verodostojna", rekao je Vasiljevic.\nVasiljevic je optuzio paravojne snage za ubistvo 160 hrvatskih zarobljenika na farmi Ovcara, sto je bio najveci zlocin pocinjen u Vukovaru nakon sto su srpske snage zauzele grad u novembru 1991.\nVasiljevic je rekao da su zarobljenike streljali vukovarski "teritorijalci", pripadnici lokalne paravojne formacije, uprkos tome sto su ih obezbedjivali pripadnici 80. motorizovane brigade JNA iz Kragujevca u centralnoj Srbiji.\nAnaliticari u Srbiji ne osporavaju Vasiljevicevo svedocenje, ali smatraju da on zapravo pokusava da minimizira ulogu vojske u ratnim zlocinima pocinjenim u bivsoj Jugoslaviji.\nU nastojanju da odgovornost za zlocine skine sa vojske i prebaci je na paravojne snage, policiju i DB, Vasiljevic je rekao kako je pocekom 1992. vojni vrh zahtevao od Stojicica da Raznatoviceva formacija napusti Istocnu Slavoniju.\n"Badzin odgovor je bio da nece biti problema sa 'tigrovima' jer ce ih on ukljuciti u jedinice MUP Srbije", rekao je Vasiljevic.\nIpak, najozbiljnija Vasiljeviceva optuzba odnosila se na to da je, kako je rekao, bio neposredan svedok da je Milosevic bio upoznat sa zlocinima nad Albancima na Kosovu tokom sukoba 1999. godine, a da nije nista preduzeo da kazni njihove pocinioce.\nVasiljevic je svedocio o sastanku kod Milosevica 17. maja te godine, na kome su tadasnjeg jugoslovenskog predsednika o zlocinima srpskih snaga na Kosovu obavestili on, general Nebojsa Pavkovic, tada komandant VJ na Kosovu, i Radomir Markovic, Stanisicev naslednik na mestu sefa DB.\nMilosevic je, kako kaze Vasiljevic, rekao da "drasticni slucajevi zlocina treba da budu hitno razreseni", ali nije prihvatio Pavkovicev predlog da se formira drzavna komisija koja ce istraziti i utvrditi sta se dogodilo na Kosovu.\nGeneral Vasiljevic, protiv koga se u Hagu zvanicno vodi istraga za pocinjene ratne zlocine, buduci da se nalazi medju 18 lica u Milosevicevoj optuznici za Hrvatsku i da je naveden kao jedan od saucesnika u "zlocinackom poduhvatu", vec duze vreme i pre svedocenja iskazivao je prilicnu kooperativnost prema Tribunalu.\nOn je jedini vojni funkcioner koji se odazvao pozivu beogradske kancelarije Tribunala da govori o onome sto zna, a da za to nije trazio dozvolu zvanicnih organa u Beogradu.\nZa razliku od nekih drugih osumnjicenih "insajdera", poput Milana Babica, nekadasnjeg lidera otpadnicke srpske drzave u Hrvatskoj, Republike Srpske Krajine, koji je svedocio u decembru, Vasiljevic nije ostavio utisak coveka koga je za svedocenje motivisalo samo stavljanje na listu ljudi pod istragom.\nNjegov motiv, kako tvrdi jedan prijatelj kojem se poverio uoci odlaska u Hag, prvenstveno je povezan sa namerom da se krivica za zlocine skine sa vojske.\nVasiljeviceva karijera bila je obelezena stalnim sukobima sa Milosevicem, jer je pripadao projugoslovenskoj struji medju generalima, onoj koja se suprotstavljala nacionalnim podelama u vojsci.\nSmatran za jednog od najboljih obavestajaca koje je Jugoslavija ikad imala, Vasiljevic je bio smenjen u cistki nenacionalistickih generala koju je Milosevic sproveo u maju 1992.godine. Tada je uhapsen i optuzen za korupciju i "zloupotrebu" sluzbenog polozaja, da bi posle sedam meseci u zatvoru bio oslobodjen optuzbi.\nPo izlasku iz zatvora, sa nekoliko penzionisanih generala istomisljenika, priblizava se Novoj demokratiji, stranci danasnjeg ministra policije Dusana Mihajlovica, koja je u ono vreme bila Milosevicev koalicioni partner.\nOvog izuzetnog obavestajnog oficira Milosevic se setio uoci samog bombardovanja Jugoslavije u martu 1999. godine, kada ga povlaci iz penzije i postavlja na mesto zamenika sefa obavestajne uprave VJ.\nBila je to prilika za Vasiljevica da izmiri racune: vise izvora iz Generalstaba VJ potvrdilo je da je u dramaticnoj noci sa 5. na 6. oktobar 2000. godine ovaj general svojim autoritetom sprecio generalstabne "jastrebove" u nameri da posalju vojsku da intervenise i spreci svrgavanje Milosevica.\nZato je 2001.godine, nakon sto je Milosevic vec isporucen u Hag, Vasiljevic bio neprijatno iznenadjen kada je na listi osumnjicenih u njegovoj optuznici za zlocine u Hrvatskoj video i svoje ime.\n"Posebno sam iznenadjen sto sam se nasao medju ljudima koji su me svojevremeno eliminisali i od kojih sam doziveo velike neprijatnosti", rekao je Vasiljevic za beogradski nedeljnik NIN od 11. oktobra iste godine.\nZato bi uspeh Vaslijevicevog svedocenja mogao posluziti tuzilastvu kao uvod u pojacana nastojanja da obezbedi ucesce kljucnog insajdera, Jovice Stanisica, coveka koji je najupuceniji u najdublje tajne Miloseviceve vladavine.\nTakav ishod nije nemoguc, posto se Stanisic razisao sa Milosevicem zbog razlicitih gledista na srpsku politiku na Kosovu jos 1998. godine i od je tada njegov ljuti protivnik. Gotovo da je jedino pitanje hoce li se pojaviti na stolici za svedoke ili na onoj namenjenoj optuzenima.\nZeljko Cvijanovic je urednik beogradskog nedeljnika Blic News.


