Пројекат Растко Данска: Per Jakobsen : Ko je čiji? Balkanski književni kontekst\nKo je čiji? Balkanski književni kontekst\n1. Ratovi na tlu bivše Jugoslavije tokom 1990-ih godina, propraćeni su snažnim nacionalističkim, čak ksenofobičnim nastojanjima na izgradnji nacija, koja su potpirivale političke i intelektualne elite novih nezavisnih zemalja. Zajednički srpsko-hrvatski jezik, koji je u politici komunističke Jugoslavije predstavljao snažan ujedinjujući faktor, sada je podeljen na srpski, hrvatski, bosanski i, odnedavno, crnogorski. Sa različitim intenzitetom, ali jednakom žustrinom dokazivane su njihove medjusobne razlike. U Hrvatskoj, prvoj republici koja se (zajedno sa Slovenijom) izdvojila iz jugoslovenske federacije, od prvih dana nezavisnosti pa do danas, učinjeni su veliki napori na udaljavanju vokabulara od nekadašnje lingvističke zajednice sa Srbima, dok „čistoću“ hrvatskog jezika uporno brane politička i lingvistička elita ove zemlje. U Bosni i Hercegovini je situacija gotovo ista, ali postojanje dva konstitutivna dela države, Muslimansko-Hrvatske Federacije i Republike Srpske, muti sliku jedinstvene jezičke politike. Hrvati u Bosni zadržali su jezičko jedinstvo sa Hrvatskom, Srbi iz Republike Srpske sa Srbijom, dok Muslimani ili Bošnjaci sprovode jezički purizam kao u Hrvatskoj, ali na nešto drugačiji način. Hrvatski puristi stvaraju svoj rečnik novogovora od starih hrvatskih elemenata i složenica, sa osnovnim ciljem da on bude različit od srpsko-hrvatskog. Bošnjaci, na drugoj strani, oživljavaju stare turske, arapske i persijske reči. Ipak, namera lingvističkog purizma je stvaranje jasne razlike u odnosu na susedni srpski i hrvatski. U Crnoj Gori, koja se od Srbije odvojila 2006. godine, politička elita i lingvisti pokrenuli su novi vrstu jezičke nezavisnosti. Ovde se nije, kao u Hrvatskoj ili u muslimanskoj Bosni i Hercegovini, radilo o vokabularu, već o nizu fonemskih i morfoloških karakteristika koje navodno sačinjavaju poseban crnogorski jezik . Nikakvi zvanični ili ozbiljniji napori u Srbiji nisu preduzeti u cilju odvajanja srpske varijante srpsko-hrvatskog standardnog jezika od ostalih. Naprotiv, novi tomovi velikog rečnika Srpske akademije nauka i umetnosti i dalje izlaze pod nazivom Rečnik srpsko-hrvatskog jezika, i opšte je prihvaćeno mišljenje da Srbi, Hrvati, Bosanci i Crnogorci govore istim jezikom. Treba naglasiti da postojanje zajedničkog srpsko-hrvatskog jezika ne dovodi u pitanje postojanje četiri naroda ili četiri nezavisne države, niti ugrožava nacionalni identitet.\n2. U književnosti, slika je nešto drugačija, mada su opšte teme po mnogo čemu iste. Kada je evropski nacionalni pokret zahvatio Balkansko poluostrvo na početku 19. veka, Srbi i Hrvati su prihvatili nacionalizam u borbi za kulturnu i političku nezavisnost. Ovo je važilo i za Srbe i Hrvate u Bosni i Hercegovini. Muslimansko stanovništvo, sve do austrijske okupacije 1878. godine, činilo je povlašćenu i konzervativnu klasu kojoj moderna nacionalna osećajnost ne samo da je bila strana, nego je čak izazivala prezir. Nakon austrijske okupacije i kasnije aneksije, Muslimani su se obreli u drugačijoj društvenoj ulozi i sporo i nevoljno su prihvatali nacionalizam kao sredstvo identifikacije. Austrougarski carski ministar finansija Benjamin Kalaj imenovan je 1882. za administratora Bosne i Hercegovine i nametnuo je ideju jedinstvene bosanske nacije, koja bi se sastojala od Srba, Hrvata i Muslimana. Ovoj ideji žestoko su se usprotivili Srbi i Hrvati, a Muslimani tek sporadično, što je dodatno potpirilo medjuetničke netrpeljivosti. Nakon Kalajeve smrti 1903, zvanična austrijska politika lagano je zaokrenula ka prihvatanju troetničke realnosti u Bosni.\nJedan od znakova muslimanske književne emancipacije bilo je napuštanje muslimanske tzv. alhamijado književnosti, tj. versko-poučne književnosti na srpsko-hrvatskom jeziku, ali pisane arapskim pismom. Godine 1878. latinično pismo je zvanično uvedeno u Bosnu, ali arapsko pismo, arabika, i dalje je korišćeno za muslimanske verske potrebe. Tako su se savremena književna dela muslimanskih pisaca javila tek u ovom veku, ali toliko raspršeno, da se ne može govoriti o zasebnoj i jedinstvenoj književnosti . U Titovo vreme, jedino su dve nacionalne književnosti pisane srpsko-hrvatskim jezikom bile prihvaćene kao kompletne kategorije: srpska i hrvatska. Svaka od njih imala je dugu tradiciju i razvijala se pod različitim istorijskim i kulturnim uslovima. U nedostatku kontinuirane bosanske književne tradicije, autori muslimanskog porekla izjavljivali su svoju pripadnost ili srpskoj, ili hrvatskoj književnosti, bilo eksplicitno, bilo kroz učešće u srpskom odnosno hrvatskom književnom životu. U udžbenicima iz tog vremena, kao srpski i hrvatski navodjeni su ne samo autori iz Srbije i Hrvatske, već i iz Bosne i Hercegovine. U priručnicima i udžbenicima isticana je zajednička jugoslovenska istorija književnosti, dok je nacionalni aspekt umanjivan . Ova jugoslovenska ideologija povremeno je igrala važnu, ako ne i odlučujuću ulogu u kulturnoj istoriji Balkana. Hrvatski ilirski pokret 1830-ih i 1840-ih godina, kao i lingvistički i književni rad Vuka Stefanovića Karadžića (1787-1864) u osnovi su bili jugoslovenskog karaktera. Dvojica istaknutih književnih kritičara i intelektualaca 20. veka, Srbin Jovan Skerlić (1877-1914) i Hrvat Antun Barac (1894-1955) bili su jugoslovenski orijentisani, a nakon Drugog svetskog rata uticajni književni časopis „Književni Jug“ isticao je zajedničke srpsko-hrvatske književne aspekte. Kao jedna od ideoloških osnovica socijalističke Jugoslavije, jugoslovenska ideologija je posle Drugog svetskog rata još jednom dobila na zamahu. U nameri da se promoviše zajednička jugoslovenska književnost, u Enciklopediji jugoslovenskih pisaca iz 1971 , na primer, navode se pisci u Jugoslaviji bez obzira na njihovu nacionalnosu pripadnost. Ipak, trebalo bi istaći da su srpska i hrvatska književnost i dalje egzistirale kao dve zasebne celine. U godinama koje su usledile, objavljivane su monografije o srpskim i hrvatskim, kao i o piscima iz Bosne i Hercegovine, i udžbenici o srpskoj i hrvatskoj književnosti, ali ne i istorija bošnjačke književnosti.\n3. Nakon raspada Jugoslavije i formiranja tri nezavisne države na srpsko-hrvatskom jezičkom području, književnost i kultura uopšte su – nekad više a nekad manje – imale ulogu ključnih tačaka u naporima graditelja nacija da osiguraju i stabilizuju integritet i nezavisnost. To je dovelo do revizije istorije književnosti pisane srpsko-hrvatskim jezikom.\nShvatanje prostora različitih nacionalnih književnosti, tj. pitanje kojoj nacionalnoj književnosti odredjeni pisci pripadaju, dovelo je u nekim slučajevima do žestokih kulturnih i nacionalnih sukoba. Strane koje se nadmeću optužuju jedna drugu za svojatanje, jednu vrstu prisvajanja, ili litteris potiri što je godinama bilo popularan i efikasan način isticanja nacionalne samovažnosti. Radi se o tvrdjenjima da određeni pisci za koje se smatralo da pripadaju jednoj literaturi, sada treba, barem delimično, da pripadaju drugoj. Bio je to raskid sa ranijim nasledjem, a doživaljavalo se kao nepravda, kao nešto blisko kulturnom lopovluku, i bilo je predmet žučnih polemika ne samo u medijima već i izmedju intelektualaca i državnih ustanova.\nSvakako da ovo prisvajanje ne treba mešati sa književnim kontaktom, ili činjenicom da su se autori koji pišu (i govore) istim jezikom selili i boravili duže ili kraće vreme van granica svoje domovine. Snažna jugoslovenska osećanja tokom skoro 200-godišnjeg perioda, kao i 70-godišnja državna zajednica formirali su istoriju Srbije, Hrvatske i Bosne i stvorili takvu kulturnu klimu u kojoj se granice izmedju nacionalnih književnosti u nekim slučajevima nisu mogle ni razlikovati. Ovde je književnost formirala neku vrstu zajedničkog tržišta, gde su pisci bili prisutni i u drugim delovima zemlje i trpeli uticaje umetničkih i književnih sredina drugačijih od one iz koje potiču. Kao što je istakla Dubravka Ugrešić, poznata hrvatska književnica, širok je prostor izmedju običnog svojatanja na jednoj, i književnog kontakta na drugoj strani. Pa ipak, i o jednom i o drugom su vodjene polemike i postoji tendencija da se tvrdjenja kako je jedan autor istovremeno prisutan u dve ili čak tri nacionalne književnosti, posmatraju kao pokušaj „drugih“ da pripoje autore koji po tradiciji pripadaju samo jednoj od njih. U ovom radu neće se iscrpno navoditi brojni slučajevi stvarnog ili navodnog svojatanja, već ćemo se ograničiti na nekoliko ilustrativnih primera.\nNajpriznatije ime u jugoslovenskoj književnosti, Ivo Andrić – dobitnik Nobelove nagrade za 1961. godinu – bio je najprestižniji predmet svojatanja. Rođen je u Bosni 1862, u katoličkoj porodici, debitovao i pripadao zagrebačkim književnim krugovima za vreme Prvog svetskog rata i tokom prvih posleratnh godina. Zatim se preselio u Beograd i priključio srpskoj književnosti tokom 1920-ih godina. Shodno tome, on je danas i bosanski (jer je rođen u Bosni i uglavnom je o njoj pisao), i hrvatski (jer dolazi iz katoličke porodice i načinio je prve književne korake u Hrvatskoj), i srpski pisac (jer je veliki deo života proveo u Beogradu, tu je napisao glavna dela na srpskoj tzv. ekavskoj varijanti srpsko-hrvatskog jezika, i izričito se izjasnio kao srpski pisac). Još jedan ugledni pisac bio je Meša Selimović (1910-1982), rodjen u Bosni, ali deklarisan kao srpski pisac. U želji da dobiju svoj deo kolača, Bošnjaci su zanemarili nacionalnu pripadnost za koju se on lično opredelio, u korist mesta rodjenja i muslimanskog imena. Tako je bilo i u slučaju rodjenog Muslimana Hasana Kikića (1905-1942) koji je oduvek smatran za hrvatskog pisca, ili Skendera Kulenovića (1910-1978), takodje muslimanskog porekla, ali deklarisanog srpskog pisca.\nPošto literarno prisvajanje predstavlja reviziju istorije, bilo bi dobro videti kako i kada revizionizam funcioniše. Istoričari su ponekad prinudjeni da prepravljaju istoriju, kada se dodje do novih informacija nakon pojave novih i nepoznatih dokumenata ili nakon pristupa do tada nedostupnim arhivima. Ovo važi i za književne istoričare. Otuda se postavlja pitanje da li se novo vidjenje prostora nacionalne književnosti zasniva na novim saznanjima. Ne postoji čvrst dokaz koji bi to potvrdio. Nikakve nove bitne činjenice o životima ili delima autora mi nismo saznali. Ovaj revizionizam očigledno je zasnovan na drugim pretpostavkama. Politička situacija i nova izgradnja nacije u svakoj od zemalja, uslovljavaju stepen prisvajanja. Drugim rečima, prošlost se oblikuje prema sadašnjosti.\n4. U Hrvatskoj je 2000. godine objavljen iscrpni književni pregled Leksikon hrvatskih pisaca. U predgovoru se jasno kaže da su urednici imali velike dileme pri odlučivanju o tome koji pisci pripadaju hrvatskoj književnosti. Urednički kriterijumi su nesumnjivo jasni:\nPojam „hrvatski pisac“ odnosi se ovdje na sve one koji su pisali hrvatskim jezikom, koji su dio hrvatske književne tradicije i koji su djelovali unutar hrvatskoga kulturnog kruga. Pojam se, isto tako, odnosi i na one koji su iskazivali svoju jasnu pripadnost hrvatske književnosti (npr. neki pisci srpskoga ili bošnjačkoga podrijetla) [...] Neki uvršteni pisci nisu pripadnici samo hrvatske književnosti: kod nekih se dvojna ili čak trojna pripadnost podrazumijeva i ne dovodi u pitanje.\nOve smernice izgledale bi veoma prihvatljivo za jedan razuman pregled prostora hrvatske književnosti. Medjutim, prvi i najopštiji kriterijum ima jedan bazični nedostatak, i to zbog pretpostavke da je hrvatski jezik poseban i različit u odnosu na susedne, srpski i bošnjački. Ova pretpostavka je u saglasnosti sa zvaničnom hrvatskom jezičkom politikom. Stoga ne treba očekivati da srpski i bošnjački pisci koji pišu na svom maternjem jeziku mogu činiti deo hrvatske književnosti, čak iako „su deo hrvatske književne tradicije i delovali su unutar hrvatskoga kulturnog kruga“.\nIvo Andrić je u mladosti bio prisutan u hrvatskom kulturnom krugu i 1914. godine objavio je svoje prve pesme u poznatoj antologiji Hrvatska mlada lirika. Međutim, otišao je iz Hrvatske i preselio se u Beograd 1920. godine, tako da nije ispravno smatrati da njegova glavna dela Na Drini ćuprija, Travnička hronika, Gospođica i Prokleta avlija pripadaju hrvatskoj ili bošnjačkoj književnosti, jer su objavljena 25 godina nakon Andrićevog izjašnjavanja da je srpski pisac i jer je on godinama pisao srpskom varijantom srpsko-hrvatskog jezika.\nJoš jedan primer protivrečnosti u primeni kriterijuma je pominjanje dramskog pisca Josipa Kulundžića (rođenog u Zemunu 1899), za koga je rečeno: „Budući da je krajem 20-ih otišao iz Hrvatske te dalje pisao srpskim jezikom, K. je u hrvatskome književnom i kazališnom životu izravno sudjelovao samo desetak godina. tom kratkom razdoblju ipak pripadaju ponajbolja njegova dela [...]“. Prvi kriterijum Leksikona, da je pisanje hrvatskim jezikom neophodan uslov da bi pisac pripadao književnosti te zemlji, ponovo se pokazao nepouzdanim.\nPoslednji kriterijum Leksikona („Neki uvršteni pisci nisu pripadnici samo hrvatske književnosti: kod nekih se dvojna ili čak trojna pripadnost podrazumijeva i ne dovodi u pitanje“), mogao bi se podrazumevati i ne dovoditi u pitanje, ali u slučaju poznatog pisca Vladana Desnice (1905-1967), Srbina po rođenju, ne kaže se da bi, kao i Simo Matavulj (1852-1908) mogao s pravom pripadati i srpskoj i hrvatskoj književnosti.\n5. U Srbiji, kriterijumi su pomalo nejasni zbog toga što nakon ranije pomenute Enciklopedije jugoslovenskih pisaca iz 1971. godine, nije objavljen ni jedan priručnik o srpskim piscima. Medjutim, postoje pokazatelji u raznim udžbenicima i antologijama srpske književnosti. U kratkom pregledu srpske književnosti, Zlata Bojović, u eseju o književnosti renesanse i baroka tvrdi da je dubrovačka renesansna književnost zapravo deo srpske književnosti. Jedan argument je da se izvestan broj Srba iz Hercegovine i Srbije iselio u Dubrovnik tokom 16. veka, a drugi da su se neki od dubrovačkih renesansnih pisaca bavili temama iz srpske istorije. Još jedan primer upotrebe porekla kao jedinog kriterijuma za književnu pripadnost, jeste tvrdnja da je poznati dubrovački dramski pisac Ivo Vojnović srpskog porekla, te se s pravom smatra srpskim piscem iz Hrvatske.\n6. U Crnoj Gori je situacija još komplikovanija. Posle otcepljenja Crne Gore od Srbije 2006. godine, politička elita je uložila velike napore da se ona što više odvoji od Srbije. Uprkos tome što su se dve trećine stanovništva u anketi izjasnile da im je srpski jezik maternji, „crnogorski jezik“ je proglašen za službeni jezik države . Crnogorski pisci, počev od barda Petra II Petrovića Njegoša (1813-1851), pa do današnjih dana, smatrali su se za srpske pisce. Danas, u nastojanju da se stvori nacionalna crnogorska književnost, svi pisci koji su rodjeni u Crnoj Gori ili koji su duže ili kraće vreme boravili u njoj, smatraju se crnogorskim piscima. U izdanju Savremeni crnogorski roman, Danilo Kiš, Borislav Pekić, Miodrag Bulatović i Branimir Šćepanović uključeni su kao crnogorski pisci, mada su se lično izjašnjavali kao srpski pisci. Šćepanović je tužio izdavača zbog netačnosti; Pekić, Bulatović i Kiš – od kojih poslednji čak nije ni rodjen u Crnoj Gori – nisu više medju živima, ali je vlasnicima autorskih prava, očigledno, bilo pogodno da ih prekonoći proglase crnogorskim piscima.\n7. Bosna - jabuka razdora. Dva suprotstavljena viđenja nacije, francusko i nemačko, imala su tokom istorije odlučujuću ulogu na Balkanu. Prema francuskom konceptu, država je osnov nacije, dok je prema nemačkom naglasak na kulturnoj i jezičkoj zajednici. Sve tri sile koje su vekovima dominirale u istočnoj Evropi: Austrija, carska Rusija (i njen naslednik Sovjetski Savez) i otomanska Turska, bile su multietničke države u kojima je lojalnost imala važniju ulogu od nacionalne pripadnosti. Nemački romantičarski pokret probudio je separatistička nacionalna osećanja u istočnoj Evropi u prvoj polovini 19. veka, i od tada se Madjari, Hrvati i ostali bune protiv onoga što su doživljavali kao nacionalno ugnjetavanje od strane Austrije. Po završetku Prvog svetskog rata, principi američkog predsednika Vudro Vilsona o nacionalnom samoopredeljenju trebalo je da pomognu u iscrtavanju nove mape Evrope. Međutim, oni su u najvećem broju slučajeva bili zanemareni i na bitkama izmučenom kontinentu, ispoštovani su tek ponegde . Stvaranje Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, od 1929. godine zvane Jugoslavija, bilo je primer nedovoljnog interesovanja pobedničkih snaga za ispunjavanje Vilsonovog plana. Posle Drugog svetskog rata, kada je Jugoslavija postala socijalistička zemlja, nacionalno pitanje je rešeno ili se pokušavalo rešiti kopiranjem staljinističkog gledišta koje je naglašavalo političko, teritorijalno i ekonomsko jedinstvo. Tako je stvorena Federativna Narodna Republika Jugoslavija (FNRJ), kasnije Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija (SFRJ). Kada je novi nacionalni preporod zahvatio istočnu Evropu 1990-ih godina, i kada su dugotrajno i mučno opadanje i propast višenacionalnih država – barem u Evropi – završeni, u bivšoj Jugoslaviji gde su se sudarile centrifugalne i centripetalne sile, došlo je do oštrog sukoba izmedju dva shvatanja nacionalnog pitanja, i to možda najviše u Bosni i Hercegovini. Nezaobilazni zadatak graditelja bošnjačke nacije bilo je stvaranje bošnjačke nacionalne književnosti.\nSa porastom nacionalističkih i muslimanskih verskih osećanja poslednjih decenija 20. veka, muslimanski intelektualci su počeli da odbacuju tradicionalno shvatanje književnosti, koje prethodno nije poklanjalo dovoljno pažnje muslimanskoj književnosti. Godine 1972, godinu dana nakon priznavanja Muslimana kao nacije, objavljena je prva antologija muslimanske književnosti . Sve tri nacionalne zajednice, Srbi, Bošnjaci i Hrvati, bile su jako suprotstavljene jedna drugoj.  Rešenje međunarodne zajednice, da se formira nezavisna bosanska država sačinjena od dva entiteta, Bošnjačko-Hrvatske Federacije i Republike Srpske, nije umanjila ovaj sukob verskih i nacionalnih interesa. Govorilo se da je Bosna i Hercegovina zapravo Jugoslavija u malom, što je u izvesnoj meri tačno. To je federalna država sa dva entiteta, tri glavne religije i konstitutivna naroda, čiji faktor jedinstva nije više Tito već medjunarodna zajednica. I Srbi i Hrvati u Bosni i Hercegovini imali su književnu tradiciju i pripadali srpskoj, odnosno hrvatskoj književnosti. Manjak nacionalne bošnjačke književnosti svakako su snažno osećali graditelji bošnjačke nacije. U nameri da se prevaziđe ovaj nedostatak kontinuirane tradicije, stvorena je nova kategorija: bošnjačka književnost koja se sastoji od bošnjačke, hrvatske i srpske književnosti. Ovaj izum predstavlja još jedno podsećanje na nekadašnja jugoslovenska shvatanja i ranije pokušaje da se stvori jugoslovenska književnost. Kriterijum za pripadnost bošnjačkoj književnosti očigledno je mesto rođenja, a ne nacionalna pripadnost.\nUspostavljanja dva entiteta rezultiralo je time da je Republika Srpska, kako joj i ime kaže, srpska u svakom smislu. Veze sa Srbijom su tesne, a srpska kultura je dominantna. U Muslimansko-Hrvatskoj Federaciji, nadmetanje izmedju dva vodeća naroda veoma je prisutno i u književnosti. Bošnjački ogranak stare hrvatske kulturne institucije, Matice hrvatske, započeo je 2001. godine, uz podršku hrvatskog Ministarstva kulture, veliki projekat Hrvatska književnost Bosne i Hercegovine u 100 knjiga. Do danas je objavljena 21 knjiga, od kojih su poslednje četiri „izabrana dela bosansko-hercegovačkog dobitnika Nobelove nagrade, Ive Andrića: Prokleta avlija, Na Drini ćuprija, Travnička hronika i jedna knjiga njegovih kratkih priča“. Ako koncept o dvojnoj ili trojnoj pripadnosti pisca treba da proizvede neki utisak ili odjek, onda on mora da se odnosi na njegov/njen rad. Možemo prihvatiti gledište da prvi Andrićevi radovi pripadaju hrvatskoj književnosti, ali odredjivati čitav njegov opus kao hrvatski ili bošnjački ili bosansko-hercegovački, jeste preterivanje. Postavlja se pitanje na koji bi se drugi način, osim svojatanjem, sto knjiga moglo popuniti hrvatskim piscima iz Bosne i Hercegovine. Medjutim, kao što je objašnjeno u predgovoru ovog projekta: „U ediciju su uvršteni hrvatski književnici rodom iz Bosne i Hercegovine, kao i oni koji su rođeni izvan nje, a u njoj živjeli i stvarali [...] i to ne samo oni koji su svoja djela tiskali u knjigama već i oni koji to za života nisu uspjeli učiniti [...]“. Čini se da je „sve uključeno“ u ovom slučaju bio rukovodeći princip; slučaj brisanja granica zarad celovitosti konteksta. Sa druge strane, Bošnjaci su objavili slična izdanja, Muslimanska književnost XX vijeka (Sarajevo 1991), ili Bošnjačka književnost u 100 knjiga (Sarajevo 1999).\nStudije književnosti na univerzitetima dva entiteta, Muslimansko-Hrvatskoj Federaciji i Republici Srpskoj, najbolje ukazuju na različitost mišljenja o ovom važnom nacionalnom i kulturnom pitanju. Umesto ranijeg tradicionalnog shvatanja književnosti u Bosni i Hercegovini, kurikulum studija književnosti na Univerzitetu u Sarajevu, na najbolji način pokazuje novi, „federalistički“ koncept bošnjačke literature. Granice između tri naroda su i dalje zadržane. Bošnjački pisci su pobrojani pod tri nacionalne književnosti. Čini se da je u principu prihvaćena dvojna „književna nacionalnost“. Radikalna promena dogodila se 2006. godine, kada su Narodna i Univerzitetska biblioteka u Sarajevu uvele nove on-line kataloge, prema kojima su svi pisci rodjeni u Bosni i Hercegovini bili i jesu bošnjački pisci, bez obzira na njihovu nacionalnu pripadnost. Iz toga sledi da su svi bošnjački pisci pisali i sada takodje pišu na bosanskom jeziku. Ova promena izazvala je nove polemike.\nU Republici Srpskoj bošnjačka književnost kao sveobuhvatna kategorija ne postoji. Osim Srpske književnosti koja je zaseban i nezavisan predmet, izučavanje drugih južnoslovenskih književnosti vrši se u okviru posebnog predmeta pod nazivom Komparativne studije južnoslovenskih književnosti, koji sačinjavaju muslimanska, hrvatska, slovenačka, makedonska i bugarska književnost – dakle ne samo književnosti pisane srpsko-hrvatskim, već i slovenačkim, makedonskim i bugarskim jezikom.\n8. Uprkos političkom pritisku, koncept jugoslovenske književnosti nije bio prihvaćen zbog tradicije i izražene svesti o nacionalnoj i verskoj podeljenosti. Reči Adolfa Muschga  mogle bi se bez sumnje primeniti na jugoslovensku situaciju . U Bosni, gde su nacionalna i verska svest snažnije nego u bivšoj Jugoslaviji i gde se granice izmedju nacionalnih književnosti i dalje održavaju, mada sa drugačijom oznakom, izgledi za jedinstvenu bošnjačku književnost nisu obećavajući. Pokušaj Narodne i Univerzitetske biblioteke u Sarajevu da uvedu pojam bošnjačke literature, naišao je na oštre proteste sa srpske i hrvatske strane, te je novi sistem povučen.\nU tekućim polemikama ključni problem predstavlja jezik, pošto je srpsko-hrvatski policentričan jezik, kao engleski ili nemački i brojni drugi jezici . Ne postoje teškoće u odredjivanju da li je neki pisac Englez ili Irac ili Amerikanac, Nemac ili Austrijanac. Premda su islandski pisci kao Jóhann Sigurjónsson (1880-1919), Gudmundur Kamban (1888-1945) ili Gunnar Gunnarsson (1889-1975) pisali na danskom jeziku, niko ne smatra da pripadaju danskoj književnosti. Štaviše, mi u Danskoj ne smatramo Henrika Ibzena „našim dramskim piscem“ samo zbog toga što je Kuću lutaka napisao na danskom.\nNacionalna pripadnost ili poreklo je nepouzdan argument, barem na Balkanu. U tako mešovitom etničkom regionu kao što je Balkan, ponekad je sasvim uzaludno insistirati na nacionalnosti. U nekim slučajevima teško je zaključiti da li bi odredjeni pisac trebalo da pripada jednoj ili drugoj nacionalnoj književnosti, pošto su se na Balkanu burni istorijski periodi smenjivali sa periodima mirnije koegzistencije. U jednom eseju, hrvatski intelektualac Predrag Matvejević pominje dugu kolonu istaknutih hrvatskih i srpskih pisaca i umetnika vrlo „mešovitog“ porekla, ali na kraju zaključuje da bi mogao pomenuti još mnogo primera, „ali nisam siguran da bi to pomoglo onima koji kulturu vide u „etnički čistim“ kategorijama“ . Prema Matvejeviću, otac čuvenog srpskog pisca Milorada Pavića bio je Hrvat, a majka Srpkinja. Pavić je izabrao (njegovi razlozi za ovaj izbor su nebitni) da bude srpski pisac, ali isto tako je mogao izabrati da bude hrvatski pisac.\nNe smatramo da piščev izbor teme odredjuje njegovu/njenu književnu pripadnost. Karen Bliksen, na primer, opširno je pisala o Africi, ali se ne može reći da je bila afrički pisac. Na isti način, ni Ivo Andrić niti Meša Selimović, koji su pisali o Bosni, niti renesansni pisci iz Dubrovnika koji su beležili srpsku istoriju, nisu bošnjački ili srpski pisci.\nNi jedan od ranije pomenutih kriterijuma nije validan sam za sebe. Svakako da se najveći deo srpskih ili hrvatskih pisaca bespogovorno i bez ikakve rasprave može smestiti u svoje literarne predele. Kod jedne grupe pisaca sa izraženijim mešovitim poreklom, moglo bi biti poteškoća. Prema tome, lični izbor treba da bude presudan. Kada živim piscima postave pitanje, oni po pravilu kažu da pripadaju ovoj ili onoj književnosti, ili im zapravo nije ni stalo. Pravo svojatanje je lov na mrtve duše.\nNema sumnje da je na srpsko-hrvatskom jezičkom području u celini, politika ovladala osnovnim principima bavljenja nacionalnim književnostima, što je poznato iz drugih policentričnih jezika, kao što su engleski ili nemački. Stoga bi možda bilo uputno skrenuti pažnju na neke čvrsto utemeljene logičke postupke pri odlučivanju o nacionalnoj pripadnosti pisaca. U načelu, nezavisni književni istoričari, a ne političari ili bibliotekari, trebalo bi da odlučuju o tome ko pripada jednoj ili eventualno većem broju nacionalnih književnosti. Očigledno je da samo jedan kriterijum ne može biti dovoljan u odredjivanju pripadnosti pisca. U srpsko-hrvatskoj kulturnoj realnosti, tradicija bi trebalo da ima važniju ulogu od jezika, a lična odluka važniju ulogu od mesta rodjenja.\nAko sledimo logički postupak, mogla bi se izbeći dalja zabuna.\nPostulat br. 1:\nPremisa: Svi pisci koji pišu na engleskom jeziku pripadaju engleskoj književnosti.\nPremisa: Karen Bliksen piše na engleskom jeziku.\nZaključak: Karen Bliksen je engleski pisac.\nOvaj dokaz nije validan. Osim Karen Bliksen (koja je danski pisac), američki, australijski, irki, indijski ili pakistanski pisci pišu na engleskom jeziku.\nPostulat br. 2:\nPremisa: Svi pisci rođeni u određenoj zemlji, pripadaju književnosti te zemlje.\nPremisa: Ežen Jonesko je rođen u Rumuniji.\nZaključak: Ežen Jonesko je rumunski pisac.\nPostulat br. 2 takođe nije validan, jer postoje pisci koji su rođeni u odredjenoj zemlji, ali ne pripadaju njenoj književnosti. Jonesko se smatra francuskim piscem.\nPostulat br. 3:\nPremisa: Svi pisci koji su rođeni u Kanadi i pišu na engleskom jeziku, pripadaju kanadskoj književnosti.\nPremisa: Sol Belou je rođen u Kanadi.\nZaključak: Sol Belou je kanadski pisac.\nPostulat br. 3 predstavlja još jedan primer nevalidnog aksioma, jer Sol Belou ne pripada kanadskoj, već – shodno ličnoj odluci – američkoj književnosti.\nU nekoliko navrata ovi napori poprimili su groteskne razmere, kao na pr. u zakonima o upotrebi hrvatskog jezika koji kriminalizuju upotrebu „ne-hrvatskih“ reči u službenom govoru. Lingvisti i ostali koji održavaju jezičku zajednicu sa Srbima, žestoko su napadnuti. Manjkavost vokabulara kao diskriminativni faktor medju varijantama srpsko-hrvatskog jezika, jasno se vidi iz toga što su reči hrvatskog porekla usvojene i koriste se u srpskom jeziku. Dok hrvatski čistunci zabranjuju nehrvatske reči i čak smišljaju nove, Srbi su prihvatili i dalje prihvataju veliki broj hrvatskih reči. Neke od njih, kao što su prozor, brojka, ishod, tečaj, najaviti, navodno, suglasnik, potpuno su izgubile hrvatsko obeležje i trenutno se koriste u Srbiji. Reči kao sedmica, konobar, razina, polaznik, nakon, poput i dalje imaju hrvatski prizvuk, ali su i pored toga u širokoj upotrebi u Srbiji.\nU cilju izbegavanja čisto verskog značenja koje je pojam „muslimanski narod“ u bivšoj Jugoslaviji zapravo imao, sadašnja vlast je preuzela naziv Bošnjaci. Prema podacima iz Činjenica o svetu CIA za 2000. godinu, najveću etničku grupu u Bosni čine Bošnjaci (48%), Srbi (37,1%) i Hrvati (14,3%). Termin bošnjački se koristi za označavanje jezika, kao srpski i hrvatski u Srbiji odnosno Hrvatskoj. Time se ne osporava lingvističko jedinstvo srpsko-hrvatskog jezika.\nO „ratu“ oko nezavisnog crnogorskog jezika, up. Jezička situacija u Crnoj Gori - norma i standardizacija, Podgorica 24-25. maj 2007. (u štampi)\nM. S. Lalević, Sinonimi i srodne reči srpskohrvatskog jezika, Beograd 2004.\nKao i u mnogim drugim zemljama, prvi korak ka ustanovljavanju moderne književnosti započeo je narodnom književnošću. Tako je Kosta Herman objavio zbirku muslimanskih narodnih pesama Narodne pjesme Muhamedanovaca u Bosni i Hercegovini I-II, Sarajevo 1888-1889, a Mehmed-beg Kapetanović Ljubušak, Narodno blago, Sarajevo 1888.\nTako se Meša Selimović (1910-1982), i pored svog čisto muslimanskog imena, izričito deklarisao kao srpski pisac, dok je Hasan Kikić (1905-1942) smatran za istaknutog hrvatskog pisca.\nUp.: A. Barac, Jugoslovenska književnost, Zagreb 1959, i D. A. Stefanović, V. Stanisavljević Pregled jugoslovenske književnosti I-IV, Beograd 1975, udžbenik o književnosti upotrebljavan u srednjim školama širom Jugoslavije (obratiti pažnju na jedninu u oba slučaja: „jugoslovenska književnost“).\nJugoslovenski književni leksikon, prir. Ž. Milisavac, Novi Sad 1971; 1984.\nSveobuhvatni pregled Muhsina Rizvića objavljen je pod naslovom Književni život Bosne i Hercegovine izmedju dva rata I-III, Sarajevo 1980, ali to je bio pregled kulturnih tokova tokom odredjenog vremenskog perioda, a ne sveobuhvatna istorija bošnjačke književnosti. Isto važi i za delo Predraga Palavestre Književnost mlade Bosne, Sarajevo 1965.\nOve polemike su, po mom mišljenju, ubedljiv dokaz da je srpsko-hrvatski jedan jezik. Ne postoje slične razmirice izmedju na pr. slovenačke književnosti na jednoj i hrvatske ili srpske književnosti na drugoj strani.\nLeksikon hrvatskih pisaca, prir. D. Fališevac, K. Nemec, D. Novaković, Zagreb 2000; up. M. Solar, Književni leksikon. Pisci, djela, pojmovi, Zagreb 2007, str. VI-VIII\nPoređenja radi, niko ne bi smatrao da dela Aksela Sandemosea (1899-1965), Danca po rodjenju, pripadaju danskoj književnosti nakon što je napustio Dansku 1930. godine i naselio se u Norveškoj.\nLeksikon hrvatskih pisaca; up.: M. Solar, Nav. delo, str. 406.\nR. Marinković, N. Milošević-Đorđević, Z. Bojović, D. Ivanić, N. Petković, Kratak pregled srpske književnosti, Beograd 2000.\nIsto, str. 53-73.\nPripovijetka srpskih pisaca iz Hrvatske, prir. D. Ivanić, Zagreb 2005.\nUp. bel. br. 3.\nTako je plebiscitom 1920. godine Danskoj vraćena severna Šlezija, koju je Prusija zauzela 1864.\nBiserje: izbor iz muslimanske književnosti, prir. A. Isaković, Zagreb 1972.\nOvaj očigledno dugotrajan sukob, jedna je od glavnih tema u delima Ive Andrića o Bosni.\nNa pitanje o postojanju švajcarske nacionalne književnosti, Adolf Muschg je odgovorio (F. Bondy, I. Frenzel, J. Kaiser, L. Kopelew, H. Spiel, Harenberg Lexikon der Weltliteratur, V, Dortmund 1995, str. 2618): „[...] es gibt keine Schweizer Literatur [...] es gibt Autoren aus der Schweiz [...]“. („[...] ne postoji švajcarska književnost [...], postoje pisci iz Švajcarske [...]“).\nP. Jacobsen, Dansko-norveške književne veze iz perspektive državne i jezičke zajednice, u Odnosi, susreti i komunikacije južnoslovenskih književnosti u prvoj polovini 20. stoljeća, Zbornik radova sa znanstvenog skupa, Zagreb 1983, str. 42-45.\nS. Kordić, I dalje jedan jezik, Sarajevske sveske, 2005, 10, str. 83-85; Ista, Forum, Studi Slavistici, III, 2006, str. 323-331.\nP. Matvejević, Prilozi za raspravu o pripadnosti i porijeklu, Zarez, 155, 19/05/2005.\nWho’s Whose? The Balkan Literary Context, Studi Slavistici, 5/2008, p. 267-279. Objavljeno u prevodu na srpski B. Popović u knjizi Per Jakobsen: Južnoslovenske teme / Priredili Dejan Ajdačić, Persida Lazarević Di Đakomo. - Beograd: SlovoSlavia, 2010.\nНа Растку објављено: 2010-06-08\nДатум последње измене: 2010-06-08 14:47:06


