Građanske inicijative: Prvi “speed dating” mladih ljudi sa institucijama - Konkursi regiona\nDokaži da nisi mašina: * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. sedam + = 15\nGrađanske inicijative: Prvi “speed dating” mladih ljudi sa institucijama\nby KR 26/11/2013 015\n28. novembar 2013. Dom omladine Beograda (Makedonska 22/IV, Beograd) 10:00 – 12:00h\nMladi ljudi sa teritorije Beograda učestvovaće u jednom sasvim neobičnom događaju zvanom „speed dating“ gde će imati prilike da se direktno upoznaju sa predstavnicima lokalnih i nacionalnih institucija i donatora. Kroz brzo smenjivanje sastanaka, mladi će imati prilike da im za kratko vreme predstave rezultate volonterskih akcija koje su sproveli i pokušaju da dobiju podršku za njihov nastavak.\nU prethodne tri godine više od 2000 mladih ljudi je sprovelo 28 volonterskih akcija u okviru „Mladi su zakon“ projekta koji su na teritoriji grada Beograda sprovodile Građanske inicijative. Tokom ovih akcija mladi su samostalno sređivali napuštene prostore, pomagali socijalno ugroženim grupama i organizovali edukacije i kulturne događaje. Kako bi motivisali mlade da ostanu aktivni i dobiju dugoročnu podršku za svoje akcije i ideje, Građanske inicijative žele da im omoguće da se direktno upoznaju sa predstavnicima institucija i donatora. Kroz koncept brzog upoznavanja, mladi će imali prilike da za kratko vreme predstave rezultate akcija koje su sproveli, saznaju više informacija o instituciji/donatoru i ukratko iznesu svoje ideje za buduće aktivnosti.\n„Speed dating“ je ujedno i završni događaj „Mladi su zakon“ projekta pa će ovom prilikom biti prikazan i kratak film o volonterskim akcijama koje su mladi sproveli u toku 2013. godine. Događaj će otvoriti:\n• Nenad Borovčanin, državni sekretar Ministarstva omladine i sporta\n• Dubravka Velat, izvršna direktorka Građanskih inicijativa\n• Bojana Jevtović, koordinatorka projekata za aktivizam mladih, Građanske inicijative\nU speed dating-u učestvuju predstavnici/e:\n• Ministarstva omladine i sporta\n• Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja\n• Poverenica za zaštitu ravnopravnosti\n• Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom\n• Sekretarijata za sport i omladinu grada Beograda\n• Sekretarijata za kulturu Grada Beograda\n• Privredne komore Grada Beograda\n• Agencije za evropske intergracije i saradnju sa udruženjima Grada Beograda\n• EU info centra\n• Kancelarije za mlade opštine Savski Venac\n• Kancelarije za mlade Grada Beograda\n• Biznis inkubatora opštine Savski Venac\n• Divac fondacije\n• Trag fondacije (Balkanski fond za lokalne inicijative)\n• SMart Kolektiva\n• Doma omladine Beograda\nGrađanske inicijative su jedan resurs centara za teritoriju grada Beograda u okviru projekta „Mladi su zakon“ koji finansira Ministarstvo omladine i sporta. „Speed dating“ sa institucijama Građanske inicijative organizuju u saradnji sa EU info centrom.


FAKULTETU POLITIČKIH NAUKA OPĆINA CENTAR DONIRALA 8.000 MARAKA | Hayat.ba\nOpćina Centar na ovaj način želi omogućiti mladim ljudima, od kojih zavisi budućnost naše cjelokupne zajednice, što kvalitetnije uslove za obrazovanje.\nStvaranju kvalitetnijih uslova za obrazovanje mladih Općina Centar doprinosi stalnim ulaganjem u nabavku opreme za potrebe nastavnih procesa kao i u projekte koji se realiziraju u obrazovnim ustanovama.\nPosljednji u nizu takvih primjera je i finansijska podrška Fakultetu političkih nauka u Sarajevu koji je iz općinskog budžeta dobio donaciju od 8.000 konvertibilnih maraka.\nUgovor koji je ranije potpisao načelnik Općine Centar dr. Nedžad Ajnadžić, dekanu Fakulteta političkih nauka u Sarajevu prof. dr. Seadu Turčalu uručio je šef Kabineta Fahrudin Kurtović.\nTurčalo je kazao da će donirana sredstva biti iskorištena za nabavku računarske opreme za potrebe fakulteta.\nNama je značajno da je Općina Centar na čelu sa načelnikom dr. Nedžadom Ajnadžićem prepoznala potrebu visokoškolskih ustanova koje se nalaze na njenom području da pomogne u zahtjevnom procesu izvođenja online nastave. To je posebno značajno u ovom periodu kada se zbog pandemije nastava odvija online, a često je nastavni proces trpio zbog nedostatka računarske opreme koju ranije nismo imali potrebu da nabavljamo. Nabavka nove opreme će svakako pomoći u realizaciji onog što nas očekuje u ovom semestru, a moguće i u narednom, naime kako bi se osiguralo kontinuirano, nesmetano i tehnički kvalitetno odvijanje online nastave – pojasnio je Turčalo.\nKurtović je istakao da je podrška Općine Centar visokoškolskim ustanovama koje se nalaze na njenom području konstantna i da će tako biti nastavljeno i u narednom periodu.\nFakultet političkih nauka u Sarajevu se sa molbom obratio Općini Centar za pomoć u prevazilaženju problema u novonastaloj situaciji. U skladu sa navedenom molbom, mi smo u budžetu obezbijedili sredstva za nabavku računarske opreme. Nastojimo da u ovom periodu koji je težak za sve nas, pomognemo koliko god je to moguće – dodao je Kurtović.