Radio Luna :: Užički kraj :: Bioskop od 14. do 20. marta\nNaslovna | Užički kraj | Bioskop od 14. do 20. marta\nBioskop od 14. do 20. marta\nOd 14. do 20. marta u bioskopu:\n18:00 - Kako da dresirate svog zmaja 3/ How to Train Your Dragon: The Hidden World - sinhronizovan - 3D (cena ulaznice: 300 dinara)\n- 20:00 - Kapetan Marvel/ Captain Marvel - 3D (cena ulaznice: 350 dinara)\n- 22:00 - Gospodar Pariza/ L'Empereur de Parispers (cena ulaznice: 300 dinara)\n- 19:30 - Šavovi (cena ulaznice: 300 dinara)\n- 21:00 - Crni anđeo/ El Angel (cena ulaznice: 300 dinara)\nDebitant Lorenco Fero našao se u glavnoj ulozi okrutnog tinejdžera Karlosa, koji kreće na krvavu avanturu sa svojim najboljim prijateljem. Za razliku od većine filmova o serijskim ubicama, Ortega se ne udubljuje previše u psihologiju i ne traži opravdanje u mračnoj prošlosti - Karlos je obožavan od malih nogu, odrastao je sasvim srećan, i izgleda kao pravi anđeo. Kako neko toliko lep može da bude toliko ružan iznutra? Ovaj film pruža fascinantan uvid u svet jednog od najozloglašenijih argentinskih zločinaca. Ortega na interesantan način tretira ovu mračnu figuru i stvara film koji je visoko stilizovan, okupan suncem i svetlim bojama, i oplemenjen momentima humora. Ovo je subverzivan krimi triler koji na inovativan način ruši konvencije žanra.\nGOSPODAR PARIZA/ L'Empereur de Parispers


Rabljeni Alfa građevinarska oprema oglasi za prodaju - Mascus Hrvatska\nPregledaj oglase rabljene Alfa građevinarska oprema na prodaju diljem Europe. Najnoviji oglasi se stavljaju na vrh. Da sortirate ove rabljene Alfa građevinarska oprema kliknite na dugume, kao što su marka, godine, cijena, vrijeme korištenja, država. Kako bi pregledali bilo koje rabljene građevinarska oprema na prodaju kliknite na link.\nAlfa A794-5Maksimalna visina dizanja: 54\nOvdje je kompletna lista polovnih Alfa građevinarska oprema za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Alfa građevinarska oprema koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Kina antibakterijska tvornica masterbatch elektroreta i proizvođači | Langyi\nElektroda je dielektrični materijal koji ima funkciju dugotrajnog skladištenja naboja i oslobađa negativne ione. Spremljeno punjenje može povećati elektrostatičku adsorpciju maski i sterilizaciju negativnih jona, efikasno blokirajući pjenu, prašinu, bakterije i aerosol ispod mikrona. Antibakterijsko sredstvo srebrnih jona je vrsta antibakterijskog antivirusnog aditiva visoke energetske efikasnosti, koji ima dobar baktericidni efekat na Escherichia coli, Staphylococcus aureus, Candida albicans, Pneumococcus, pseudomonas aeruginosa itd., A takođe ima dobar inhibitorni efekat na razne vrste gljivica i virusi koji sadrže proteinski kapsidu.\nMp203-ly95 antibakterijska matična masa za topljenje i raspršivanje uzima topljenje i raspršivanje polipropilena kao osnovnog materijala, usvaja super disperzante i posebnu opremu za ekstrudiranje miješanja, tako da se nanoeleretni aditivi i antibakterijski agensi srebro-jona ravnomjerno raspršuju u topljenju i prskanju polipropilenskog osnovnog materijala. Ovaj proizvod može povećati gustinu i dubinu zamke za hvatanje naboja u netkanoj tkanini sa raspršivačem, osloboditi negativne ione i naboj za skladištenje i poboljšati efikasnost filtracije raspršene tkanine i performanse otpornog vlage i elektrostatičkog slabljenja topline. Uz to, ovaj proizvod dodaje novu funkciju antibakterija i virusa netkanom platnu u obliku spreja za topljenje, što uvelike povećava sigurnost maske.\n■ Dobar elektropolni efekt može povećati gustinu elektrostatičkog naboja i pomoći u polaganju testa 95;\n2. Ima dobar inhibitorni efekat na druge gljivice i viruse.\n■ sa dobrim performansama obrade\n1. Aditivi na nano nivou ne začepljuju rupe i postupak je stabilan\n2. Nema potrebe za dodavanjem nove opreme, nema potrebe za značajnim prilagođavanjem postojećeg procesa proizvodnje netkanog spreja za topljenje;\n3. To ne utječe na normalan ciklus čišćenja i vijek trajanja predenja.\nantibakterijsko topljenje i raspršivanje matične šarže\nUsporedba svojstava proizvoda prije i poslije tretmana elektretom i antibakterijskim lijekovima\nNakon Electret-a i antibakterijskog tretmana\nPovećajte gustinu naboja vlakana\nefikasno hvatanje kapljica, prašine, bakterija, aerosola itd.\nAntibakterijski elektret masterbatch\nAntibakterijski elektret masterbatch, Antibakterijska masterbatch, Antibakterijska pređa, Polimerno sredstvo za antihidrolizu, Antibakterijska netkana tkanina, Antibakterijska matična kupka topljena topljenjem,