PLAVETNILOM CRTA ŠUMADIJU: Neobična izložba Ivane Marinković Racić u Modernoj galeriji kulturnog centra u gornjem milanovcu | Novosti.RS\nPLAVETNILOM CRTA ŠUMADIJU: Neobična izložba Ivane Marinković Racić u Modernoj galeriji kulturnog centra u gornjem milanovcu\n15. 03. 2021. u 16:02\nIZLOŽBA neobičnih slika i crteža, čija autorka je Ivana Marinković Racić iz Gornjeg Milanovca, otvorena je u Modernoj galeriji ovdašnjeg Kulturnog centra, i traje do 22. marta.\nIvana sa "Dedom" i "Kompozitorom" / Foto M. Bošnjak\nPo struci industrijska dizajnerka, Ivana u svojim delima prožima elemente realnog, romantičnog a najviše impresionističkog, uz pomalo apstraktnih motiva.\n- Kroz svoja ostvarenja, plavetnilom crtam Šumadiju, a slike su mi inače pune kolorita - veli ova umetnica.\nPoznati akademski slikar iz ovog grada Ilija Drašović, doajen slikarstva u Šumadiji u devetoj deceniji života, smatra da Ivanin izloženi opus spada u vrhove srpskog slikarstva.\nIZLOŽBA ILUSTRACIJA: U Zavičajnom muzeju Petrovac na Mlavi radovi Bože Veselinovića\n15. 03. 2021. u 10:02\nSTARO SMEDEREVO U SLIKAMA: Postavljena je izložba fotografija "Staro Smederevo u slici"\n- Ona u svoje kompozicije unosi i snove, neobična fantastična snoviđenja, dečju igru, imaginarne predele, čas realne, čas nepredvidive. To osmišljeno poigravanje temom odvodi je u detinjstvo, u nepregledne motive mašte, sećanja na neprolaznost i iskrenost dečje duše, dečje igre pune stvarne osećajnosti, bezbrižnosti i beskraja - kaže kustos Radoš Gačić, urednik likovnih programa Kulturnog centra.\nI u tehnikama kojim ova umetnica stvara svoja dela, postoji velika raznovrsnost i različitost. Tako se isprepliću crteži, slike na platnu, drvetu, dasci, starim etno-predmetima...\nModerna galerija Gornji Milanovac Izložba Ivana Marinković