Osvrt na nedelju iza nas 29.06.2020.-03.07.2020.-stočno brašno | Info tim logistika\nOva komponenta za stočnu hranu i tokom ove nedelje beleži trend pada cene. Preko sistema informacija Info Tim, ponuđeno je stočno brašno po cenama od 14,5-16 din/kg+PDV. Utovari i nabavka robe ide bez zastoja po dogovorenoj dinamici.


Možda ste privlačniji nego što mislite - Ženska TV\n12/09/2018 74 pregleda\nPonekad ne tako sjajno mišljenje o sebi može da nas „pogura“ i pomogne nam da radimo na sebi i napredujemo. U drugim slučajevima, pak, ta samokritika može da preraste u nešto potpuno destruktivno što nas sprečava da budemo srećni i zadovoljni.\nRazlog za to što ne čujete mnogo komplimenata je zapravo taj što ljudi misle da ste prelepi i ne smatraju da treba na to da vas podsećaju. Drugi možda smatraju da ste umorni od komplimenata i previše pažnje…\nIpak, ako to pogledate iz drugog ugla, možda bi trebalo da budete srećni zbog takvog komplimenta jer osoba koja vam upućuje takve reči uzima vašu privlačnost „zdravo za gotovo“. Drugim rečima, misli da ste toliko lepi da nema potrebe da se to naročito ističe.\nPostoji i treća opcija – ako osoba gleda u vas dugo i uporno, čak i nakon što ste joj „uhvatili“ pogled, znači da je veoma zainteresovana za vas.\nDruga osoba povremeno „pući“ usne\nJoš jedna od stvari koju nesvesno uradimo kada vidimo nekoga ko nam je privlačan je da blago „napućimo“ usne. Naravno, to nije onaj izraz lica koji imaju mnoge devojke na selfijima, već gest koji traje bukvalno sekund, ali može da se dogodi nekoliko puta dok pričamo sa nekim privlačnim.\nZapravo, kada drugi misle da ste zaista lepi i privlačni, čak ih pomalo i nerviraju vaši komentari tipa „trebalo bi da smršam“, „jao, što mi je ružna kosa“ i slično.\nKoliki treba da bude dečiji džeparac


Hrvatski lobi protiv Tesline biste u Njujorku\nTema: Hrvatski lobi protiv Tesline biste u Njujorku\n21.08.2013., 16:09 #1\nHrvatski lobi protiv Tesline biste\nKada su čelnici dali saglasnost da se bista postavi u dvorištu UN, Hrvati u SAD su se pobunili i saglasnost je povučena\nKada je ovih dana Aleksandar Vlajković, zamenik direktora vladine Kancelarije za dijasporu i predsednik Organizacionog odbora za podizanje spomenika Tesli, najavio je da će spomenik poznatom naučniku Nikoli Tesli, rad akademika Nikole Koke Jankovića, biti postavljen u septembru povodom 70 godina njegove smrti, na Long Ajlendu, ispred njegove laboratorije, naglasio je da je prva ideja bila da ta bista stoji u dvorištu Ujedinjenih Nacija na Ist Riveru u Njujorku.\n- Kako su administrativne dozvole za postavljanje spomenika u Njujorku jako komplikovane, odlučili smo da bista Nikole Tesla bude postavljena u njegovoj staroj laboratoriji u Vonderklifu, 65 kilometara od centra Njujorka. Sigurni smo da će neposredno uz Teslinu laboratoriju ponovo biti podignuta i Teslina kula Vordenklif, koja je srušena 1917. godine, jer su Amerikanci otkupili to zdanje i planiraju da naprave Muzej Nikole Tesle na ostrvu Long Ajlend, gde je Tesla radio - rekao je Vlajković.\nNezvanično saznajemo da je Vlajković u ime Kancelarije za dijasporu i Srbe u regionu kontaktirao upravu grada Njujorka, a potom i čelnike UN na Ist Riveru i predložio im da se podigne spomenik Nikoli Tesli. Iz grada Nujorka je stigla informacija da je procedura za dobijanje dozvole za postavljenje spomenika jako složena, jer se za to pita i federalna vlada SAD. Iz UN je stigla principijelna saglasnost da bista najvećeg srpskog naučnika bude postavljena u dvorištu svetske organizacije. Čak je i Vuk Jeremić, predsedavajući Generalne skupštine najavio jednom prilikom da će spomenik Tesli biti postavljen u UN.