decembar 2013. – Strana 16 – Poznati.info\nSlavni britanski fudbaler David Beckham koji se povukao iz sporta, razmišlja da snimi film o svom životu. Ako dođe do ekranizacije filma jednog od najpoznatijih sportista, David Beckham je priznao kako bi želio da ga glumi Brad … [više]\nBeyonce isterana sa piramida\nPop zvezda Beyonce isterana je sa piramida u Egiptu zbog nedoličnog ponašanja. Slavna pevačica je navodno isterana od strane bivšeg egipatskog ministra čiji se resor brinuo o umetninama, a koji je stručnjak za arheološke … [više]\nOd kada je objavljeno da će Jelena Karleuša biti jedan od gostiju na velikom humanitarnom koncertu Gorana Bregovića, 19. decembra u sarajevskoj "Zetri", strasti se ne smiruju. Što zbog straha da će biti u drugom planu, … [više]\nMarina Živković peva po kafanama i klubovima, ali ne želi da se pojavljuje u javnosti, niti da snima pesme. Pevačicina fotografija sa jednog od nastupa pojavila se na Facebooku, ali je malo ko uspeo da je prepozna. Nekada mega … [više]\nAleksandra Bursać koristi ove zimske dane kako bi povratila liniju. Ona je pauzirala godinu dana sa teretanom i priznaje kako primećuje da se ubucila. To joj smeta jer na svojim nastupima nosi provokativne krpice koje ističu sve … [više]\nAh Nicole je tako lepa i uprkos godinama koje ima, ova glumica i dalje ostavlja sve prisutne bez reči i daha. Poput svih ostalih glumica i pevačica Nicole se uvek trudi da izgleda što bolje može. Malo viklera za kosu, lepog … [više]


Koliko Rusi rade za sebe - Glavni brojevi\nKoliko Rusi rade za sebe\nPrije nekoliko dana u Dumu je uveden prijedlog zakona o samozaposlenim građanima, koji bi ljude trebao izvesti iz sjene radeći za sebe ili unajmljuju stanovanje. U 2019. započet će eksperiment u Moskvi, Moskvi i Kalugi i Tatarstanu: samozaposleni građani koji se registriraju u porezu i primaju manje od 200 tisuća rubalja mjesečno će moći raditi legalno, plaćajući 4-6% poreza u dohotku. Život je otkrio koliko danas samozaposleni dobijaju i trebaju li početi raditi na bijelo.\n13 do 23 milijuna\nRusiPrema raznim procjenama, oni rade za sebe, to je 18% sposobnih za rad\nrubalja - prosječni dohodak samozaposlenih u Rusiji\nod prihoda - predlažu da se samozaposlenim osobama utvrdi takva novčana kazna za utaju poreza, a u slučaju ponovljenog kršenja sav prihod se povlači\nrubalja - obujam ilegalnog prometa u 2017. godini, to je oko 15% taksi tržišta\nrubalja primili poreze iz stanova u moskovskom proračunu u 2017. godini, samo 10% iznajmljivača plaća ove poreze\nKoliko je isplativo raditi za sebe u bijelom\nHeadHunter novi direktor projekta i voditelj HRspace projekata\nPrema definiciji Savezne porezne službe, "samozaposleni su pojedinci koji nisu individualni poduzetnici i koji pojedincima pružaju usluge za osobne, kućne i (ili) druge slične potrebe bez zapošljavanja radnika". Vlada godišnje prilagođava popis usluga koje pružaju samozaposleni.\nOve godine su vrste aktivnosti takvih ljudi uključivale čišćenje kuće, održavanje kuće, podučavanje, brigu o ljudima koji to stalno trebaju. Očito je da trenutni popis ne zadovoljava stvarnosti na tržištu i uklanja mnogo struka iz propisa. U njih nisu bili uključeni kozmetolozi, nutricionisti, dizajneri, copywriteri, slastičari, IT-stručnjaci. Popisi će se nadopunjavati - uskoro će odgovornost za registraciju samozaposlenih dobiti ljudi koji se bave ribarstvom, prijevozom tereta, trgovinom na sajmovima.\nSada se samozaposlenim osobama nudi da prijave svoj status u poreznoj službi i steknu patent, koji košta oko 20 tisuća godišnje - brojke mogu malo varirati ovisno o regiji. Postoje porezni odmori do 2019. - za sada ne trebaju plaćati poreze i doprinose za osiguranje.\nNakon cjelovitog pokretanja programa, država će sigurno značajno pooštriti radne uvjete samozaposlenih, prisiljavajući ih na registraciju. Vlada također planira značajno proširiti popis aktivnosti samozaposlenih, a to će omogućiti legalizaciju njihovog rada na više od milijun ljudi u zemlji.\nRegulator već izrađuje alate za praćenje svih prihoda i novčanih tokova. Ostati u sjeni bez objašnjavanja izvora zarade bit će gotovo nemoguće. I u tom smislu će biti prikladna nova vrsta porezne prijave. U usporedbi s oporezivanjem ostalih aktivnosti, ova će opcija postati proračunska, dok će se mirovinski doprinosi i staž očuvati. Suradnja sa samozaposlenim osobama također će biti od koristi pravnim osobama: one neće morati plaćati premije osiguranja za njih.\nPogledajte video: Milan i Bogdan rade sklekove (Prosinac 2019).\nŠto Irkutsk trgovine čine s neprodanom odjećom i dodacima\nLjetna sezona prodaje može se smatrati završenom: gotovo sve trgovine odjećom već su počele izlagati jesenske kolekcije. Stvari proteklih sezona preostale nakon prodaje još se snižavaju u nekim trgovinama, negdje se odgađaju do buduće prodaje ili se premještaju u prodajna mjesta, a većina lokalnih trgovina koje nisu dio saveznih lanaca jednostavno ih pošalju u skladište kako bi se opet mogle sastaviti za godinu dana s još jednom sezonskom kolekcijom.\nDogađaji tjedna: Miles Kane, Iceage i izvedbena antologija\nIzložba performansa Sada je velika izložba-studija performansi u kontekstu nulte kulture. Kustosica izložbe i veliki stručnjak za to pitanje, Roseley Goldberg, pokrenula je 2005. godine Biennale Performa u New Yorku, posvećen posvema performansama, a sada će, uz pomoć ovog projekta, u Moskvi biti prikazano dva desetaka spektakularnih predstava.\nKategorija Glavni brojevi, Sljedeći Članak\nNovo mjesto: kutija za ručak\nIzgled: Nadežda Erysheva, gemologinja