Azija « Strane ličnosti « Zabava « media1\nPolitika TEMEIzbori 2014Izbori 2012Sukobi na barikadamaDešavanja u LibijiPregovori Beograd-PrištinaHapšenje Mladića Ekonomija Ekonomska politikaFinansijeBiznis Društvo Komunalne vestiZanimljivostiCrna hronikaHronikaTEMEPoplaveKorupcijaParada ponosa Sport FudbalKošarkaTenisRukometOdbojkaVaterpoloOstali sportoviZanimljivostiTEMESP 2014Crvena ZvezdaPartizan Život Auto svetPutovanjaZdravljeKuća i PorodicaGastronomijaDizajnModaLjubav i lepotaNaukaIstorijaZanimljivosti Kultura PozorišteKnjiževnostFilm i TVUmetnostMuzika Zabava Domaće ličnostiRijaliti programStrane ličnosti Tehnologija HardverIgriceInternetMobilni / TabletSoftverTehnika Mišljenja Svi kolumnisti na jednom mestu Statistika\nAzija Strane ličnosti Azija Vesti dana\nPublika u transu 90 minuta! Dženifer Lopez EROTSKIM nastupom šokirala (Blic)\nBlic 3 izvora 0 22.09.2014. Njena guza privlačila je pažnju davno pre nego što su se pojavile Kim Kardašijan, Igi Azeleja ili Niki Minaž... Prva dama Japana: Muž mi pomaže oko kućnih poslova (Blic)\nBlic 1 izvor 0 05.09.2014. Prva dama Japana Akie Abe je izjavila da ima toliko puno obaveza da se dešava da pranje sudova i iznešenje đubreta spadne na premijera. Kristijano Ronaldo u reklami za čudnu napravu! (TV Prva)\nTV Prva 2 izvora 0 07.08.2014. Fudbaler reklamira nešto što se zove "Pao Facial Fitness". Dok svi ostali glumci u reklami pokazuju kako se upotrebljava, samo Ronaldo očigledno nije pristao da spravu stavi u usta... Hit na internetu: Kad pleše Kim Džong-un, a onda mu se pridruže Obama, Putin, Bin Laden… (Svet)\nSvet 2 izvora 0 23.07.2014. Duhoviti montirani video prikazuje vođu Severne Koreje Kima Džong-una kako pleše u najrazličitijim situacija,a društvo mu u nekoliko navrata prave i predsednici Barak Obama i Vladimir Putin, kao i premijer Japana Šinzo Abe, prenosi BBC. Nazvan “Debeljko broj 3″, video potiče od jednog Kineza koji je prvi put montirani snimak nedavno predstavio na svom profile Reditelj iz Indije postao zvezda u Srbiji (TV Prva)\nTV Prva 1 izvor 0 16.07.2014. O životu reditelja S. Šridara vlada veliko interesovanje u Srbiji. Zašto se niko pre njega nije setio da snimi film o Kraljeviću Marku? Jordanska princeza Haja Bint al Husein stigla u Srbiju (Blic)\nBlic 3 izvora 0 29.06.2014. Gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević primio je danas u Gradskoj kući jordansku princezu Haju Bint al Husein (40), koja je ujedno i predsednik Međunarodne konjičke federacije. Severna Koreja proglašava ratno stanje zbog Džejmsa Franka? (Kurir)\nKurir 2 izvora 0 25.06.2014. Severna Koreja je otišla tako daleko da je puštanje tog filma u bioskop proglasila ratnim stanjem Mik Džeger: Započeo romansu sa 43 godine mlađom balerinom (Hello magazin)\nHello magazin 7 izvora 0 15.06.2014. Misteriozna žena sa kojom je Mik Džeger uslikan na balkonu ovog meseca je balerina koju je Mik upoznao dve nedelje pre samoubistva njegove devojke Loren Skot. Melani Hamrik, balerina je 43 godine mlađa od Mika navodno je prema rečima izvora bliskog paru, upoznala frontmena Stonsa pre nekoliko meseci u Japanu. Paparaci su ih uslikali još [...] JEDNOJ JE 45, DRUGOJ 20! Da li možete da provalite ko je majka a ko ćerka? (FOTO) (Telegraf)\nTelegraf 1 izvor 0 14.06.2014. Manekenka Masako Micutani koja je veoma popularna u Japanu ima 45 godina, a izgleda mlađe od svoje dvadesetogodišnje ćerke ANĐA NALJUTILA KINEZE: Ona je poremećeni pristalica Tajvana! (Kurir)\nKurir 5 izvora 0 12.06.2014. Sugerišući da su Tajvan i Kina potpuno odvojene zemlje glumica je naljutila kineske komuniste koji ne priznaju vladu Republike Tajvana i smatraju ga delom Narodne Republike Neverovatan spoj! Pogledajte sa kim je Psaj napravio novi hit (Blic)\nBlic 8 izvora 0 09.06.2014. Južnokorejski muzičar Psaj i reper Snup Dog snimili su pesmu "Hangover", koja pretenduje da obori milionske preglede koje je postavio Psaj. Da li je ovo novi "Gangnam Style"? (B92)\nB92 1 izvor 0 08.06.2014. Nakon što je svetu pomalo dosadio "Gangnam Style", čini se da je na pomolu novi južnokorejski hit. OVO JE NAJMLAĐI DI-DŽEJ NA SVETU: Ima samo 10 godina a već “prži” ko mator! (VIDEO) (Telegraf)\nTelegraf 1 izvor 0 30.05.2014. Kai Song nastupa u najpoznatijim njujorškim klubovima, objavio je i album, i svi su ubeđeni da je rođen da bude zvezda Makartni se oporavio i napustio Japan (Beta)\nBeta 1 izvor 0 27.05.2014. TOKIO, 27. maja 2014. (Beta-AFP) - Britanski muzičar, bivši član\nBitlsa Pol Makartni napustio je Japan u noći izmedju ponedeljka i\nutorka, posle oporavka od virusne infekcije zbog koje je bio primoran\nda otkaž.. Pol Makartni u Japanu posle 48 godina (Beta)\nBeta 1 izvor 0 10.05.2014. TOKIO, 10. maja 2014. (Beta-AFP) - Bivši član Bitlsa, britanski\nmuzičar Pol Makartni, održaće 21. maja u hali Budokan u Tokiju prvi\nkoncert posle 48 godina, kada je 1966. godine nastupio s Bitlsima... Sve istaknute vesti Vreme