\nTo je bila sjajna vest, jer bi spomenik Nikole Tesle videlo više miliona Njujorčana, ali i turista koji posećuju zdanje UN. Postupak za dobijanje dozvole nije bio složen, ali se dogodilo da je rukovodstvo UN povuklo svoje odobrenje – saznali smo od obožavalaca Nikole Tesle u Njujorku.\nNaime, hrvatska zajednica u SAD, čim je čula da će Srbija da postavi spomenik Nikole Tesle u Njujorku, uložila je protest čelnicima UN, nazivajući taj postupak Srba kao “opasan srbijanski nacionalizam” . Kako se rukovodstvo UN već jednom pod pritiskom Bošnjaka i njihovih nacionalista povukli svoju podršku koncertu srpske muzike u zgradi svetske organizacije, zbog pevanja pesme “Marš na Drinu”, tako je i sada prećutno odbilo nastavak saradanje oko postavljanja spomenika Nikole Tesle u dvorištu na Ist Riveru.\nKancelarije za dijasporu i Srbe u regionu bila je neprestano u vezi sa Misijom Srbije pri UN, sa Generalnim konzulatom Srbije u Njujorku, sa Ambasadom Srbije u Vašingtonu, ali i sa Teslinim memorijalnim društvom iz Njujorka i sa Teslinom naučnom fondacijom u Filadelfiji.\n- I mi smo predložili da se spomenik Nikole Tesle postavi u dvorištu njegove laboratorije na Long Ajlendu – priča Nikola Lončar, predsednik Tesline naučne fondacije iz Filadelfije.\nLaboratorija se nalazi u naselju Vordenklif u gradiću Šorhemu kod Njujorka. Nju je od fabrike filmova otkupio Teslin naučni centar, koji vodi Džejn Alkorn i koja želi da ovde podigne Muzej Nikole Tesle. U taj projekat je već uloženo 1,7 milion dolara, koje su sakupili američki obožavaoci Nikole Tesle. Aleksandar Vlajković je pripremio sve da se 26. septembra spomenik prebaci u SAD i otvori u ovoj obnovljenoj laboratoriji Nikole Tesle kod Njujorka.\n- Replika spomenika biće najverovatnije postavljena u Filadelfiji, povodom proslave 200 godina dolaska Srba u Ameriku narednog Vidovdana. A uskoro bi trebalo da počnu i pregovori sa vlastima gradova u kojima je Tesla živeo i stvarao – Budimpešti, Beču, Parizu, Pragu, Čikagu, Pitsburgu, da se na odgovarajućem mestu postavi po jedan spomenik velikom srpskom naučniku. Istovremeno, postoji mogućnost da se isti spomenik postavi i u gradovima u kojima Tesla nikada nije boravio – Moskvi, Pekingu, Sidneju - rekao je Aleksandar Vlajković.\nInteresantno je da Nikola Tesla danas ima svoje spomen-ploče, spomenike i biste u Njujorku, na Nijagari, u Pertu, u Zagrebu i Smiljanu, u Ukrajini, u Pragu, u Braziliji, u Filadelfiji, u Beogradu i Srbiji. Novi spomenik Nikole Tesle, rad akademika Nikole Koke Jankovića, biće privremeno postavljen ispred zgrade SANU u Beogradu, da ga vide svi građani i gosti Srbije, pre nego krene za Njujork.\nU Galeriji nauke i tehnike SANU će biti održana izložba „Svetlost Teslinog dela“ kolekcionara i galeriste Momčila Moše Todorovića, koja sadrži 40 portreta srpskog genija, koje su uradili eminentni slikari. Obe manifestacije se održavaju pod pokroviteljstvom i u organizaciji predsednika Srbije, Kancelarija Vlade Srbije za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu, Galerija nauke i tehnike SANU i Umetnička galerija „Radionica duše“.