Niče li u Teheranu antiamerička taktička koalicija - 06.09.2018, Sputnik Srbija\nRuski predsednik Vladimir Putin će u petak, 7. septembra, posetiti Iran, gde će se sastati s predsednicima Irana i Turske, Hasanom Rohanijem i Redžepom Tajipom... 06.09.2018, Sputnik Srbija\n07:25 06.09.2018 (Osveženo: 08:13 06.09.2018)\n© AFP 2022 / ATTA KENARETeheran\nRuski predsednik Vladimir Putin će u petak, 7. septembra, posetiti Iran, gde će se sastati s predsednicima Irana i Turske, Hasanom Rohanijem i Redžepom Tajipom Erdoganom. Glavna tema samita je rešavanje konflikta u Siriji.\nSirija: Uprkos Americi — Idlib će biti slobodan\n2 Septembar 2018, 14:43\nKremlj je naveo da će Putin predložiti dodatne mere za dugoročnu normalizaciju stanja u Siriji, među kojima su napori u borbi protiv međunarodnog terorizma, napredak u procesu političkog rešavanja krize i stvaranje uslova za povratak izbeglica.\nPredviđeno je da Putin ima i odvojene sastanke s Rohanijem i Erdoganom.\nTo će biti treći susret lidera u tom formatu — do sada su predsednici razgovarali u Sočiju u novembru prošle i u Ankari u aprilu ove godine.\nTri lidera će razgovarati o tome šta se može učiniti kako bi se situacija u Siriji normalizovala. Konkretno, planirano je da se razmotri paket dodatnih mera usmerenih na uništenje žarišta međunarodnog terorizma, rešavanje političke krize i stvaranje uslova za povratak izbeglica u zemlju.\nPosebno su važni pregovori sa turskim predsednikom, s obzirom da sirijska vojska sprema ofanzivu na utočište terorista Idlib, poslednju pokrajinu, na zapadu zemlje, koja nije pod kontrolom zvaničnog Damaska.\nKomentarišući najavljenu operaciju sirijske vojske, Erdogan je istakao ulogu Rusije po pitanju. Prema njegovom mišljenju, ako u Idlibu polete rakete, poginuće mnogo ljudi, a izbeglice će krenuti ka Turskoj, spasavajući se od humanitarne katastrofe.\nErdogan smatra da se taj proces može sprečiti pomoću rešenja koje će se postići kroz pregovore. On je izrazio nadu da će na predstojećem samitu šefova Rusije, Turske i Irana biti „postignut rezultat kako bi se sprečile neproporcionalne akcije“ vladinih snaga.\nSirija, Iran, Severna Koreja. Kako Srbija da iskoristi novu geopolitičku situaciju (video)\n16 Maj 2018, 18:00\nMeđutim, oglasio se i američki predsednik Donald Tramp, koji je uputio upozorenje sirijskom lideru Bašaru el Asadu da ne kreće na Idlib, navodeći istovremeno da će Rusija i Iran napraviti „ozbiljnu humanitarnu grešku“ ako budu učestvovale u toj operaciji.\n„Po svemu sudeći, Amerikanci pokušavaju da pronađu nekakav kompromisan pristup. Poznato je da se sirijska vojska sprema da očisti Idlib, to je jedina pokrajina koja je u ovom trenutku u potpunosti pod kontrolom DAEŠ-a i radikalnih islamista. Da bi se rešio taj problem vode se konsultacije između vojski Rusije, Turske i Irana, lideri zemalja redovno održavaju kontakt telefonskim putem, kao i predstavnici Ministarstva spoljnih poslova. Istovremeno, ni Zapad ne sedi skrštenih ruku. Vidimo da se Ratna mornarica SAD koncentriše u istočnom Mediteranu, dolaze pretnje. Gomila se vojska, tu je i Turska. Ipak, mislim da Amerikanci nisu odlučni u nameri da izvrše raketni napad pod izgovorom da se sirijska vojska navodno priprema da koristi hemijsko oružje protiv terorista i zbog toga pokušavaju da dođu do nekakvog kompromisa“, smatra istoričar, politikolog i ekspert za probleme zemalja Bliskog istoka i Kavkaza Stanislav Tarasov.\nLider pokreta „Nova Rusija“ Nikita Isajev ocenjuje da je ovo pravo vreme za susret sa Erdoganom.\n„Sada je za Rusiju važno da pametno izgradi odnose sa Ankarom, koja traži saveznike, garante bezbednosti od tog pritiska koje na njih vrše SAD. I za Putina će taj sastanak biti prilično principijelan. Sada se i u Evropi i u Turskoj, čak i u delu Velike Britanije stvara neka antiamerička taktička koalicija“, uveren je Isajev.\nRukovodilac političkog Centra za proučavanje savremene Turske Jurij Mavašev ističe značaj Rusije u rešavanju sirijskog pitanja.\nPutin 7. septembra ide u Iran\n3 Septembar 2018, 14:19\n„Svi koraci turske armije danas su na ovaj ili onaj način koordinisani sa ruskom stranom. Turska je, kao i svi, zainteresovana da se reši pitanje Idliba i shvata da se to pitanje ne može rešiti bez Rusije. Jasno je da Turska nema konstruktivne odnose sa vladom Asada i da ih ne može biti, a Rusiji je, s druge strane, jasno da sirijska vojska nema takav uticaj u Idlibu kao što ga ima Turska. Da je drugačije, ta operacija bi davno bila sprovedena, bez dogovora sa Turskom. Šefovi Generalštaba Rusije i Turske su se više puta sastajali i zvanično i nezvanično, a ministarstva spoljnih poslova su u stalnom kontaktu, kao i administracije predsednika. Turska strana ima tačne informacije o grupama u Idlibu i zainteresovani su da od dva zla biraju manje. Dobrog rešenja u Idlibu za Tursku, svejedno, nema. Međutim, Ankara može da razgraniči sferu svog uticaja, da dogovori to sa Rusijom, što je i bilo učinjeno. Rezultati će brzo doći“, kaže Mavašev.\nEkspert podseća da su upravo zahvaljujući dogovorima Rusije, Turske i Irana uvedene zone deeskalacije u Siriji, kao i monitoring misije, što je dovelo do režima prekida vatre.