Počinje druga sezona MTV Reporteri – CLUBBING.RS\nPočinje druga sezona MTV Reporteri\nMarch 22, 2012 • No Comments •Latest\nMTV-jeva emisija, koja je dala šansu mladima da kažu šta je njima važno i na koje problema nailaze u svojoj lokalnoj zajednici, traži nove reportere!\nU drugoj sezoni, MTV će otići korak dalje u nastojanju da doprinese popularizaciji istraživačkog novinarstva među mladima i ukazivanju na aktuelne probleme u zajednici. Ovog puta priliku da skrenu pažnju na nedostatke iz svog okruženja ponovo će imati mladi ljudi sa inicijativom iz svih krajeva Srbije!\nA kako su republički izbori „iza ćoška“, emisija „MTV Reporteri“ predstavlja odličan način da se političarima skrene pažnja na aktuelne probleme u Srbiji, naročito u vreme predizbornih obećanja. Kredibilitet stečen zahvaljujući uspehu prve sezone doprineo je boljoj institucionalnoj podršci projektu u periodu koji sledi.\nKako izgleda kada se mladima iz Srbije pruži šansa da ukažu na probleme iz njihove lokalne zajednice na kreativan i zanimljiv način, imali ste priliku da vidite u okviru prve sezone serijala “MTV Reporteri”, emitovane na MTV kanalu tokom novembra 2011. godine. Mladi reporteri ukazali su na mnoga važna pitanja, a u tome su im pomogla poznata TV lica koja su im se pridružila u ulozi mentora, dok je MTV doprineo edukaciji mladih u rešavanju njima bitnih problema.\nGaleb ponovo u ulozi MTV voditelja\nSve ovo je zabeleženo kroz 12 zanimljivih priča, za koje su gledaoci imali priliku da glasaju na sajtu www.mtvreporteri.com i donesu pobedu najboljem MTV Reporteru! Titulu “najboljeg” MTV Reportera u prvoj sezoni odneo je Predrag Žambok iz Sremske Mitrovice, za svoju priču o nepostojanju bioskopa u ovom gradu.\nMTV će i ovog puta odabrati 12 najzanimljivijih priča od onih koje budući MTV Reporteri budu predložili u prijavama na web adresi www.mtvreporteri.com. Ni ovoga puta neće izostati nesebična i stručna mentorska podrška od strane već etabliranih novinara.\nU protekloj sezoni to su bili Mašan Lekić i Jasna Jovanović sa TV Prva, Kristina Radenković i Miloš Milić sa RTS-a, Dušan Šaponja i Dušan Čavić – autori kultnog serijala „Ciklotron“, Aleksandra Godfroa sa B92 i drugi – a za drugu sezonu MTV je ponovo pripremio impresivan spisak uspešnih novinara koji će mladim kandidatima pružiti uvid u sve faze istraživačkog procesa.\nPrijavljivanje je već počelo i zato ne propustite priliku da podelite svoju priču! Bilo da su to problemi u vezi sa korupcijom, nezaposlenošću, celokupnom ekonomskom situacijom, problem zaštite životne sredine, ili bilo šta drugo što vam se učini važnim, sada postoji način da za to sazna veliki broj ljudi.\nPoznato lice MTV kanala – Galeb Nikačević Hasci-Jare, ponovo će se naći u ulozi voditelja. Sa MTV ekipom i poznatim novinarima uputiće se u gradove Srbije kako bi dodatno ukazali na značaj problema koje su MTV Reporteri prijavili u svojim lokalnim zajednicama.\nOd 17. aprila u okviru projekta «MTV Reporteri» imaćete priliku da ovih novih 12 neverovatnih priča vidite na MTV kanalu. Zato požurite: iskoristite vreme predizbornih obećanja, popunite prijavu na www.mtvreporteri.com i možda baš vi pomognete u rešavanju nekog problema i budete novi MTV Reporter!


10 koraka do idealne kućne kancelarije | Marija Trifunović\n10 koraka do idealne kućne kancelarije\nod strane Marija Trifunovic | сеп 23, 2017 | VA\nRad od kuće daje neverovatan osećaj slobode. Ukoliko ste tek nedavno počeli sa radom od kuće, osvestićete taj osećaj slobode ubrzo i mnooogo će vam prijati.\nNe morate da ustajete ranije kako biste stigli na posao. Jednostavno, vaša kancelarija je udaljena od vas nekoliko koraka koje možete prepešačiti i u sobnim papučama.\nBaš vas je briga gde ste juče parkirali auto. Ili kada je red vožnje autobusa koji staju na stanici u blizini vašeg doma. Ne treba ni da pišem o tome da nema potrebe da brinete o odevnim kombinacijama ili kupovini doručka u trku do zgrade u kojoj radite, jer nema šefa koji gleda kada je ko došao na svoje radno mesto.\nMožda na prvi pogled deluje nevažno, ali ukoliko radite od kuće, trebalo bi da svoj radni prostor opremite potrebnim stvarima za rad. Pravljenje kućne kancelarije po svojoj meri olakšaće vam rad sa klijentima, a vaša profesionalnost i produktivnost će doći do izražaja.\n10 koraka do vaše kućne kancelarije\n#1 Radni sto\nNa radnom stolu će vam se nalaziti desktop ili laptop računar i ostali uređaji. Takođe, tu je rokovnik, olovke, a njih svakodnevno koristite. Sto bi trebalo da bude dovoljno veliki za sve što vam je potrebno i dovoljno visok da ne osećate bol u rukama i leđima dok radite.\n#2 Udobna stolica\nUdobna stolica je drugi komad nameštaja čija važnost se često uvidi tek nakon nekoliko godina rada u sedećem položaju. Ukoliko imate mesta u svom radnom prostoru i, naravno, novca nabavite kvalitetnu kancelarijsku stolicu sa udobnim sedalnim delom, naslonom i točkićima.\n#3 Samo vaš radni prostor\nAko ste srećnik koji ima odvojenu radnu sobu u svom domu, blago vama! Ako ipak morate da “ukradete” deo prostora od svoje dnevne ili spavaće sobe, kuhinje ili trpezarije taj svoj kutak, ipak, malo izdvojite. Napravite novi razmeštaj ili nabavite paravan. Neka on ima isključivo namenu vašeg radnog prostora.\nPomenuti računar sa odgovarajućom brzinom procesora i ostalim performansama vam je glavni saveznik u radu. Ukoliko tek planirate da ga kupite za posao, najbolje je da se posavetujete sa prodavcima u prodavnicama računara i računarske opreme. Napomenite im za koje namene vam je potreban i dobićete preporuke, pa će vam tako izbor pri kupovini biti olakšan.\n#5 Eksterna memorija\nObezbedite neku eksternu memoriju gde ćete čuvati svoje podatke. Bolje je da budu sačuvani na više mesta. To može biti USB flash memorija ili, još bolje, neki eksterni HUB. Nekim klijentima je važno da znaju da li su njihovi podaci sačuvani kod vas. Naravno, možete uz to koristiti i Cloud varijantu, na primer koristeći GoogleDrive.\n#6 Mobilne aplikacije za hitne pozive\nAko radite sa klijentima iz inostranstva trebalo bi da instalirate na svom mobilnom telefonu aplikacije kao što su WhatsApp ili Viber. One su vrlo korisne za eventualne hitne pozive kada niste pri svom računaru. Tu su i Google Hangouts ili Skype aplikacija za telefon. Njih, svakako, možete koristiti i za domaće klijente.\n#7 Slušalice sa mikrofonom\nVerbalna komunikacija preko Zoom ili Skype programa na kompjuteru (ili telefonu) mnogo je lakša kada imate slušalice sa mikrofonom. Retko je i kod nas i kod klijenta ili saradnika savršena tišina, pa se korišćenjem slušalica sa mikrofonom olakšava razgovor.\nUkoliko neka dokumenta čuvate u štampanoj formi, obezbedite registratore radi arhiviranja i preglednije klasifikacije. Ako vam kasnije bude neki papir zatrebao, lakše ćete ga pronaći.\n#9 Spiralno ukoričena sveska\nBilo da ste ljubitelj klasičnih rokovnika ili, poput mene, volite aplikacije koje pomažu da se obaveze što bolje isplaniraju, organizuju i završe, korisno je da na svom stolu imate spiralno ukoričenu svesku. Ona vam pomaže da brže napravite zabeleške, a jednostavnija je za upotrebu od recimo, tvrdo koričenih rokovnika ili svezaka.\n#10 Sitnice koje olakšavaju posao\nPri ruci imajte olovke, markere, heftalicu, bušač papira i držač za vizit karte. Ukoliko volite da vam nove ideje, motivacione poruke ili rokovi budu uvek vidljivi, evo predloga. Okačite iznad stola belu tablu za pisanje tzv. Whiteboard ili tablu od plute za kačenje papirića.\nVaša kućna kancelarija treba da je, pre svega, funkcionalna, jer posao je posao ma gde ga radili. U radnom okruženju povećaćete svoju produktivnost i lakše ćete se organizovati. Naravno, kada poželite da radite iz obližnjeg kafića, dvorišta ili jednostavno iz svog kreveta, uradite to. Svaka promena dobro dođe, a vaša kućna kancelarija ostaje vaša baza.\n← Trikovi za tip-top članak na sajtu 3 super saveznika za vašu prisutnost na društvenim mrežama →


Đoković: Tragedija zakopala ratne sekire – Nadlanu.com\nĐoković: Tragedija zakopala ratne sekire\nObjavljeno 7. avg 2014. / 10:17:44\nĐoković je u intervjuu televiziji BHT1 rekao da da mu je ispunilo srce i dodatno ga motivsalo to što je primetio da su u regionu u kojem je nedavno besneo rat u tim trenucima "zakopane sve sekire" i na površinu isplivala ljudska solidarnost.\nKako je prenela agencija Fena, Đoković je svoju humanost u velikoj prirodnoj tragediji koja je pogodila njegovu zemlju Srbiju, kao i BiH i Hrvatsku, skromno komentarisao.\nZa njegovo animiranje svetskih medija u trenutku poplava, koji dotad nisu izveštavali o tome, kao i za druge aktivnosti u pomoći postradalima u Srbiji, BiH i Hrvatskoj, Đoković kaže da "nije učinio ništa posebno".\nNa pitanje da li ima prijateljstva između Nadala, Federera i njega, Đoković je odgovorio da se "vrlo poštuju i da to daje pozitivnu poruku o njihovom sportu".\n"Imali smo naravno faze gde je rivalstvo između nas imalo određenu eskalaciju u nekom periodu i onda postoje faze gde možda ne pričamo jedan sa drugim ili trećim neko vreme, ali generalno vrlo korektan odnos, poštovanje, uvažavanje", istakao je, između ostalog, Đoković.\nDa podsetimo, teniser Novak Đoković je tokom poplava donirao veliku sumu novca za pomoć poplavljenim područjima i pomoć ugroženim ljudima.