\nDakle, kada su Hrvati videli da gube bitku da Srbina Nikolu Teslu proglase Hrvatom, okrenuli su drugu ploču, sada im spomenik Nikoli Tesli predstavlja "veličanje opasnog srpskog nacionalizma"\nAko ništa drugo bar znaju da kukanje u svetu na "srpski nacionalizam" uvek pali\nAh ti Hrvati, stalno neke muke s njima...\n21.08.2013., 16:12 #2\nRe: Hrvatski lobi protiv Tesline biste u Njujorku\nNaime, hrvatska zajednica u SAD, čim je čula da će Srbija da postavi spomenik Nikole Tesle u Njujorku, uložila je protest čelnicima UN, nazivajući taj postupak Srba kao “opasan srbijanski nacionalizam”\nDajem kitu na panj da je ovo već standardna izmišljotina fantastičnih novosti.rs.\nPa dobro, jeste li vi normalni da u ovo vjerujete!\n21.08.2013., 16:16 #3\nZnajuci vas ne da verujem, vec bi smeo da se kladim u bilo sta da je to istina\nVi ste teski kompleksasi kojima smeta sve srpsko i to se ne libite da pokazete javno\n21.08.2013., 16:16 #4\nТешко је и скоро немогуће пласирати измишљотину колика је бизарност\nи бесрамност тешко искомплексираног и злочину склоним 'рварског фактора!\n21.08.2013., 16:18 #5\nМислим да би било добро да ангажујемо све крстаричине ресуре и докажемо да је тврдња из уводног поста истинита.\nАко је заиста истинита, саветујем ти да се преселиш у Сарајево. Тамо неће да примете твој будући недостатак.\n21.08.2013., 16:18 #6\nPa naravno da su se pobunili kada ga ne smatraju kao svoga.To je cinjenica koju vecina Hrvata ne moze da prikrije jednostavno to je jace od njih.\n21.08.2013., 16:25 #7\n21.08.2013., 16:28 #8\nA ha ha, pa yar ne tvrde da je Hrvat? kakve su ovo tuge\n21.08.2013., 16:40 #9\nКако можеш да даш оно што немаш???\nPoslednji put ažurirao/la eremita : 21.08.2013. u 16:46\n21.08.2013., 16:41 #10\nKrvolocni,.... ne posustaju!!!\n21.08.2013., 16:45 #11\nNe, ne tvrde, jedini tko je tvrdio da je Tesla Hrvat je bio Kurir koji je objavio "vijest" da je Milanović Teslu ugurao među poznate Hrvate.\nI naravno, takve lažirane pizdarije postoje upravo zbog vas, naivnih francuskih sobarica.\nКако можеђ да даш оно што немаш???\nPa prema Srbima nemam, svi znamo za istraživanja da su Srbi nakuratiji na planeti.\nI najhrabriji, i najstariji, ali to je već druga tema...\nAjde, dokaži, da vidim taj originalni dopis.\n21.08.2013., 16:50 #12\nIma mu strina pošto ni striko nema.\n21.08.2013., 17:04 #13\nOvo je sve tacno, rekao mi je tajni agent hrvatske tajne sluzbe Shjor Mikula, poznatiji kao 007.\nMikula organizuje diverzantske akcije kao kamenovanje vozova oko Kraljeva, borba protiv Tesline biste i aktivacija HAARP-a oko Ravne Gore.\n21.08.2013., 17:10 #14\n21.08.2013., 17:11 #15\nMiki, bas si kreativan.\n21.08.2013., 17:14 #16\nUvek iste teme ovde.\n21.08.2013., 17:15 #17\nTesla je preveliki da bi šačica ma kakvih budeletina mogla zaustaviti obeležavanje njegovog lika i dela.\n21.08.2013., 17:16 #18\nDobrodosao u klub, sto bi rekla najveca cerka hrvatskih naroda i narodnosti.\nI ja sam tako pricao pre godinu dana.\nU medjuvremenu sam naucio da cenim sarkazam.\n21.08.2013., 18:37 #19\nTesla je dovoljno velik da šačica kretena izmišlja vijesti da bi se druga, sada već šaka kretena, na to naivno popalila.\n21.08.2013., 18:39 #20\nUopće mi ne smeta ništa samo zato što je srpsko.\nA to što bi sprašio šaržer u čelo tvog avatara nije zato što je Srbin, nego zato što je zločinac: identično bi napravio i Hrvatu.\n21.08.2013., 18:41 #21\nKakvo ti je to pitanje dali su normalni , naravno da nisu .