ZAKON O JAVNOM BELEŽNIŠTVU | URRGB\nZAKON O JAVNOM BELEZNISTVU\n(“Sl. glasnik RS”, br. 31/2011, 85/2012, 19/2013, 55/2014 – dr. zakon, 93/2014 – dr. zakon, 121/2014, 6/2015 i 106/2015)\nJavni beležnik je dužan da na zgradi u kojoj se nalazi javnobeležnička kancelarija ima istaknutu tablu koja sadrži naziv: “javni beležnik” i ime i prezime javnog beležnika.\nUkoliko se službeno sedište javnog beležnika nalazi na teritoriji jedinice lokalne samouprave u kojoj je jezik i pismo određene nacionalne manjine u službenoj upotrebi, na tabli se naziv “javni beležnik” ispisuje i na jeziku nacionalne manjine.\nPečat mora da sadrži grb Republike Srbije, ime i prezime javnog beležnika, oznaku “javni beležnik” i naznačenje službenog sedišta javnog beležnika.\nŠtambilj mora da sadrži ime i prezime javnog beležnika, oznaku “javni beležnik” i naznačenje službenog sedišta javnog beležnika.\nJavni beležnik je dužan da čuva sa posebnom pažnjom pečate i štambilje, a u slučaju njihovog gubitka sud iz stava 6. ovog člana dužan je da to oglasi u “Službenom glasniku Republike Srbije”.\nKomora objavljuje datum početka obavljanja delatnosti javnog beležnika u “Službenom glasniku Republike Srbije”, kada primi kopiju zapisnika o polaganju zakletve i zapisnika o ispunjenosti uslova u pogledu prostorija i opreme.\nKonkurs se objavljuje u “Službenom glasniku Republike Srbije” u roku od 15 dana od dana prijema odluke ministra iz stava 1. ovog člana.\nRok za podnošenje prijava je 15 dana od dana objavljivanja konkursa u “Službenom glasniku Republike Srbije”.\nTekst zakletve glasi: “Zaklinjem se svojom čašću da ću poštovati pravni poredak Republike Srbije i da ću delatnost javnog beležnika obavljati zakonito, savesno, pošteno i nepristrasno”.\nOvaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u “Službenom glasniku Republike Srbije”, a primenjuje se od 1. septembra 2014. godine, izuzev odredaba čl. 15. i 16, čl. 25. do 30. i čl. 143. do 148. koje se primenjuju od osmog dana od dana stupanja na snagu ovog zakona.\n(“Sl. glasnik RS”, br. 85/2012)\n(“Sl. glasnik RS”, br. 106/2015)\nDanom stupanja na snagu ovog zakona prestaje da važi član 30i Zakona o vanparničnom postupku (“Službeni glasnik SRS”, br. 25/82 i 48/88 i “Službeni glasnik RS”, br. 46/95 – dr. zakon,18/05 – dr. zakon, 85/12, 45/13 – dr. zakon, 55/14 i 6/15).\n* Čl. 72. do 81, član 98. stav 2. i član 99. Zakona o javnom beležništvu (“Sl. glasnik RS”, br. 31/2011, 85/2012 i 19/2013) prestali su da važe 31. maja 2014. godine, danom stupanja na snagu Zakona o izmenama i dopunama Zakona o vanparničnom postupku (“Sl. glasnik RS”, br. 55/2014). Član 98. u celini je izmenjen Zakonom o izmenama i dopunama Zakona o javnom beležništvu (“Sl. glasnik RS”, br. 106/2015).\n** Čl. 92. i 94. Zakona o javnom beležništvu (“Sl. glasnik RS”, br. 31/2011, 85/2012, 19/2013 i 55/2014 – dr. zakon) prestali su da važe 1. septembra 2014. godine, danom stupanja na snagu Zakona o overavanju potpisa, rukopisa i prepisa (“Sl. glasnik RS”, br. 93/2014).


Hausbau » Aspiratori – Bez mirisa i buke Aspiratori – Bez mirisa i buke – Hausbau\nKuhinjski aspirator vrlo je korisna stvar jer onemogućava da se mirisi kuvanja šire celim stanom. Osim što prečišćava vazduh, on sprečava taloženje masnih naslaga po nameštaju, kao i stvaranje kondenzacije.\nAspirator, kao osnovni element svake kuhinje, postaje vizuelno sve izražajniji, ali i tehnološki sofisticiraniji. Moderne nape karakterišu kvalitetan materijal i vrhunske performanse, ali i jednostavna instalacija i održavanje.\nOvi kuhinjski uređaji postali su pametni sistemi koji, zahvaljujući povezanosti, tehnologiji senzora i mobilnim aplikacijama poboljšavaju kvalitet vazduha u domu, bez izloženosti buci.\nNovi modeli savršeno se uklapaju u dizajn svake kuhinje. Primarna funkcija im je da detektuju količinu i kvalitet pare, a posebni filteri upijaju čak i najjače mirise. Energetski razred ovakvih uređaja je visok, a kapacitet filtriranja mnogo veći od standardnog. Osvetljenje se prilagođava onom okolnom pa se energija štedi i u ovom segmentu. Osim toga, neki modeli imaju mogućnost podešavanja jačine svetlosti i boje.\nModerni aspiratori imaju naglašene detalje i materijale, a često su takvi da se vizuelno ni ne doživljavaju kao uređaji. Nezavisno od toga da li vam je potreban zidni ili model iznad radnog ostrva, važno je izabrati onaj koji, osim što zadovoljava vaše potrebe, estetski deluje usaglašeno sa kuhinjom. Aspirator iznad kuhinjskog ostrva izražajan je sam po sebi. Možete montirati model sofisticiranog, rustikalnog ili industrijskog dizajna. Svaki je zanimljiv na svoj način, a odabir zavisi od ambijenta koji želite da kreirate.