[es] - Ne rade 3D efekti u SLED-u\n04.10.2004. Rad sa listama u C-u. Standardni primeri. Optimiz..\nNe rade 3D efekti u SLED-u\n[es] :: Linux desktop okruženja :: Ne rade 3D efekti u SLED-u\n[ Pregleda: 1578 | Odgovora: 4 ] > FB > Twit\nNe rade 3D efekti u SLED-u 10.04.2011. u 11:24 - pre 108 meseci\nInstalirao sam Suse Linux Enterprise Desktop (GNOME Desktop) na masinu sa nvidia geforce 9800GT grafickom karticom. Skinuo sam drajver sa oficijalnog sajta i instalirao, ali kada sam pokusao da aktiviram 3D effekte dobio sam poruku:\nDesktop effects are not supported on your current hardware / configuration.\nGraficka kartiica je jaka tako da je najverovatnije problem sa drajverima.\nRe: Ne rade 3D efekti u SLED-u 10.04.2011. u 11:32 - pre 108 meseci\nJesi li odatle skinuo one-click installer ?\nRe: Ne rade 3D efekti u SLED-u 10.04.2011. u 14:36 - pre 108 meseci\nMislio sam na nvidia sajt, a ovo je za opensuse ne sled.\nRe: Ne rade 3D efekti u SLED-u 10.04.2011. u 14:46 - pre 108 meseci\nOvo je jedino sto sam nasao za Enterprise Desktop. U svakom slucaju mozes i da kontaktiras njihovu tehnicku podrsku - za to i sluzi :)\nRe: Ne rade 3D efekti u SLED-u 11.04.2011. u 16:21 - pre 108 meseci\nRegistrovani: 6 ( SlobaBgd, miskot, guja011, Antoniomel, obsidian11, vucko47 )


Hokejaši Spartaka učestvovali u međunarodnom kampu u Budimpešti | (Vesti - 26. 08. 2014) Subotica.com\nHokejaši Spartaka učestvovali u međunarodnom kampu u Budimpešti\n26.08.2014. u 08:24h\nU Budimpešti je od 18. do 24. avgusta održan kamp na ledu koji je organizovao "Hockey without borders" iz Kanade i na kojem su učestvovali igrači iz HK "Spartak" Subotica, HK "NS Stars" Novi Sad i HK "Vukovi" Sarajevo.\nNa pripremnom kampu pred početak aktivnosti i nastupa na turnirima i utakmicama u Srbiji i Mađarskoj, učestvovalo je ukupno 34 dece iz tri gore navedena kluba, koji su vredno trenirali pod stručnim nadzorom trenera iz Kanade Metjua Robinsa i Krega Klinkhofa.\nNa kampu je sproved mini program koji je obuhvatio sve osnovne i napredne elemente u igri, i ukupno je odrađeno 20-ak sati na ledu (od toga i jedna prijateljska utakmica i jedan mini turnir, kao i jedan specijalizovani golmanski trening), zatim 7 sati treninga "na suvom", kao i 4 sata "teorijske" nastave.\nPored izuzetno potrebnih hokejaških elemenata, deca iz tri kluba su imala priliku da puno vremena provedu i u zajedničkom druženju i obilasku zanimljivosti u samoj Budimpešti, čime je dodatno unapređena i do sada uspešna saradnja ovih klubova.\nFoto: Hokej klub "Spartak"\nPo planu i programu HK "Spartak" seniori ovog kluba 13. i 14. septembra učestvuju na III međunarodnom turniru u InLine hokeju "Tapir Kup 2014" u Zagrebu (Hrvatska) gde će učestvovati 12 ekipa iz 5 država, dok selekcije U8 i U10 u Budimpešti na otvaranju nove sezone 27. i 28. septembra imaju svoj prvi zvanični nastup, na kojem će učestvovati preko 50 ekipa. Već polovinom oktobra sa nastupima kreće i MIX ekipa HK "Spartak" u VUB Prvenstvu Mađarske\nU HK "Spartak" se nadaju da će ledena ploča na Gradskom klizalištu u Subotici biti postavljena do polovine novembra, kako bi se što pre uključili u takmičarski ritam.\nhokej klub spartak hokejaški klub spartak


Beogradski glas (Beta) – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas na sastanku sa specijalnim izaslanikom predsednika SAD Donalda Trampa za dijalog Beograda i Prištine Ričardom Grenelom da je kompromisno rešenje kosovskog u interesu stabilnosti i budućnosti celog regiona te da može biti postignuto samo uvažavanjem legitimnih interesa Srbije.\n„Cilj je da naše partnere u Srbiji i na Kosovu dovedemo do sveobuhvatnog rešenja kako bi se razrešile tačke sukoba u regionu. Obe strane će morati blisko i brzo da saradjuju, gledajući u budućnost“, istakao je on.\nOznakeNaslovna-centar Naslovna-traka Tramp Vučić\n„Ako opozicija hoće da bojkotuje izbore, neka bojkotuje, šta nas briga“


Prvi studij sociologije u Bosni i Hercegovini započinje sa osnivanjem Katedre za filozofiju 1956. godine. Odsjek je prvobitno djelovao kao Odsjek za filozofiju i sociologiju da bi se 2010. godine Odsjek za sociologiju osamostalio. Prvi nastavnici na Odsjeku (od 1956.) bili su profesori Ante Fiamengo, Andrija Krešić, Ivan Focht i Šefkija Žuljević, a nekoliko godina kasnije, Odsjek je kadrovski ojačan novim nastavnicima i saradnicima: Vanja Sutlić, Muhamed Filipović, Abdulah Šarčević, Ante Pažanin i Olga Kozomara.\nNa Odsjeku se, od 2010. godine, ostvaruje studij temeljnih socioloških disciplina i recentnih pitanja relevantnih za savremenost. U tom smislu, na Odsjeku za sociologiju se kontinuirano proučavaju discipline koje potpadaju pod oblast društvenih i političkih teorija, a korespondiraju sa srodnim studijima sociologije u akademskim zajednicama u svijetu. Odsjek periodično organizuje regionalne i međunarodne konferencije iz oblasti društvenih nauka čime se legitimira u međunarodnom akademskom prostoru.U pogledu naučnih istraživanja, na Odsjeku su odbranjene doktorske disertacije koje kritički tematiziraju najznačajnija imena i probleme klasične i savremene sociologije, a tiču se kritike zapadnoevropske slike društva, savremenih teorijskih i empirijskih problema, teorijske i historijske sociologije (Opća sociologija, Historija društvenih i političkih teorija), Posebnih sociologija (Sociologija kulture,sociologija religije, sociologija naselja, sociologija komunikacije, socijalna ekologija, socijalna antropologija, sociologija porodice, sociologija elita itd), Sociologije znanja i znanosti, Sistemske sociologije (Sociologija politike, Industrijska sociologija). Na Odsjeku je odbranjeno više magistarskih radnji i doktorskih disertacija. Danas se studij sociologije organizira u tri ciklusa studija (dodiplomski, diplomski i doktorski studij). Od 2017/2018 akademske godine osnovana je i nova studijska grupa Sociologija i etnologija, kao tip multidisciplinarnog studija, kroz koji se ostvaruje međuodsječka saradnja, te predstavlja prvi studij etnologije u Bosni i Hercegovini.\nDanas su na Odsjeku za sociologiju redovno uposleni: prof. dr Salih Fočo, redovni profesor, prof. dr Ivo Komšić, profesor emeritus, doc. dr Vedad Muharemović, doc. dr Adnan Fočo, dr. Jelena Gaković, viši asistent i Tomislav Tadić, MA, asistent. Odsjek za sociologiju doprinosi kulturnom, političkom i javnom životu Bosne i Hercegovine činjenicom da su njegovi članovi aktivno uključeni u sve društvene procese koji se odvijaju u državi obnašajući najviše političke i javne funkcije (Prof. dr Ivo Komšić bio je član predsjedništva BIH, predsjedavajući Doma Naroda FBIH i gradonačelnik Grada Sarajeva, dekan Filozofskog fakulteta); Prof.dr. Salih Fočo (dekan Filozofskog fakulteta u dva mandata, kao i prorektor Univerziteta u Sarajevu). Također, na Odsjeku za sociologiju angažiran je određen broj vanjskih saradnika u nastavničkim zvanjima.\nStudij se realizira u sljedećim studijskim kombinacijama:\nsociologija kao jednopredmetni studij\nkombinirani studij sociologije i druge studijske grupe (historija umjetnosti i sociologija, sociologija i pedagogija, filozofija i sociologija, etc.)\nsociologija i etnologija.\nStudij sociologije na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Sarajevu prvi je studij iz oblasti društvenih nauka takvog tipa u Bosni i Hercegovini organiziran nakon Drugog svjetskog rata. Odsjek za filozofiju i sociologiju, te Katedra za sociologiju je stoga kroz pripremu stručnog kadra neposredno zaslužan i za osnivanje drugih srodnih studijskih grupa na Univerzitetu u Sarajevu i univerzitetima u Bosni i Hercegovini, te se s pravom može smatrati njihovim začetnikom.


Izvor: Luftika.rs, 30.Jul.2021, 20:42\nBlizanci Za ljude koji ne puštaju mobilne telefone iz ruku i ne mogu da žive bez društvenih mreža, Blizanci su loši po pitanju održavanja kontakta, čak i onih važnih, emotivnih. Nemaju oni loše >> Pročitaj celu vest na sajtu Luftika.rs << namere; stvar je u tome što jednostavno vole da žive u trenutku. Ako u određenom trenutku niste sa njima, oni ne vide potrebu da mnogo komuniciraju, bez obzira na to da li ste u vezi i koliko.\nStrelac Strelac će obećati da će sutra razgovarati s vama, ali to se verovatno neće dogoditi. Vole da provode vreme sa prijateljima, ali vole i kad stvari dođu spontano. Ako im kažete: “Moramo o nečemu da razgovaramo, javi se”, budite sigurni da se to neće desiti. Održavanje kontakta za njih izgleda kao gubljenje vremena, a pritom žele i da izbegnu moguću neprijatnost koja iz neke emotivne ili prijateljske, ali ozbiljne konverzacije može proizići.\nJarac Uz sve obaveze tokom dana, Jarac smatra da jednostavno nema smisla gubiti vreme na slanje poruka i ćaskanje. Ne očekuju to od drugih, pa im se sviđa kad se to od njih ne očekuje. Nije važno koliko vas voli, Jarac vas tokom dana neće počastiti ni emotikonom srca u poruci. Jednostavno, neće se setiti a i beznačajno mu je.\nVodolija Vodolije žele da odgovore na sve SMS-ove, Viber ili mesindžer poruke koje dobiju od vas, i imaju najbolju nameru, ali jednostavno na njih zaborave čim ih pročitaju. Zbog toga im je u početku žao i obećavaju da će se promeniti, ali brzo zaboravljaju i na to obećanje. Pomirite se sa tim ili ih ignorišite, nema vam druge.


Izvor: SrbijaDanas.com, 12.Jun.2019, 21:06\nMislio je na sve.\nMediji već nedeljama spekulišu o tome da li je Šaban Šaulić iza sebe ostavio ušteđevinu na tajnim računima koje je navodno posedovao, a numerolog i vizionar Vlado Kečina sada otkriva da je kralju narodne muzike bilo suđeno da zaradi mnogo novca koji će trošiti drugi. U razgovoru za VIP, Kečina je otkrio da će Šabanova porodica uskoro dobiti gotovo tri miliona evra koje je pevač uspeo da uštedi.\nVUKAŠIN GOLUBOVIĆ, NECA, ĐINA, LOLA, >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << POPARA: Evo kako danas izgledaju glumci iz "Srećnih ljudi" i čime se bave (VIDEO)\n- On je novac krio i od sebe samog. U ranoj mladosti je počeo da ga sklanja na stranu, a posle 40. godine života uspevao je da uštedi i veće sume. Nažalost, pet decenija je mukotrpno radio, dosta znoja prolio, mnogo i zaradio, a ništa od toga nije potrošio. U njegovom novcu uživali su i tek će uživati drugi. Generacije njegovih potomaka biće zbrinute, čak će i njegovi unuci uživati u dedinim parama, ali tužno je to što Šaban Šaulić nije malo više uživao u plodovima svoga rada - kaže numerolog i astrolog Vlado Kečina.


Izložba "Peškiri Leskovca i leskovačkog kraja"\nIzložba „Peškiri Leskovca i leskovačkog kraja“\nTanjug 3. septembra 2019. 16:02\nBEOGRAD – Izložba „Peškiri Leskovca i leskovačkog kraja“ autorke Slađane rajković biće otvorena 5. septembra U Etnografskom muzeju u Beogradu.\nKolekcija peškira etnološke zbirke Narodnog muzeja u Leskovcu sadrži preko 100 eksponata sakupljenih u periodu od 1948. do 2017. godine, a koji su nastali od 1900. godine do sredine osamdesetih godina prošlog veka.\nOvako veliki broj ovih tradicionalnih elemenata naše kulturne baštine u zbirci Muzeja upućuje na zaključak da su oni još prisutni i funkcionalni u narodnom životu.\nPeškir je imao višestruku upotrebnu ulogu u kulturi stanovanja, kako na selu tako i u gradu.\nPored upotrebe prilikom održavanja lične higijene i kao pomoćnog sredstva u obavljanju nekih kućnih poslova, često je korišćen i kao dekorativni element. Posebnu ulogu peškir je imao u običajima koji su pratili rođenje deteta, venčavanje, posmtrnih rituala, a u smislu raznih verovanja i praznoverja.\nOva važna njegova uloga doprinela je da se peškirom pozabave posebno u tkačkoj proizvodnji platna.\nKustos izložbe je Maja Marjanović, a u pratećem programu planirana je škola ručnog tkanja u kojoj će biti predstavljena izrada peškira za mladoženju, tehnikom – čipka u tkanju, po motivu peškira iz spomen zbirke Hristifora Crnilovića koja se čuva u Manakovoj kući.\nRumunsko-srpski film „Malmkrog“ premijerno na…