\n21.08.2013., 18:48 #22\nUrednik Novosti psihotični Ratko Dmitrović je seksualno opsednut Hrvatima , kod njega je to teška patološka pojava , pa od tuda i ove gluposti od vesti , spomenik nije postavljen jer ne postoji dozvola gradskih vlasti da se tamo postavljaju bilo kakvi spomenici ,bilo kome , a ovo ostalo je plod Dmitrovićeve bolesti .\nPoslednji put ažurirao/la al bundy : 21.08.2013. u 18:52\n21.08.2013., 18:56 #23\nPa šta očekivati od ustaša nego ovakve stvari...\n21.08.2013., 19:01 #24\nA sigurno su Hrvati u Njujorku spriječili postavljanje spomenika Tesli jer je to nacionalističko divljanje.\nPa dobro, zar stvarno moraš biti retard da izmišljaš baš takve vijesti.\nPa daj neka izmisli da su se pobunili postavljanju spomenika Draži Mihajloviću, pa bi u to mogao povjerovati.\nAli Tesli, majke ti ga mile, pa valjda svaki grad u Hrvatskoj ima Teslinu ulicu. A o spomenicima da i ne pričam.\n21.08.2013., 19:05 #25\nВрло су кварни играчи, а ћуте ко она ствар кад им се помене да је Јосиповић од мајке Милице, да се Санадерова фамилија покатоличила почетком 20. века , па тек да и она Косорова има сумњиво порекло...\nDa sutra hrvatski pevač Thomson odluči da svoj koncert održi u BG-u,ko bi bio protiv?\nPoslednja poruka: 26.08.2007., 22:52


Centralna banka Republike Kosova i Muzej Kosova obeležili su Svetski dan štednje | Banka Qendrore e Republikës së Kosovës\nCentralna banka Republike Kosova i Muzej Kosova obeležili su Svetski dan štednje\nUz moto naša budućnost počinje sa štednjom Centralna banka Republike Kosova u saradnji sa Muzejom Kosova obeležila je Svetski dan štednje . Deo ove aktivnosti bili su učenici iz osnovnih škola glavnog grada koji su posetili izložbu ilirske novčiće , eurokovanice i novčanice. Izložba se održava u prostorijama CBK gde su izloženi antičke novčići koji su dostupni Muzeju Kosova. Istovremeno, pored izloženosti valuta , Centralna banka Republike Kosova, odnosno Divizija za finansijsku edukaciju se potrudela da učenici škola grada učestvuju u radionici kroz koju su učenici pokazali svoje veštine u crtežima i radovima, gde su kroz svoju kreativnost realizovali svoje štedne kreacije koji su uvek ukazivali na potrebu štednje kao deo kulture i važnih navika za njihovu budućnost.\nNa otvaranju ove aktivnosti, o ulozi i značaju Centralne banke Republike Kosova, značaju Međunarodnog dana štednje , zašto treba da štedimo , deci je govorila g-đa. Ajshe Ramosaj–Ahmetaj, dok za riznicu numizmatike u različitim vremenskim periodima, ili antički novčići koji su bili izloženi govorili zvaničnici Muzeja Kosova, obaveštavajući ih o sadržaju i značaju ovih novčića i novčanica . Ovi novčići odražavaju istorijski razvoj od davnina , srednjeg veka do današnjeg dana.\nUčenici su takođe imali priliku da pažljivo pogledaju sve denominacije eurokovanih novčića i novčanica , za glavne odlike za koje su učenici obevešteni od g.Islam Bahtiri – viši službenik Departmana za novac i bankarske odnose.\nOva aktivnost sa učenicima glavnih škola nastaviće se i sutra takođe u Centralnoj banci Republike Kosova.\nSvetski dan štednje , od 1924 godine se obeležava u celom svetu od finansijskih institucija . Taj datum postavljen je kao svetski dan štednje na kongresu održanom u Milanu kako bi se povećalo znanje i značaj štednje . CBK obeležava ovaj dan različitim obrazovnim aktivnostima već nekoliko godina.