\nAspirator sofisticiranog dizajna ima jednostavne i vizuelno prijatne linije koje se odlično kombinuju sa svim stilovima kuhinjskih elemenata, te sa njim ne možete pogrešiti. Ukoliko izaberete model rustikalnog izgleda, učinićete da prostor deluje prefinjeno i elegantno. Ovi modeli su ponekad i vizuelno maskirani tako da se doživljavaju kao rasvetno telo. Rustikalni izgled aspiratora u velikoj je meri postignut upotrebom drvenih obloga ili kompozitnih materijala koji imitiraju drvo.\nIndustrijski stil je vrlo zastupljen u modernim kuhinjama pa je i odabir takvog aspiratora sasvim logičan.\nKako odabrati aspirator sa odgovarajućim kapacitetom?\nKapacitet je glavni parametar aspiratora. Njegova definicija je: količina kubnih metara vazduha koje uređaj može da izvede za jedan sat preko kanalica sa trasom od jednog dužnog metra + savijanja od 90 stepeni + još jedan dužni metar. Treba imati u vidu da su prikazani kapaciteti u katalogu obračunati sa maksimalnim stepenom savijanja. Da bi bio efikasan, aspirator treba 10 puta da promeni i pročisti vazduh u razmaku od jednog sata, ukoliko je njegov kapacitet solventan za površinu kuhinje. U zavisnosti od veličine prostorije, kapacitet aspiratora određuje se po sledećoj formuli:\nAspiratori – Bez mirisa i buke was last modified: December 25th, 2017 by gorananicic


UGOSTITELJSKI OBJEKAT U CRPNOJ STANICI! - Zrenjaninski\nUGOSTITELJSKI OBJEKAT U CRPNOJ STANICI!\nZRENJANIN – U Kulturnom centru Zrenjanina, u utorak, 14. juna, s početkom u 19 sati, biće održana tribina pod nazivom “Hidrotehničko nasleđe u Banatu”. Izlagač je Branislav Milić, etnolog – konzervator, viši stručni saradnik Zavoda za zaštitu spomenika kulture Zrenjanin.\nTokom izlaganja biće predstavljeni pojedini pokušaji zabeleženi tokom istorije, čiji je cilj bilo omogućavanje normalne plovidbe na najvećim banatskim rekama, kao i otklanjanje problema sa suvišnim vodama, koje su najčešće ostajale u prostranim depresijama nakon njihovog izlivanja.\nProblemi su trajnije rešavani tokom XIX i početkom XX veka, podizanjem brojnih hidrotehničkih građevina, pre svih kompleksi ustava sa brodskim prevodnicama i crpnim stanicama, od kojih je usled prestanka rada veliki broj devastiran ili porušen, ali ih je znatan broj i sačuvan, te su samim tim one postale deo kulturnog nasleđa ove sredine. Jedan deo tog nasleđa biće prikazan hronološkim redom, u skladu sa vremenom i potrebama za njihovim radom.\nKraj izlaganja je posvećen kompleksu stare crpne stanice “Čenta”, koji će se nakon prenamene delatnosti u ugostiteljsko – turistički objekat, premijerno predstaviti javnosti kao “primer dobre prakse”. Radovi na kompleksu se privode kraju, a njegovim otvaranjem dobićemo ugostiteljsko – turističku ponudu, jedinstvenu ne samo za područje Vojvodine i Srbije, već čitavog regiona.\nTagoviBranislav Milić Kulturni Centar Zrenjanin objekat


Nova Vlada kao i stara: Zdravko priznao i čestitao nezavisnost, a danas ćuti na godišnjicu najvećih zločina nad Srbima i Crnogorcima na Kosmetu! – Borba\nNova Vlada kao i stara: Zdravko priznao i čestitao nezavisnost, a danas ćuti na godišnjicu najvećih zločina nad Srbima i Crnogorcima na Kosmetu!\nNova Vlada Crne Gore nastavlja praksu stare kada se radi o Kosovu i Metohiji. Premijer Zdravko Krivokapić nadovezuje se srbofobnu politiku DPS-a koja je do izražaja najviše dolazila po pitanju Kosmeta.\nKao i njegovi prethodnici Milo Đukanović i Duško Marković, i Krivokapić je priznao nezavisnost južne srpske pokrajine i čestitao njen tzv. Dan nezavisnosti. Od svega toga, najbolnije je njegovo današnje ćutanje povodom godišnjice martovskog pogroma na Kosovo i Metohiji 2004. godine.\nTokom dvodnevnog nasilja Albanaca nad Srbima i Crnogorcima, ubijeno je najmanje 19, povrijeđeno više od 1.000, a protjerano oko 4.000 osoba. Tokom martovskog pogroma uništeno je 800 srpskih kuća i zapaljeno 35 crkava i manastira.\nIzgleda da premijera Zdravka Krivokapića ne potresaju ove tužne brojke, da bi se oglasio i izjavio žalost povodom godišnjice tog tragičnog događaja. Mogao je premijer u svom stilu “ispod žita” da se oglasi i izrazi žaljenje zbog tragedije koje je zadesila Srbe i Crnogorce na Kosovu i Metohiji.\nBitniji je danas Krivokapiću, po ko zna koji, sastanak sa američkom ambasadorkom Džudi Rajzing Rajnke od zle sudbine sopstvenog naroda na teritoriji koja je 2004. godine zajedno sa Crnom Gorom bivstvovala u državnoj zajednici sa Srbijom.\nPokojni mitropolit Amfilohije okarakterisao je na godišnjici 2018. godine martovski pogrom kao nastavak viševjekovnih zločina nad Srbijom i Crnom Gorom. Mitropolit je za prethodnu vlast koja je se ponašla identično kao sadašnja kazao da je saučesnik u tom zločinu.