Nedimović - Prelaz na biomasu, put kojim se mora ići - Bolja Zemlja\nNedimović – Prelaz na biomasu, put kojim se mora ići\nDanas je počela dvodnevna Međunarodna konferencija pod nazivom ,,Biomasa –potencijal za rad”, u Skupštini AP Vojvodine. Skupštini su prisustvovali predstavnici svih 45 opština Vojvodine i Ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, Branislav Nedimović.\n,, Biomasa je potpuno normalna stvar u 21. veku, ali u Srbiji ne postoji dovoljno razvijena svest o tome. Neće biti lako omasoviti upotrebu biomase i svi nosioci funkcija na lokalnom nivou hrabro da uđu u taj posao.” – izjavio je Nedimović, a prenosi RTV.\nU Sremskoj Mitrovici prvo postrojenje, na biomasu od suncokretove ljuspe, napravljeno je pre šest, sedam godina, kada je Nedimović bio na mestu gradonačelnika Sremske Mitrovice. Od tada troškovi grejanja, građana Sremske Mitrovice, su nekoliko puta jeftiniji od ostatka Srbije. Osim jeftinijeg grejanja, prelaskom na biomasu svi mi dobijamo čistiju životnu sredinu, a uz to poštujemo međunarodne protokole i Pariski sporazum.\nPodsećanja radi, Skupština Republike Srbije je 29. maja 2017. godine, usvojila Pariski sporazum, tačnije globalni sporazum za borbu protiv klimatskih promena. Srbija se obavezala da će doprinositi smanjenju emisije gasova sa efektom staklene bašte na globalnom nivou.\nNa današnjoj konferenciji, Ministar Nedimović je poručio da u svetu već svi prelaze na biomasu, i da je to put kojim moramo ići. Takođe Nedimović je istakao šira zajednica mora da bude uključena u donošenje odluka u vezi sa biomasom, posebno javna preduzeća “Vojvodinašume” i “Srbijašume” , nacionalne parkove i nosioce ovlašćenja na eksploataciju drvne mase.\nPrethodni tekstStanje u zemljama Zapadnog balkana kao pre izbijanja svetske krize!\nSledeći tekstI apatinske košnice na udaru lopova


Murinjo: Drugo mesto je OK, ali ga ne slavimo | Fudbal\nMurinjo: Drugo mesto je OK, ali ga ne slavimo | Mondo.Me Prod\n16. January, 15:23\nMurinjo: Drugo mesto je OK, ali ga ne slavimo 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n11.05.2018. / 16:48\nMurinjo: Drugo mesto je OK, ali ga ne slavimo\nIzvor mondo.rs 11.05.2018. / 16:48\nMenadžer Mančester junajteda zadovoljan je zbog toga što je ekipa izvukla maksimum iz datih okolnosti.\nMančester junajted posle remija sa Vest Hemom (0:0) ulazi u poslednje kolo sa 19 bodova manje od novog šampiona, Mančester sitija, ali i četiri boda više od trećeplasiranog Totenhema.\nTo znači da su "crveni đavoli" osvajanjem drugog mesta ostvarili najbolji rezultat u Premijer ligi nakon osvajanja titule 2012/13, kada se povukao ser Aleks Ferguson.\n"Letelo perje" na Olimpijskom stadionu\nProletos su u prvoj sezoni pod Žozeom Murinjom bili tek šesti, a pre toga peti, četvrti i sedmi.\n"U redu je što smo drugi, ali neću zbog toga da skačem od sreće. To nije u mojoj prirodi, to nije moja istorija, a isto važi za Mančester junajted. Ne slavimo, ali smo srećni, jer nam je nekoliko meseci unazad bilo jasno da ne možemo do titule i onda je drugo mesto postalo cilj".\nMurinjo je dodao da je plasman u Top 4 uvek važan zbog prohodnosti u Ligu šampiona, kao i da je pozitivno što ekipa nije sebi dozvolila da sklizne sa druge pozicije, na kojoj se nalazila više od pola sezone.\nJunajted u nedelju dočekuje Votford, u utakmici bez rezultatskog značaja, a 19. maja na Vembliju ga očekuje finale FA kupa protiv Čelsija.


Doček 7526. godine u Novom Sadu - Дoček\nI dok se Doček 2018. dešava 31. decembra tokom celog dana, uglavnom na otvorenim prostorima i samo u centru grada, 13. januara dočekaćemo 7526. godinu samo u toku večeri, isključivo u zatvorenim prostorima, po celom gradu. Šta ih spaja? Most interkulturalnosti u kojem se prepliću delovi visoke estetike sa popularnom kulturom, čime visoka kultura dobija novu publiku, a masovna dobija nove standarde i vrednosti, čineći je boljom i kvalitetnijom.\nNa više od 21 kultne lokacije među kojima su kulturna, administrativna, poslovna i obrazovna zdanja, kao i ugostiteljski objekti, izvođači najrazličitijih žanrova nastupiće na potpuno neočekivanim mestima. Mostovi koji će spojiti konceptualno različite izvođače, žanrove i prostore predstavljaju tradicionalnu muziku pravog virtuoza, Slobodana Trkulje i benda Imar iz Škotske u maloj sali Srpskog narodnog pozorišta, duhovnu muziku Divne Ljubojević u pozorišnoj sali NISa, Laibachov prepoznatljivi tvrdi zvuk u velikoj sali najstarijeg nacionalnog teatra, Srpskog narodnog pozorišta, veliku regionalnu pop zvezdu, Kaliopi u Pozorištu mladih, neke od najznačajnijih džaz umetnika sa naših prostora Matiju Dedića i Zorana Predina u Novosadskoj sinagogi, Dečju filharmoniju u Sinagogi, operu za decu udruženja Visoko C u Eđšegu, sjajan spoj tamburaških sastava iz Osijeka i Novog Sada predvođenih Dušanom Svilarom u Studiju M, cirkuski Kabare BRE u izvođenju asocijacije Cirkoneo u Zapadnom holu SPENSa, različita kulturno-umetnička društva iz Zone 021 u holu Železničke stanice, dok će budući Yout Creative Polis, tzv. Kineska četvrt predstaviti programe na četiri lokacije za ljubitelje tehno zvuka i rep muzike, kada će Paul Ritch iz Francuske, Lag, Klaus i Vladimir Aćić nastupiti u Fabrici, a Necone, Friday Swag, Janchezz, Rasheed i Yeah Left u Quarteru. Ovo je samo deo programa koji nas 13. januara u Novom Sadu čeka na Dočeku 7526. godine.\nDirektor Fondacije “Novi Sad 2021”, Nemanja Milenković izjavio je:\n„Od danas Novi Sad više neće biti poznat po multikulturalnosti. Ne samo po onoj olako podrazumevajućoj etničkoj i konfesionalnoj, već socijalnoj i kulturološkoj. Od danas Novi Sad će početi da živi interkulturalnost. Dve obale koje se samo gledaju većim delom godine, a nikada nisu istinski povezane, zbog čega se često ne razumeju, danas ćemo konačno da spojimo novim mostovima koje gradimo. Počećemo kroz spajanje Dve Nove godine, kako bi taj period godine bio most i iznova novi podsetnik na najvažnije evropske vrednosti koje u Novom Sadu mogu i treba da budu zajednički utkane u naš identitet. Podsećamo na duhovne vrednosti: veru, ljubav i nadu, kao dušu evropske i ne samo evropske civilizacije, ali i na građanske vrednosti: slobodu, pravdu i jednakost, kao temelje moderne Evrope“.


U Suecu američki brod otvorio vatru na egipatski čamac - Klix.ba\n25.3.2008. u 20:18\nS teretnog broda koji je iznajmila američka mornarica otvorena je vatra kada mu je u ponedjeljak uvečer u blizini Sueckog kanala prišao egipatski motorni čamac, dok su u utorak egipatski i američki zvaničnici davali oprečne izvještaje o žrtvama.\nEgipatski sigurnosni izvori i svjedoci kažu da je u pucnjavi ubijen jedan egipatski trgovac koji se nalazio u čamcu, a da su dvije osobe ranjene, dok američka mornarica tvrdi da nema žrtava, javio je Reuters.\nMali egipatski čamac prodavao je robu brodovima koji prolaze kroz Suecki kanal, saopćili su egipatski izvori.\nAmerička mornarica kaže da je teretnjak Global Patriot, iznajmljen nakratko vojsci, ispalio upozoravajuće hice u blizini egipatskog čamca tek nakon što se taj oglušio o verbalnu i signalnu naredbu da ne prilazi.\nU svom saopćenju američka mornarica navodi da je "nekoliko čamaca prišlo Global Patriotu dok se pripremao za prolaz kroz Suecki kanal".\n"Čamci su dozvani i upozoreni na arapskom jeziku i savjetovano im je da se udalje. Jedan mali čamac je nastavio da se približava brodu i na njega su ispaljena dva seta upozoravajućih hitaca na 20-30 metara ispred krme čamca. Svi meci su ispaljeni u more i nema žrtava", tvrdi američka mornarica.\nEgipatski izvori, koji su govorili pod uobičajenim uvjetom da ostanu neimenovani, precizirali su da je Muhamed Fuad Afifi Gafer ubijen mecima ispaljenim s američkog broda i sahranjen u utorak nakon što su egipatske vlasti predale njegovo tijelo porodici.\nBrod Global Patriot čekao je da prođe kroz Suecki kanal, između Crvenog mora i Sredozemlja, koji američki brodovi koriste na putu za Zaliv i nazad.\nMornarica je zakupila taj brod u februaru da bi prenosio vojne potrepštine na različite lokacije, među kojima i Zaliv, rekao je Reutersu mornarički oficir Nathan Christensen.\n25.03.2008. u 20:17


Pozivni broj 04206 / +494206 / 00494206 / 011494206, Nemačka\nPozivni broj 04206 (+494206 / 00494206 / 011494206)\nPozivni broj: 04206 (+494206)\n04206 je pozivni broj telefonskog okruga za Stuhr-Heiligenrode. Za fiktivni broj telefona 7530644 i pozivni broj grada 04206, broj za pozivanje je 04206 7530644. A Stuhr-Heiligenrode se nalazi u Nemačka.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 7530644, pozivni broj grada 04206 (Stuhr-Heiligenrode) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 4206 7530644. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 04206, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +49 (0049) ili pozivni broj grada 04206 (Stuhr-Heiligenrode).\nAko ste van Nemačka i želite da pozovete osobu u Stuhr-Heiligenrode, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Nemačka je +49 (0049), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Stuhr-Heiligenrode, morate da dodate +49 4206 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 7530644, pozivni broj grada 04206 (Stuhr-Heiligenrode) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 4206 7530644.


Srbotel d.o.o, kompanija za hotelski menadžment, osnovana je 2010. godine, sa ciljem upravljanja hotelima, kako u svom vlasništvu, tako i u vlasništvu drugih fizičkih i privrednih subjekata.\nUkoliko imate hotel, a želite da ga poverite iskusnom timu hotelijera na upravljanje, sa dugogodišnjim iskustvom i dokazanim rezultatima, spremni smo da sarađujemo po modelu menadžment ugovora. U tom slučaju, brigu o celokupnom poslovanju hotela preuzima naš tim. Više ne morate da razmišljate o operativnom poslovanju, pravnim aspektima, prodaji i marketingu, kao ni o svemu ostalom što jedan hotel zahteva. Zanimaće Vas samo rezulatati, a mi za iste garantujemo i u Vašem hotelu, sa zajedničkim interesom da se maksimizira dobit hotela, na obostrano zadovoljstvo! Zadatak vlasnika je da prati finansijske izveštaje i planove, jer je naš tim tu da ih ostvari.\nUkoliko imate hotel i ne želite da zavisite od operativnog poslovanja hotela, već želite da imate zagarantovan prihod, pravi model može biti lizing, tj. iznajmljivanje hotela. Zainteresovani smo za iznajmljivanje hotela od strane našeg preduzeća i nastavljanje hotelskog poslovanja u zemlji i okruženju. Interesuju nas lokacije u glavnim gradovima i etabliranim turističkim destinacijama. Vlasnik hotela određuje cenu rente koja ne zavisi od dobiti hotela, a mi garantujemo da će svaka renta biti isplaćena.\nU svakom hotelu krije se potencijal za boljom zaradom. Treba je pronaći. Potencijal može biti interni (poboljšanje produktivnosti hotela putem bolje organizacije, inovacije proizvoda i usluga koje se nude) ili eksterni (razvoj novih tržišta, nove marketing strategije). Zajednički cilj jeste da hotel bolje posluje na dugi rok i poveća količinu poslovne dobiti. Asset management podrazumeva širok spektar konsultantskih aktivnosti našeg tima u domenu operativnog poslovanja hotela, kao i izveštavanje o poslovanju hotela, zarad postizanja boljih poslovnih rezultata. Kroz kratkoročni poslovni konsalting od strane našeg tima, dobićete dugoročno poboljšanje poslovanja hotela.\nIskusni tim inženjera firme Archittera d.o.o. Beograd, koji iza sebe ima više hotelskih projekata, nudi brojne inženjerske usluge u gradnji i renoviranju hotela. Po principu “ključ u ruke”, nudimo celokupna idejna rešenja za renoviranje hotela, izradu glavnih projekata, izrade elaborata o iznosu investicije. Ono što nas dodatno izdvaja od drugih jeste činjenica da naš tim čine iskusni stručnjaci, koji znaju da optimizuju kapacitete hotela i koji poznaju tehnologiju, čime se otklanjaju potencijalni problemi u budućoj eksploataciji objekta, što znači manje buduće troškove poslovanja hotela, a samim tim i bolji poslovni rezultat.\nIzrada biznis planova sa analizom tržista predstavlja prvi korak ka investiciji. Plan sa projekcijom prihoda, koji je urađen od strane kompanije koja posluje u sektoru hotelijerstva, dodatno povećava njegov kredibilitet kod zahteva u bankama.\nTakođe, praćenje finansijskog poslovanja predstavalja bitan aspekt svake firme, a adekvatni izveštaji štede vreme i čine adekvatnu osnovu za donošenje poslovnih odluka. Naš tim nudi izradu realnih biznis planova, analizu tržista i praćenje poslovanja objekta u skladu sa svetskim standardima.\nSrbotel doo Beograd..