London: Protesti zbog obespravljenosti i nasilja nad ujgurskim muslimanima u Kini – Minber\nruj. 12, 2020 at 6:33 pm\nLondon: Protesti zbog obespravljenosti i nasilja nad ujgurskim muslimanima u Kini\nadmin 2 godine ago 300 views\nU centru Londona demonstranti su protestirali zbog nasilja i kršenja prava koja kineske vlasti čine nad pripadnicima muslimanske ujgurske zajednice u Autonomnoj pokrajini Xinjiang, javlja Anadolu Agency (AA).\nProtest je održan ispred kineske ambasade u Londonu, a prisustvovali su mu uglavnom studenti iz različitih dijelova svijeta.\n“Ne, etničkom čišćenju“, “Pravda za Ujgure“, “Genocid“ i “Životi Ujgura su važni“ neke su od poruka s transparenata koje su demonstranti nosili.\nJedan od demonstranata za AA je kazao kako je cilj protesta da se javnosti ukaže na dešavanja u Kini u kojoj su milioni ljudi prinuđeni na teške poslove u radnim logorima.\n“Svijet treba učiniti nešto. Ne može ovo biti vječna tajna koja se krije ispod tepiha“, poručio je još jedan od demonstranata koji nije želio da mu se objavljuje identitet.\nTreći demonstrant je kazao da je svijet svojevremeno tvrdio da nije znao ni za logore u kojima su zlostavljani Jevreji u Njemačkoj tokom Drugog svjetskog rata, ali da sada nema opravdanja da se i dalje ljudi zlostavljaju zbog njihove vjere ili etniciteta.\nBritanska medijska kuća “Guardian” nedavno je objavila izvještaj u kojem se navodi kako vlasti Kine pod plaštom borbe protiv pandemije COVID-19 sedmicama u kućama zatvorene drže pripadnike muslimanske ujgurske zajednice u Xinjiangu. Isti izvor javlja da su Ujguri zatvoreni u kuće i da ih vlasti primoravaju na korištenje nekih lijekova.\nIzvještaj “Guardiana“ je baziran na snimcima koji su objavljeni na internetu, a na kojima se vidi kako ljudi traže pomoć i s prozora tvrde da su prisilno sedmicama zatvoreni u domovima.\nadmin 12 rujna, 2020\nPompeo pozdravio ‘istorijske’ pregovore afganistanske vlade i talibana


Boston Milvoki NBA liga | Sport | Košarka\nBostonu falilo pola sekunde! Prva zvijezda podbacila, veteran blistao, ali Janis je čudo od igrača! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nBostonu falilo pola sekunde! Prva zvijezda podbacila, veteran blistao, ali Janis je čudo od igrača!\n08.05.2022. / 09:33\nAutor Haris Krhalić 08.05.2022. / 09:33\nGrčki košarkaš bio je najbolji pojedinac susreta koji bi mogao da ima presudni uticaj na seriju Milvokija i Bostona u polufinalu Istoka NBA lige.\nAktuelni šampion NBA lige ima prednost u polufinalu Istoka! Milvoki Baksi su u Viskonsinu savladali Boston 103:101, nakon velike borbe i spektakularne drame koju smo vidjeli u posljednjim sekundama susreta.\nSeltiksi su imali najmanje tri šuta za produžetak, a na kraju je fantastični Al Horford i pogodio, ali prekasno. Vrijeme je isteklo dok je lopta bila na njegovoj ruci nakon namjerno promašenog slobodnog bacanja, a zatim i nekoliko ofanzivnih skokova koji Bostonu nisu donijeli dva preko potrebna poena.\nUpravo je Horford bio čovjek koji je "napravio" utakmicu u Milvokiju. Kada je postalo jasno da Džejsona Tejtuma ništa ne ide, iskusni košarkaš je uz pomoć Džejlena Brauna istopio maksimalnih 14 poena koje su Baksi imali.\nPrednost koja je djelovala nedostižno za Boston nestala je za desetak minuta, pa su Seltiksi vodili na minut i 47 sekundi do kraja. Ipak, nisu uspjeli da pobijede, čak ni da odu u produžetak, jer je Janis Adetokunbo bio na visini zadatka u završnici.\nNakon što je Smart pogodio za 100:99 u korist Bostona, Janis je prednost vratio Milvokiju, a zatim odigrao i odličnu odbranu na drugoj strani terena. Njegov najboji saigrač na meču Džru Holidej povisio je na 103:100, a Bostonu je preostalo premalo vremena. Crtala se akcija za tri poena, što su Baksi sprečili faulom na sedam metara od koša.