\n-Oni koji danas vladaju Crnom Gorom, nažalost, pomoćnici su i učesnici u vjekovnom zločinu protiv Crne Gore i Srbije i sveukupnog našeg naroda time što postavljaju demarkacione linije i sreću se sa glavnim zločincima savremene Evrope. Ujedinili su se sa vjekovnim neprijateljima našim, a u isto vrijeme se odrekli onih koji su vjekovima ugrađivali sebe u našu istoriju i naše biće- izjavio je na današnji dan prije tri godine mitropolit Amfilohije.\nMitropolit je mjesec dana nakon prošlogodišnji parlamentarnih izbora istakao je ,,da je Bog udaljio sa vlasti ljude koji su se poklonili onome što je prolazno, zemaljskoj vlasti i novcu”.\n– Vrijeme onih koji su se odrekli Lazara Kosovskog i njegovog opredeljenja za vječno Nebesko carstvo, prolazi i svi se opet vraćamo Kosovu. Oni koji su se odrekli Kosova, pljunuli su na kosti, grobove ovih mučenika ovde i širom Kosova do Đakovice, koji su 1912. ratovali za Boga, za istinu i pravdu Božiju, za slobodu – rekao je Amfilohije najadući se da će buduća vlast prekinuti tradiciju prethodne.\nPronađena marihuanu u hotelu, uhapšen Budvanin\nSvako je nevin dok se ne dokaže da je Srbin: Čedomir Antić, Želidrag Nikčević, Aleksandar Đurđev\nNi Becica ni Krivokapica ni rijeci ni izraza zaljenja ni saucesca nista .Hvala Becicu hvala Krivokapicu .vidise kolika ste vas dvojica vjera a kolika ne vjera\nPa šta očekivati da on ima osjćaja prema svom narodu na KiM kad nema osjećaja ni za svoj narod u svojoj avliji već su mu bitnije strane ambasde i ti neki narodi s kojimami ama baš nikakve nemamo osim što su nas svi oni vjeovima napadali na razne načine.\nNEK JE SLAVA NASTRADALOM NARODU a ONIMA KOJI ŽIVE JOŠ NA NA NAŠOJ SVETOJ ZEMLjI ograđeni u žici i bez mogućnosti da djeca vide osnovne stvari poput , bioskopa, pozorišta… želim da ih BOG SAČUVA do oslobađanja okupirane SVETE ZEMLjE i tih SVETIH LjUDI koji žive živote nedostojne ljudima. DA NAM BOG DA SNAGE DA IZDRŽIMO i OJAČAMO DO KONAČNOG OBRAČUNA ZA OSLOBOĐENjE NAŠE SVETE ZEMLjE KOSOVSKE! Pozdrav; “DOGODINE U PRIZREN” znači ono da se sa njim pozdravljamo da nikd ne bi zaboravili našu SVETU ZEMLjU i naše mučenike na KiM, i da bi držali u pamćenju KOJI NAM JE PUT kad za to dođe vrijeme! DOGODINE U PRIZRENU!\nBOŽE POMOZI! AMIN!\nIzdajnici srpskog roda- Krivokapic i Becic,milo dva raste u njima dvojici..\nMihailo komentariše 2 mjeseca ago\nProšli izbori, nema više potrebe da glume Srbe.\nLOLO komentariše 2 mjeseca ago\nNEMA KAD OBILAZI AMBASADE. MORA DA MU JE RAJNKE ZAPRIJETILA DA SE NE SMIJE ŽIV ČUT. BRUKA\nSto ne pisete o maslaccima,visibabama i ljubicicama od trija bez pameti zeludac zaboli.\nMučno mi je ovo i da komentarišem.\nŽeludac mi se odma prevrće nad pomenom vlade i onog prevaranta.\nLOLA CG komentariše 2 mjeseca ago\nSa kojim obrazom i dacse oglasi: potvrdio je priznanje CG , tog I takvig Kosova.\nBolje sto nije, uvrijedio bi svaku zrtvu, svakog zivog poyomka i svw nas koji jesmo Srbi i koji se molimo Bogu. Njegove molitve…da li bi se ivako ponasao da je ziv blazenopocivsi miyropolit Amfilohije? Ta, njegova demagogija i slijed Mila, Gojka i druzine sigurno ce ga skupo kostati\nPrije svega mislim na Boziji sud, jer se predstavio kao vjernik SRPSKE PRAVOSLAVNE CRKVE. Sto se tice premijerstva, promasena funkcija, profesore. Imali ste pred sobom studente, ali ovo je narod. Kompletan narod jadne, osakacene, pokopane zemlje. A vi ih samo drzite kao nevinasca i neka vam drze govore. Mogu, jer znaju da vam odredjeni tudji ambasadori itekako drze cadove i izdaju naredbe.\nKakav ste vi covjek? Kakav vjernik? Rekoste da ste Crnogorac, mozda, ali bez cojstva i junastva.\nSami sidjite sa grede koju su visoko podigli zidari.\nLaj laj Zivkovicu. Opet cete minus 10%.\nGde ga nadjoste, jadni ?.\nNije lako imati kurvu za premijera a makroa za predsjednika !.\nNek je vjecna ???.\nPremijer je dupelizac evropsko-natovskih nesoja.Pluje po Srbiji.Ne smije prdnuti a da njih ne pita.A Dritko prijeti Rusiji i Kini.Propanuce nam potpuno turizam zbog ovih fukara i onog jebavceta od ministra što je obnovio sankcije Rusiji.\nstici ce ih kletva Amfilohijeva.\nKad nije stigla ovoga sto se izdirao na njega svako je siguran.\nRaco komentariše 2 mjeseca ago\nPolako te ne može sve što je milo to Vam govorim i kjnem se da nijesam manji Srbin od Vas jer kad bi nedaj bože BORBA I živković zajedno sa DF odlučivali brzo bi mi dobili sankcije da ne kažem zaratili jer smo za to nesposobni.\nTo je njegova velika sramota!\nNemojte Milan sa njim toliko želi da razgovara, čezne da se sastanu ali ovaj neće, i još pljune, a Milane opet čezne li čezne….\nZdravko je vec pokazao kakv je i da drzi do rijeci kao Milo! I MIlo je bio najveci Srbin i vjernik kad mu je odgovaralo, a sad su mu Srbi i vjernici najveci neprijatelji!