Moskva i Sankt Peterburg, 16.06.2019-22.06.2019.\n16.06.2019. – 22.06.2019.\n1. dan 16.06. Beograd – Moskva, nedelja\n2. dan 17.06. Moskva, ponedeljak\n3. dan 18.06. Moskva, utorak\n4. dan 19.06. Moskva – Sankt Peterburg, sreda\n5. dan 20.06. Sankt Peterburg, četvrtak\n6. dan 21.06. Sankt Peterburg, petak\n7. dan 22.06. Sankt Peterburg – Beograd, subota\nCENA ARANŽMANA: 695 € (po osobi u dvokrevetnoj sobi)\nCena za decu 2-12 godina sa dvoje odraslih (dopunski ležaj*) 640 €\nDoplata za jednokrevetnu sobu 215 €\n- 16.06. Beograd-Moskva\n- 22.06. Sankt Peterburg-Beograd;\n• prevoz vozom Sapsan Moskva-Sankt Peterburg 19.06;\n*) Prijavljivanje i plaćanje izleta Kremlj i Puškin (Carsko selo) obavezno je prilikom uplate aranžmana ili najkasnije do 29.05.2019. Na licu mesta, kao i nekoliko dana pre polaska, neće biti moguće.\n- za 7 i manje prijavljenih putnika, cena će biti uvećana za 30 %. Realizacija fakultativnog programa je garantovana i ne zavisi od broja prijavljenih turista.\nU slučaju broja turista manje od 15, prevoz do muzeja će biti realizovan metroom u pratnji vodiča. Uslovi plaćanja:\n- 30% prilikom rezervacije;\n- ostatak 21 dan pre putovanja – ovaj rok je obavezan i uslovljen je rokovima plaćanja hotelima i aviokompaniji Air Serbia.\n• plaćanje 30% prilikom prijave za putovanje, ostatak 21 dana pred putovanje; u dinarskoj protivvrednosti po prodajnom kursu Intesa banke na dan uplate ugovoreni–započeti način plaćanja se ne može naknadno menjati\nU skladu sa odredbama Zakona o turizmu Organizator ima garanciju putovanja po Ugovoru o garanciji putovanja broj 0074/2019 od 24.01.2019. zaključenog sa ugovaračem osiguranja Nacionalnom asocijacijom turističkih\nUz ovaj program putovanja važe Opšti uslovi putovanja agencije Omega travel d.o.o., Dositejeva 7a, Beograd, licenca OTP br.353/2010 od 19.02.2010.


Predstavljen program 11. Seasplash platforme | 24sata\nPredstavljen program 11. Seasplash platforme\nKonferencija je održana u klubu Kotač, netipičnom kulturnom i edukativnom klasteru koji objedinjuje mjesto za suradnju, razvoj ideja i umjetničkih programa, prostor za radionice i klupski prostor za druženja\nTim udruge Seasplash je na današnjoj konferenciji za novinare najavio otvorenje kluba Kotač te programe 11. Seasplash platforme koji će biti realizirani na različitim lokacijama u Puli od 16. do 31. prosinca, a u okviru gradske manifestacije "Prosinac u Puli". Konferencija je održana u klubu Kotač, netipičnom kulturnom i edukativnom klasteru koji objedinjuje mjesto za suradnju, razvoj ideja i umjetničkih programa, prostor za radionice i susrete, galeriju, klupski prostor za svakodnevna druženja.\n"Kotač teži da kroz svoju polivalentnost postane mjesto koje će objediniti kulturne scene, nove ideje, subkulture, projekte te startanje novih/mladih platformi za razvijanje publike", istakao je u svom izlaganju Davor Uljanić.\n"U planu kluba pored coworking prostora koji će iznjedriti neke nove suradnje, kreativne ideje i realizacije, predvidjeli smo i široki dijapazon različitih glazbenih i drugih umjetničkih programa, te koncepata. Jedan od njih je i svojevrsni novitet u Puli, a to je Open DJ Desk. Zamišljen je kao dio programa koji će se održavati dva puta tjedno. Dati će se mogućnost neafirmiranim i afirmiranim DJ-evima za izvođenjem vlastitih setova, žanrovski neopredijeljenih.", rekao je Bjelica.\n"Ova platforma nastala je prvenstveno kao platforma za razvoj mladih ljudi. Također, u sklopu ovogodišnje Seasplash platforme provodi se i praktični dio edukacija EduSplash platforme koja je nedavno osvojila i nagradu Ambasador za najbolji edukativni program 2017. godine.", rekla je Ema.\nNovost 11. Seasplash platforme su dva nova programa koja će se odvijati u klubu Kotač. Jazzavac je jazz večer s glazbenicima koji se prema jazzu odnose s kreativnim pristupom, a 22. prosinca tako će nastupiti Kozmodrum i Shogo's Foosy, a Roll your Punk večer, koja se fokusira na punk-rock, 23. prosinca će ugostiti Cirkus iz Poreča, FOB iz Pule, mlade pulske snage Kani Bastardi te zagrebački Mašinko. Također, platforma je bogatija i za još jedan kolektiv tj. Program Urban Penetration: New skills on the block. Radi se o parkour i free running ekipi Team Limitless koji će svoju prezentaciju imati 30. prosinca na platou ispred multimedijalnog centra Svetih srca.\n"Zahvalni smo na prilici koju smo dobili i što nas je udruga Seasplash prepoznala i nadamo se da ćemo zajedničkim snagama promovirati jednu novu vještinu tj. vrstu ekstremnog sporta te tako za iduću godinu organizirati i natjecanje u parkouru i free runningu.", objasnio je Momčilo.\n"Nastao na temeljima glazbenog programa Showcase koji je začet pod kapom udruge Seasplash te zamišljen kao platforma za mlade i neafirmirane DJ-je i producente koji pokrivaju glazbene stilove bass scene. U Titovom parku će se održati clash odnosno natjecanje i “sudar” kultura i stilova sudionika pulske bass scene, a o pobjednicima natjecanja odlučit će publika.", istakli su Marin Režić i 207.


Dobrodošli na eČasove!\nVelika baza predavača iz svih oblasti na samo klik od Vas.\n© 2020 eČasovi\nRegistrujte se kao učenik\nIzaberite grad Ada Aleksandrovac Aleksinac Alibunar Apatin Aranđelovac Arilje Bajina Bašta Barajevo Batočina Bač Bačka Palanka Bačka Topola Bački Petrovac Bela Palanka Bela Crkva Beočin Beograd Bečej Bogatić Bor Brus Valjevo Varvarin Velika Plana Veliko Gradište Vladičin Han Vlasotince Vranje Vrbas Vrnjačka Banja Vršac Glogovac Gnjilane Golubac Gornji Milanovac Grocka Donji Milanovac Žabalj Žabari Žitište Žitorađa Zaječar Zrenjanin Irig Jagodina Kanjiža Kikinda Kladovo Klina Knić Knjaževac Kovačica Kovin Kragujevac Kraljevo Krupanj Kruševac Kula Lazarevac Lajkovac Lapovo Lebane Leposavić Leskovac Loznica Ljig Mladenovac Negotin Novi Bečej Novi Kneževac Novi Pazar Novi Sad Niš Obilić Obrenovac Orahovac Pančevo Pirot Požarevac Požega Preševo Priboj Prizren Prijepolje Priština Prokuplje Ruma Senta Smederevo Soko Banja Sombor Srbobran Sremska Mitrovica Stara Pazova Subotica Temerin Topola Trstenik Užice Uroševac Čajetina Čačak Šabac Šid\nOvim Uslovima korišćenja uređuju se prava i obaveze u vezi sa korišćenjem platforme (sajta) eČasovi.rs (u daljem tekstu: „Platforma“).\nOvi Uslovi korišćenja čine sastavni deo Platforme i predstavljaju elektronski ugovor, ugovor po pristupu, ugovor o pružanju usluga informacionog društva, a zaključen između:\nVlasnika Platforme, odnosno pružaoca usluge, sa jedne strane i\nRegistrovanog korisnika Plaforme, odnosno korisnika usluge, sa druge strane.\nPlatforma – softver koji predstavljen kroz websajt na internet domenu ecasovi.rs (IP adresa: 185.119.88.77).\nVlasnik Platforme – ova Platforma i domen predstavljaju vlasništvo „E-Časovi“ doo Novi Sad, sa matičnim brojem: 21576140 i sa sedištem na adresi Gagarinova 10em 21000 Novi Sad.\nKorinisk Platforme – svako lice koje pristupa Platformi i samim time koristi Platformu bez obzira da li je sproveo i jednu radnju na istoj.\nRegistrovani korisnik Platforme – svako lice koje je napravilo nalog na Platformi i time zaključilo ovaj ugovor. Ovakvo lice je ugovorna strana u ovom ugovoru.\nServis Platforme – Platforma pruža uslugu posredovanja u zaključenju ugovora o autorskom delu.\nKorisnici Platforme, istu mogu koristiti kako bi:\nPrikupljali informacije o aktuelnoj ponudi predavača;\nRegistrovani korisnici Platforme istu mogu koristiti kako bi:\nNudili predavanja u svojoj stručnoj oblasti;\nPronalazili ugovorne prilike;\nZaključivali pojedinačne ugovore o autorskom delu i sprovodili zaključene ugovore.\nAutor – registrovani korisnik Platforme koji nudi izvođenje predavanja kao autorskog dela.\nNaručilac – registrovani korsnik Platforme koji naručuje predavanje od autora, predavača.\nUgovor o autorskom delu – ugovor kojim se Autor i Naručilac sporazumevaju oelementima ugovora i obavezama i pravima iz ugovora o autorskom delu, a putem ove Platforme koja se javlja kao posrednik.\nSvima je zagarantovan slobodan pristup Platformi. Isto tako nije svima dozvoljen pristup svim delovima Platforme. Za određene aktivnosti na Platformi uslov je posedovanje registrovanog naloga, odnosno uslov je postati registrovani korisnik. Svako može postati registrovani korisnik Platforme jednostavnom prijavom.\nU cilju korišćenja daljih usluga Platforme, registrovani korisnik Platforme se može opredeliti da bude Autor ili Naručilac. U slučaju da se opredeli postati Autor, imaće mogućnost da predstavi svoja dela (predavanja) ptem Platforme, a u slučaju da se odluči da bude Naručilac, imaće mogućnost da pristupi zaključenju o autorskom delu sa postojećim Autorom koji ima registrovani nalog na Platformi.\nKorišćenje Platforme je dostupno fizičkim licima, isključivo na način i pod uslovima opisanim u ovim Uslovima korišćenja, na način i pod uslovima pod kojima se pruža usluga informacionog društva.\nIntegritet Platforme podrazumeva da vlasnik Platforme zadržava pravo izmene, ukidanja (privremeno ili trajno) bilo kog elementa Platforme, usluga koje pruža, kao i sadržaja odnosno unosa koji se na te elemente odnose, bez obzira na to ko je autor i bez prethodnog odobrenja ili obaveštenja, uz primenu dobrih poslovnih običaja\nPredmet ugovora su uslovi pod kojima lica mogu pristupiti i koristiti ovu Platformu i servis Platforme, kao i odnosi između vlasnika Platforme i korisnika Platforme odnosno odnosi između Vlasnika Platforme i registrovanih korisnika Platforme, te usluga koja se pruža Autoru i Naručiocu putem Platforme.\nSvrha (uloga) Platforme je da kroz posredovanje između korisnika omogući istima zaključivanje ugovora o zakupu vozila kao konačnog rezultata aktivnosti na Platformi.\nKorisnici Platforme, mogu izabrati da naprave nalog na Platformi i postanu registrovani korisnici, kako bi im bile dostupne opcije, odnosno servis Platforme.\nKorisnici nalog otvaraju tako što popunjavaju pristupni formular na sajtu, te aktivnom radnjom prihvataju ove Uslove korišćenja i Politiku privatnosti. U momentu pristanka na Uslove korišćenja, korisnik je elektronski zaključio ugovor sa vlasnikom Platforme. Nakon registracije potrebno je da korisnik uradi verifikaciju registrovanog naloga.\nNa svaki pojedinačni pristup sadržajima Platforme primenjuju se ovi Uslovi korišćenja.\nRegistrovani korisnici Platformu mogu koristiti kako bi prikupljali informacije i zaključivali ugovore o autorskom delu u kojima Platforma posreduje.\nPoslovanje Platforme regulisano je prevashodno Zakonom o elektronskoj trgovini, Zakonom o obligacionim odnosima, Zakonom o oglašavanju, Zakonom o autorskom i srodnim pravima, Zakonom o žigovima, Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti, kao i drugim propisima pravnog sistema Republike Srbije u delovima koji nisu regulisani navedenim zakonima. Platforma je posvećena očuvanju i primeni prava o zaštiti podatka o ličnosti koja uživaju fizička lica, kao i autorskih prava, a u svemu prema pravilima informacione struke, dobrim poslovnim običajima i u skladu sa važećim propisima Republike Srbije.\nObaveze vlasnika Platforme\nVlasnik Platfome obezbeđuje funkcionisanje Platforme i time upotrebu Platforme od strane korisnika.\nVlasnik Platforme je obavezan da poštuje Uslove korišćenja i privatnost korisnika.\nObaveze korisnika Platforme\nRegistrovani korisnik obavezan je da Platformu koristi u skladu sa svrhom Platforme i Uslovima korišćenja sa kojima se saglasio, odnosno na koje je pristao.\nRegistrovani korisnik Platforme odgovoran je za održavanje podataka u vezi sa sopstvenim nalogom, lozinkom, osiguravanjem ograničenja pristupa pristupnom uređaju i prihvatanje odgovornosti za sve aktivnosti koje se obavljaju putem registrovanog naloga.\nRegistrovani korisnik je obavezan da izvrši sve obaveze koje je samostalno preuzeo ugovorom o autorskom delu koji je sklopio sa drugim registrovanim korisnikom, a posredstvom Platforme, a posebno je u obavezi da plati ugovorenu naknadu za predavanje i naknadu za korišćenje Platforme\nNaknada za korišćenje Platforme (posredovanje)\nPo osnovu svakog izvršenog predavanja posredstvom Platforme, naručilac pored naknade za sprovedeno predavanje ima i obavezu plaćanja naknade za rad, odnosno servis Platforme prema vlasniku Platforme, a u iznosu od 100 RSD po zaključenom ugovoru.\nVisina naknade po ovom osnovu biće navedena uz cenu naknade za predavanje, te će pre zaključenje svakog pojedinačnog ugovora o autorskom delu o visini naknade za servis Platforme, registrovani korisnik biti upoznat sa istom.\nSvaki registrovani korisnik može kao zainteresovano lice biti upoznat, samostalnim istraživanjem na sajtu, sa informacijama o predavačima, oblastima u kojima održavaju predavanja i trajanju i ceni pojedinačnog predavanja.\nSvako zainteresovano lice može po predloženim cenama zakazati predavanje autora. Nakon zakazivanja predavanja, potrebno je da autor potvrdi da prihvata da izvede predavanje.\nTada se zakazano predavanje ističe na nalozima predavača i učenika, kao podsetnik o zakazanom predavanju. I predavač, autor i učenik, naručilac mogu predavanje otkazati jednostranom izjavom volje\nNačin plaćanja i isplate\nVlasnik Platforme, „E-Časovi“ doo Novi Sad vlasnik je namenskog bankovnog računa br. 205-357792-17 u Komercijalnoj banci.\nSva plaćanja za usluge po osnovu ugovora o autorskom delu, između registrovanih korisnika, odnosno uplate naručioca na ime održavanja predavanja od strane autora, kao i uplate na ime naknade za korišćenje Platforme, odvijaće se putem posrednog računa, odnosno u stavu 1. ovog člana navedenog računa\nSvaki korisnik ima mogućnost da deponuje sredstva na svoj nalog, odnosno u svoj „virtuelni novčanik“. To čini uplatom na namenski račun. Nakon prebacivanja sredstava na svoj nalog, on tim sredstvima može raspolagati na Platformi.\nSvaki korisnik će biti obavešten putem imejla registrovanog na svom nalogu na Platformi, o tome da su mu sredstva dostupna u „virtuelnom novčaniku“ nakon momenta realizacije transakcije iz prethodnog stava.\nAutor i zainteresovano lice dogovaraju visinu cene predavanja, odnosno autor utvrđuje cenu na koju svako registrovani korisnik može zakazati predavanje. Nakon toga, potrebno je da autor prihvati rezervaciju predavanja.\nPri zaključenju ugovora o autorskom delu se automatski rezervišu deponovana sredstva naručioca autorskog dela, iz njegovog „virtuelnog novčanika“ na njegovom nalogu na Platformi.\nNakon izvršenog predavanja naknada za izvršeno predavanje, koja je prihvaćena od strane naručioca predavanja pri zaključenju ugovora u autorskom delu, prelazi iz njegovog „virtuelnog novčanika“ u „virtuelni novčanik“ autora predavanja. Zatim će se automatski izvršiti transfer u iznosu od 100 RSD iz „virtuelnog novčanika“ autora predavanja na „virtuelni novčanik“ administratora Platforme, kao trošak na ime korišćenja usluga Platforme.\nUkoliko predavanje ne bude izvršeno, bez obzira koja je strana odustala od izvršenja ugovora, naručiocu će biti oslobođena rezervisana sredstva, koja će biti ponovno dostupna na njegovom nalogu za ponovno slobodno raspolaganje.\nOvaj sistem plaćanja u kojem posreduje namenski račun je garant bezbednosti sredstava i garant da će plaćanje biti izvršeno, a predavanje održano.\nPlaćanje je moguće izvršiti karticom putem implementiranog bankarskog sistema na Platformi ili putem pošte. Ukoliko se plaćanje vrši preko pošte korisnik je dužan da popuni sve podatke u profilu kako bi refundiranje moglo biti izvršeno.\nNa iznos koji se isplaćuje autoru na ime naknade za predavanje u datom iznosu, autor ima obavezu da plati porez po osnovu Zakon o dohotku fizičkih lica. Prihvatanjem ovih Uslova korišćenja, smatra se da je obavešten o ovoj obavezi.\nPovlačenje ostvarenog profita sa računa\nAutor predavanja može u svako doba najaviti povlačenje svih sredstava koja se u tom momentu nalaze u njegovom „virtuelnom novčaniku“ na Platformi. Nakon toga, ova sredstva nestaju iz „virtuelnog novčanika“ (na Platformi obeleženo kao „trenutno stanje“) i prelaze u kategoriju „rezervisana za isplatu“.\nDva puta mesečno, svakog 01. i 15. u mesecu, će do tog dana najavljena sredstva za povlačenje, a koja se nalaze u „rezervisano za isplatu“, biti izvršavana. Transakcija će se izvršiti prvog narednog radnog dana.\nIsplata se vrši sa namenskog računa Platforme iz člana 9. stav 1. ovog ugovora, na račun autora predavanja koji je naznačio na svom nalogu prilikom verifikacije istog.\nKomunikacija između registrovanih korisnika\nNa Platformi je moguće uspostaviti komunikaciju između registrovanih korisnika Platforme, a nakon što zakažu određeno predavanje. Ova komunikacija je omogućena samo u cilju da se lakše mogu ugovoriti sporedne stvari u vezi predavanja ili da se korisnici mogu konsultovati u vezi sa predavanjem.\nKorisnicima je zabranjeno da ovaj vid komunikacije zloupotrebljavaju.\nPlatforma obezbeđuje zaštitu podataka o ličnosti u skladu sa Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti.\nKlijent je u obavezi da pored Uslova korišćenja pristane, aktivnom radnjom prihvatanja, i na Politiku privatnosti kao poseban dokument kako bi mogao da postane registrovani korisnik, odnosno napravi nalog na Platformi i koristi servis koji ista pruža.\nPlatforma omogućava svim zainteresovanim fizičkim licima pristup servisu, otvaranje naloga i uživanje usluga koje platforma pruža bez diskriminacije, neposredne ili posredne, po bilo kom osnovu, a naročito po osnovu rase, pola, nacionalne pripadnosti, društvenog porekla, rođenja, veroispovesti, političkog ili drugog uverenja, imovnog stanja, kulture, jezika, starosti i psihičkog ili fizičkog invaliditeta.\nVlasnik Platforme nije odgovoran za tačnost informacija koje korisnici postavljaju na Platformu.\nVlasnik Platforme ne snosi nikakvu pravnu i materijalnu odgovornost. Uloga Platforme je isključivo informacionog karaktera, posredovanja, dostavljanja podataka o korisnicima između kojih se ostvari saradnja, priprema ugovora kao pravne sigurnosti za korisnike i sigurnost naplate.\nPredmetna platforma nije zamena za profesionalnu konsultantsku uslugu ili bilo koje druge usluge koje nisu navedene u ovim Uslovima niti Platforma pruža ili obezbeđuje bilo kakve druge usluge osim opisane usluge informacionog društva. Fondacija ni na koji način suštinski ne utiče na sadržaj predavanja, niti na kreativan pristup predavača, kao ni na koncept predavanja, niti garantuje za kvalitet predavanja, tačnost ili upotrebljivost informacija koje predavač prenosi učeniku. Plaforma nije odgovorna ni za tačnost i autorska prava na pisanom sadržaju koji bi predavači stavili na upotrebu učenicima.\nOvaj ugovor zaključen je na neodređeno vreme.\nOvaj ugovor može prestati jednostranom izjavom volje korisnika platforme, tako što bi obrisao profil i time izgubio pristup delu platforme koji je dostupan samo registrovanim korisnicima, odnosno korisnicima koji imaju važeći ugovor sa vlasnikom Platforme.\nVlasnik Platforme zadržava pravo da sa internet Platforme obriše svaki nalog za koji se pretpostavlja da je lažan, odnosno da uneti podaci nisu verodostojni, odnosno da ne poštuje ove Uslove korišćenja i svoje obaveze preuzete potpisivanjem ovog ugovora. Brisanje svakako predstavlja prestanak važenja ugovora jednostranom izjavom vlasnika Platforme.\nVlasnik sajta može promeniti dokument Uslove korišćenja Platforme. Time se ne smatra da je zaključen novi ugovor ili izmenjen postojeći, već će isti morati ponovno biti ponuđen svim registrovanim korisnicima do momenta promene. Svi registrovani korisnici da bi nastavili korišćenje servisa Platforme moći će da ponovno, aktivnom radnjom, prihvate Uslove korišćenja u novom obliku. U slučaju da ne prihvate njihovi nalozi će biti zamrznuti dok to ne učine.\nU slučaju spora proisteklog iz ovog ugovora nadležan je sud u Novom Sadu, u Srbiji.\nNaš sajt koristi kolačiće koji služe da poboljšaju Vaše korisničko iskustvo, analiziraju posete sajtu. Da li se slažete sa korišćenjem kolačića?