\nMarkus Smart je pogodio prvo i namjerno promašio drugo bacanje, a nakon niza ofanzivnih skokova i promašaja - pogodio je Horford. Ipak, prekasno, jasno se vidjelo na usporenom snimku.\nMaestralni Janis Adetokunbo postigao je 42 poena, uz 12 skokova i osam asistencija. Pratio ga je Džru Holidej sa 25 poena i sedam skokova, a njih dvojica bili su i ubjedljivo najbitniji igrati tima za koji nije nastupio Midlton. U poraženoj ekipi istakao se Braun sa 27 poena, Horford je dodao 22, a Tejtum se zaustavio tek na 10 poena, uz katastrofalne procente šuta.\nTako je Milvoki stigao do druge pobjede u seriji, pa sada uz brejk ima prednost - 2:1. Prvi meč ove serije Baksi su pobijedili u Bostonu, uslijedio je revanš Seltiksa na svom terenu, a Milvoki je uspio da materijalizuje veliku pobjedu sa početka serije. Sljedeći meč se takođe igra na njihovom parketu.\nSin NBA zvijezde igra uz pjesme Sinana Sakića i Tanje Savić: Luka i Bobi će naučiti Ameriku sve srpske narodnjake!\nLiga šampiona gleda u budućnost! NBA, FIBA i Evroliga za istim stolom sa jednim ciljem!\nDončić i Branson ugasili Sanse, opet su u igri!\nDončić "lomio" koljena čuvaru, ovo je brutalno: Luka ga ponižavao, pa se isprsio u kameru! (VIDEO)\nkošarka NBA liga Boston Milvoki


Obuka za upravljanje i sistemi za bezbednost\nPostupak na bezbednost i na zdravlje na radnom mestu je suštinski deo celokupnog ponašanja kompanije. U tom smislu su neophodni saveti i obuka dostavljeni kroz specijalizovanih firma, i posebno, kroz sistema upravljanja bezbednosti. Ako želite znati više...\nOvaj sistem integriše politike i ciljeve za zdravlje i bezbednost u projektovanju i upravljanju sistema rada i proizvodnje robe ili usluga, definiše procedure za identifikovanje, u okviru organizacione strukture, odgovornosti, procedura, procesa i sredstva za sprovođenje politike prevencije, u skladu sa važećim propisima.\nPogledajte sve prilike i događaje koji se nude u ovoj oblasti, tokom Univerzalne izložbe 2015.\nProveri događaje smera OBUKA ZA UPRAVLJANJE I SISTEMI ZA BEZBEDNOST


Osumnjičeni za obaranje aviona, Foto: EPA/ROBIN VAN LONKHUIJSEN\nUBILI 298 OSOBA\nIstražitelji tvrde da je glavni pomoćnik predsednika Vladimira Putina redovno bio u kontaktu sa vođama pobunjenika\nObjavljeno: 15.11.2019. 10:40h\nMeđunarodna istraga o rušenju leta MH17 kompanije Malaisia Airlines saznala je da su visoki ruski zvaničnici usmeravali separatiste na istoku Ukrajine povezane sa napadom.\nIstražitelji tvrde da je glavni pomoćnik predsednika Vladimira Putina redovno bio u kontaktu sa vođama pobunjenika. Svih 298 ljudi u avionu je poginulo kada je raketa pogodila avion iznad teritorije koju drže pobunjenici 17. jula 2014. godine.\nRusko ministarstvo spoljnih poslova odbacilo je najnovije nalaze. Zvaničnica Maria Zakharova rekla je da su međunarodni istražitelji manipulisali istragom kako bi odgovarali unapred utvrđenom zaključku.\n- Oni objavljuju neki materijal, od kojih se jedan deo lažno predstavlja, a drugi deo nije potvrđen - rekla je novinarima.\nIstražitelji su podigli optužnicu protiv četiri osobe, uključujući šefa separatističke odbrane. Osumnjičeni bi trebalo da krenu na suđenje, verovatno u odsustvu, u aprilu 2020. godine.\nHolandski istražni tim nije Rusiju direktno povezao sa napadom na avion, ali kažu da "presretnuti telefonski pozivi" pokazuju kontakt Rusije sa dvojicom od četvorice osumnjičenih koji su već optuženi za ubistvo putnika i posade.