Radnik u EU ne gubi pravo na odmor ako ne traži da ga koristi | EurActiv Serbia\nRadnik u EU ne gubi pravo na odmor ako ne traži da ga koristi\nSud Evropske unije u Luksemburgu odlučio je da u zemljama Unije pravo na godišnji odmor ne može da propadne samo zbog toga što zaposleni nije zatražio da ga koristi, a isto važi i za pravo na isplatu naknade za neiskorišćeni godišnji odmor po završetku radnog odnosa. Sud je pojasnio da je to pravo i nasledivo - u slučaju smrti zaposlenog njegovi naslednici imaju pravo na finansijsku naknadu za neiskorišćeni odmor.\nNemački savezni sud za radne sporove i Visoki upravni supkrajine Berlin-Brandenburg zatražili su od Suda EU da protumaći primenu prava EU u toj oblasti. Pozadina zahteva bio je postupak koji su pokrenuli jedan pravni referent u pokrajinskoj upravi pokrajine Berlin i jedan saradnik Instituta Maks Plank, koji pre okončanja radnog odnosa nisu u potpunosti iskoristili godišnji odmor i zato zatražili finansijsko obeštećenje.\nU presudi od 6. novembra sud je ocenio da se protivi pravu EU da zaposleni automatski izgubi svoje dane odmora ili pravo na finansijsku naknadu za neiskorišćeni odmor samo zato što pre kraja radnog odnosa nije zatražio da ga iskoristi. "Ta prava mogu se izgubiti samo ako je poslodavac radniku stvarno omogućio, u prvom redu odgovarajućim obaveštenjem, da blagovremeno iskoristi navedeni odmor", naveo je sud.\nNasuprot tome, ako navedeni poslodavac može da dokaže, a što je njegov teret, da je zaposleni potpuno svestan posledica odlučio da ne iskoristi plaćeni odmor iako mu je to blagovremeno i stvarno omogućeno, gubitak prava na odmor ili finansijsku naknadu neiskorišćenog odmora ne protivi se pravu EU, ocenio je sud.\nSud je presudio i da teret dokazivanja da je radnik zaista i obavešten leži na poslodavcu, pošto se u radnom odnosu zaposleni smatra slabijom stranom.\nEvropski sud je istakao i da ti principi važe kako za javne poslodavce, kao što je to sučaj sa upravom pokrajine Berlin, tako i za privatne poslodavce, poput Instituta Maks Plank.\nSud EU je samo izneo svoje tumačenje, a o konkretnim slučajevima treba da odluče nadležni radni i upravni sudovi u Nemačkoj.\nNemački Savezni sud za radne sporove dostavio je Sudu EU još dva predmeta, u kojima su dve udovice zatražile finansijsku naknadu za dane odmora koje njihovi pokojni supružnici nisu iskoristili. Jedna tužba podneta je protiv grada Vupertala, a druga protiv jednog privatnog poslodavca.\nSud EU je i u tim slučajevima utvrdio da "pravo radnika na plaćeni godišnji odmor po pravu Unije ne propada njegovom smrću". Naslednici preminulog zaposlenog imaju stoga pravo da zahtevaju finansijsko obeštećenje za neskorišćeni odmor.\nTime je samo potvrđena odluka iz 2014. godine, jer je još tada sud presudio da je u slučaju smrti radnika sprečavanje isplate plaćenog godišnjeg odmora od strane nacionalnog zakonodavstva suprotno pravu EU. U dispozitivu presude tada je navedeno da svaki radnik ima pravo na plaćeni godišnji odmor od najmanje četiri nedelje i period odmora ne može se zameniti isplatom, osim ako se radni odnos ne završava.\nSavezni sud za radne sporove Nemačke ipak je smatrao da je potrebno dodatno razjašnjenje u kontekstu nemačkog naslednog prava.\nSud u Luksemburgu svoju je presudu sada dopunio i uputstvom da se naslednici mogu "neposredno" pozvati na pravo EU, ako nacionalno zakonodavstvo isključuje mogućnost finansijske naknade za naslednike.\nOdluku je odmah pozdravila frakcija levih stranaka u Parlamentu EU, koja je ocenila da je sud argumentacijom da je plaćeni odmor ne samo pravo, nego čak i jedno od osnovnih prava iz povelje o osnovnim pravima EU, "stavio katanac" na, u prvom redu nemačku praksu zastarevanja neiskorišćenih dana odmora.\nU svetu pada udeo spremnih da prime vakcinu protiv kovida-19


Saznaj – Arduinisti\nKako napraviti „incognito“ prečicu pretraživača?\nоктобар 10, 2018 октобар 10, 2018 Aleksa Ristić\nMožda će nekome biti korisna ova prečica, skraćuje posao samo za klik-dva, ali svakako izgleda šmekerski… Evo kako: Ako već nemate prečicu za Chrome na Desktopu napravite je. Otvorite Svojstva tj. Properties. U polju Target dopisati „-incognito“. Onda promenite ikonicu, … Настави са читањем Kako napraviti „incognito“ prečicu pretraživača?\nHOW-TO: Kako unbrick-ovati Arduino klon\nдецембар 6, 2016 Aleksa Ristić\nAko koristite Arduino klonove sigurno će vam se desiti da vam OS blokira Arduino, nakon čega ne možete više da uploadujete na njega ni jedan kod, niti on dok je „brickovan“ neće izvršavati kod koji je poslednji učitan u njega. … Настави са читањем HOW-TO: Kako unbrick-ovati Arduino klon\nHOW-TO: Kako instalirati Arduino klon (CH340G)\nјул 2, 2016 фебруар 5, 2018 Aleksa Ristić\nOvaj tekst je namenjen arduinistima koji poseduju ili imaju u planu da nabave neki od klonova Arduina. Ono što je specifično za klonove su komplikacije oko instaliranja drajvera i slično. Za početak moramo napraviti razliku između tih klonova. Postoje oni … Настави са читањем HOW-TO: Kako instalirati Arduino klon (CH340G)\nArduino: Koji model odabrati?\nјун 29, 2016 фебруар 5, 2018 Aleksa Ristić\nAko ste na samom početku druženja sa Arduinom sigurno ste u velikoj dilemi koji model Arduina kupiti, pročitajte ovaj tekst koji vam možda može pomoći da presudite u nabavci vašeg Arduina! Ne znate šta je Arduino? Pročitajte OVDE! Koji … Настави са читањем Arduino: Koji model odabrati?\nSaznaj: Kvarcni novčić\nмарт 17, 2016 фебруар 5, 2018 Aleksa Ristić\nKomad kvarca veličine novčića može čuvati i do 360 terabajta podataka, i to zauvek! Za razliku od postojeće tehnologije skladištenja digitalnih podataka, koja ima velika ograničenja kako u životnom veku memorijskog sklopa tako i u kapacitetu, novootkrivenom metodom možemo čuvati … Настави са читањем Saznaj: Kvarcni novčić\nSaznaj: Sumnjičavi e-mailovi! (KAKO OTKRITI PREVARU?)\nмарт 9, 2016 фебруар 5, 2018 Aleksa Ristić\nSvedoci smo sve većeg zloupotrebljavanja internet mreža, meta može biti bilo ko, hakeri ne biraju. Želeo sam da posvetim ovaj tekst skretanju pažnje na (ne)sigurnost na internetu. Sigurno se svakome desilo da primi poneki e-mail od potpuno nepoznate osobe i … Настави са читањем Saznaj: Sumnjičavi e-mailovi! (KAKO OTKRITI PREVARU?)\nHOW-TO: Nađi nekog na FB preko broja mobilnog\nфебруар 21, 2016 фебруар 5, 2018 Aleksa Ristić\nEvo jedne korisne stvarčice. Mnogi ne znaju da Facebook pretraživač može da pretražuje korisnike preko njihovih brojeva telefona. Samo je potrebno uneti broj i iskočiće profil! Naravno, ova pretraga je moguća samo ako je osoba koju tražite navela broj telefona … Настави са читањем HOW-TO: Nađi nekog na FB preko broja mobilnog