Naslovna/Kultura/Marija Šerifović zakazala novi spektakl u Banjaluci za 24. avgust\n“Prošle godine koncert Marije bio je jedan od najposjećenijih na Kastelu. Koliko je interesovanje vladalo za koncert prošle godine, pokazatelj je i to što smo morali da zaustavimo prodaju ulaznice zbog kapaciteta koncertnog prostora, baš to je i razlog da i ove godine organizujemo još jedan koncert Marije Šerifović u našem gradu”, rekao je portparol koncerta Novak Čičković.\nPoseban trenutak koncerta je bila Marijina interpretacija pjesme “Pukni zoro”, upaljeni blicevi, pjevanje u glas publike koja je do zadnjeg milimetra popunila Kastel, napravili su sjajan ambijent koji se prepričavao narednih godinu dana.\n“Marija je bila oduševljena atmosferom i reakcijom publike pa smo lako postigli dogovor da i ove godine ponovimo spektakl svjesni da će biti teško podići ljestvicu na još viši nivo. Preveliko interesovanje i velika gužva od prošle godine uticali su na sporiji ulazak publike na koncertni prostor, pa ćemo se potruditi da to popravimo ovaj put, ali ovom prilikom savjetujemo svima da dođu što prije na koncert da bi izbjegli velike gužve”, istakao je Čičković.\nЈedinstvena ulaznica jeste 15 KM, a na dan koncerta 20KM, dok je karta za VIP ložu 40 KM.


Home / Zabavapage 5\tZabava\tFont Veličina » Veće | Manje\nloading... Ispovest Srpkinje koja je primila islam\nZnate, ipak je najlepše u svemu to što znate da je sve ono što imate rezervisano ne samo za jednog muškarca već i samo za njegove oči i poglede! – objašnjava Almira (30). Dragana J. (30) rodom iz Novog Pazara imala je 25 godina kada je primila islam. Kaže, nije ni sanjala da će zbog ljubavi postati Almira. Ali takve stvari se i ne planiraju… Zar ...\nPROJEKAT “DRINA” Zvonimir Trajković otkriva: Milošević odbio ponudu Amerikanaca i Francuza koja je mogla da SPREČI RAT!\nDa su Amerikanci, Francuzi i Italijani dobili 1990. godine koncesiju „Drina“ i na njoj izgradili 20 hidroelektrana, bivša SFRJ se ne bi raspala. Ovo tvrdi Zvonimir Trajković, bivši savetnik tadašnjeg predsednika Srbije Slobodana Miloševića. Zvonimir Trajković, bivši savetnik Slobodana Miloševića otkrio je detalje svog ‘duela’ sa Miloševićem iz 1990. godine oko projekta ‘Drina’. – Predložio sam Miloševiću taj projekat prema ...\nEvo kako to izgleda u kafani kada Šaban Šaulić popije koju čašu više i kada pijan zapjeva\nŠaban Šaulić je u svakom smislu te riječi kralj naše narodne muzike, jer je stara garda onih dobrih pjevača koji će se dugo pamtiti. Nakon jednog koncerta u Njemačkoj Šaban je sa svojim društvom završio u kafani i uz alkohol i harmoniku pijan je pjevao za svoje prijatelje, i nije mario na to što ga snimaju, već je i pričao ...\n(FOTO) DANAS IZGLEDA OVAKO: Nekad je bio prelepi zavodnik, a onda ga je uništila droga!\nNebojša Bakočević, bio je zavodnik 80-tih godina i jedan od najtraženjijih domaćih glumaca. Iako je mnogo obećavao čini se da nije znao da se nosi sa popularnošću, pa se predao porocima. Naime, Nebojša se potpuno predao “heroinskom raju”, pa je u Kotoru uhapšen zbog krađe kompjutera, beogradski SKC opljačkao je tako što je, kao “spajderman”, upao kroz krov, da bi ...\nSVE VIŠE ŽENA ŽELI OROŠAVANJE VAGINE, ovako izgleda postupak!\nŽene na orošavanje vagine ne odlaze samo iz estetsih razloga, zbog zatezanja vaginalnih zidova, već i zdravstvenih. Tretman je bezbolan i traje svega 10-ak minuta Stručnjaci kažu da ovaj u poslednje vreme vrlo popularan tretman na koji odlaze i mnoge Srpkinje, leči razne upale, odčepljuje neprohodne jajovode, povoljno deluje na endometriozu, miome, ciste na jajnicima, nekontrolisano mokrenje itd. Osim toga, podstiče seksualnu želju kod žena koje su ...\nSeverna Koreja proslavila je u utorak lansiranje nove rakete zemlja – zemlja Raketa srednjeg dometa Hvasong 12 delo je severnokorejskih inžinjera, kojima je danas priređena proslava u glavnom gradu Pjongjangu. Desetine hiljada severnokorejanaca izašlo je na ulice da pozdravi najnovije dostignuće režima Kim Dzong Una. Inžinjeri koji su radili na novoj stragijskoj raketi dočekani su ovacijama, cvećem i uz muziku ...\nU PRATNJI RUSKIH SUHOJA: Amerikanci u povlačenju! Sirijske snage izbijaju na iračku granicu! (VIDEO/MAPA)\nNe obazirući se dalje na napad aviona Američke koalicije, Sirijska arapska armija nastavila je snažno napredovanje duž autoputa Damask-Bagdad. Prema saopštenju sirijskog generalštaba, preuzeta je kontrola nad područjem Karbat Zarka, a sirijske snage na terenu imale su celodnevnu pratnju ruskih lovaca Su-30. Kamere ruske agencije Ruptli, takođe su bile na terenu: Područje Karbat Zarka nalazi se na oko 50 kilometara ...\nZašto puca Makedonija: Tačka geostrateškog sukoba odakle će planuti Balkan\nKinеskо i ruskо glоbаlnо vоđstvо bаzirаnо nа rаzvојu i mirnој kоеgzistеnciјi dоlаzе nаBаlkаnu prеd nајоzbilјniјi ispit „Vrhunskа vеštinа sаstојi sе u slаmаnju nеpriјаtеlјskоg оtpоrа bеz bоrbе.“ Sun Cu Тrаnspоrtni kоridоri su kičmа civilizаciја u kоntinuitеtu, оd kаdа sе svеt pоsmаtrа krоz prizmu јеdinstvеnе gеоstrаtеškе cеlinе. Оni sе nužnо pоklаpајu sа gеоgrаfskim оsаmа еkspаnziје civilizаciја, аli sе plаnirајu u оdnоsu nа ...\nRAT MEĐU TERORISTIMA: Militanti DŽaiš Al-Islama razbucali gnezdo ID na jugu Damaska! (VIDEO)\nMilitantna grupa DŽaiš Al-Islam je objavila video da bi potvrdila vest da je upala u dve zgrade u Jarmuku koje su držali pripadnici ID, inače označene kao jedno od važnih terorističkih legla na jugu Damaska. Snimak prikazuje kako se borci spremaju za napad, jure kroz rovove i hapšenje jednog člana ID posle upada. DŽaiš al-Islam, takođe tvrdi da su navedeni ...\nPage 5 of 1.522« First...«34567\t»\t102030...Last »\tFind us on Facebook\tRecentPopularCommentsTags\tISTINA O ROMSKOM NARODU: Kako su NASTALI i zbog čega NEMAJU svoju državu!