\nDok se MH17 ne spominje u telefonskim prisluškivanjima, koje su pružile ukrajinske obaveštajne službe SBU-a, istražitelji veruju da su zvaničnici Moskve znali šta se dešava na terenu i da su uticali na "administrativne, finansijske i vojne stvari" u Donjeckoj republici (DPR).\nIstražni tim imenuje Vladislava Surkova, bivšeg stratega Kremlja i potpredsednika vlade, i Sergeja Aksjonova, čoveka koji je bio zadužen za Krim kada ga je okupirala i aneksirala Rusija. Kažu da se u nekoliko poziva spominje i ruski ministar odbrane Sergej Šojgu.\nDvoje osumnjičenih koji su već optuženi pominju se u telefonskim razgovorima. Igor Girkin bio je takozvani ministar odbrane u DPR-u, a prema tužiocima, Sergej Dubinski je bio njegov zamenik. Čelnici DPR-a uvek su insistirali da su to bili dobrovoljci kojima niko nije šef, ali istražni tim kaže da je razgovarao sa svedocima koji kažu da su ključne ličnosti bile usmeravane iz Rusije.\nOni kažu da je vođa DPR-a Aleksander Borodaj snimljen kako kaže:\n- Vršim naredbe i štitim interese jedne i jedine države, Ruske Federacije. To je suština.\nTakođe citiraju da je Borodaj očigledno dve nedelje pre katastrofe na MH17 razgovarao s Vladislavom Surkovom i govorio o ruskim pojačanjima.\nIstražitelji veruju da je vodeće pobunjenike ruska služba sigurnosti FSB opremila sigurnim telefonima koji se ne mogu prisluškivati i raditi putem interneta. Sergej Dubinski, tvrde, nazvao je nekoga po imenu Semenov govoreći:\n- To su posebni telefoni, ne možete ih kupiti. Dobili su ih kroz Moskvu. Preko FSB-a.\nIako su četiri osobe optužene i trebalo bi da im se sudi u aprilu, verovatno u odsustvu, smatra se da bi iz redova pobunjenika u DPR još moglo da se pojavi više dokaza.\nCilj istražnog tima je da otkrije ko je na kraju pritisnuo dugme i lansirao raketu koja je srušula MH17 na putu iz Amsterdama do Kuala Lumpura i ko je bio glavni.\nUmrlo je 298 osoba, uključujući 193 državljana Holandije, 43 Malezijca, 27 Australaca, 12 Indonezijana, 10 Britanaca, četiri Belgijanca, četiri Nemaca, tri državljana Filipina, jednog Novozelanđana i jednog Kanađanina.\nRusija tvrdi da istraga i suđenje imaju za cilj diskreditaciju zemlje u očima međunarodne zajednice.\nMH17UkrajinaDonjeck Narodna RepublikaObaranje avionaRusijaIstragaTelefonski razgovoriPad aviona


Zlatne godine #22: Serž Gejnsbur, Žak Brel i Skot Voker, šansona i rokenrol | City Magazine\nZlatne godine #22: Serž Gejnsbur, Žak Brel i Skot Voker, šansona i rokenrol\nPetak, 1. oktobar 2021. u 18:00 // Klub Doma omladine Beograda\nAko moraš da se vratiš onda se vrati sa skandalom, piše u jednom odličnom romanu Gorana Tribusona. Zlatne godine prihvataju tu logiku i vraćaju se – ne sa skandalom – već sa iznenađenjem. Muzika dvojice frankofonskih autora – jedan Francuz, a drugi Belgijanac – Serža Gejnsbura i Žaka Brela je na repertoaru prve tribine Zlatne godine u novoj, jesenjoj sezoni.\nBrelova i Gejnsburova muzika premostila je Lamanš i spojila „egzistencijalnu psihodramu“ francuskih šansona sa novom, razuzdanom rokerskom osećajnošću. Skot Voker i Dejvid Bouvi su bili pomagači sa druge obale u toku mostogradnje.\nOni su prepoznali specifičnosti koje nose Brelove pesme i uvrstili ih u svoj repertoar. Trivija kaže – o značaju trivija u rok mitologiji ne vredi raspravljati – da je devojka Skota Vokera, inače Nemica poreklom, bombardovala svog momka Brelovim pesmama. Ona je – gle slučaja! – bila i prijateljica Dejvida Bouvija te je i on doživeo isti tretman… I tako dalje. Biće reči o tome na tribini Zlatne godine 1. oktobra u Domu omladine.\nLascivne, višesmislene, blasfemične pesme Serža Gejnsbura imale su istu sudbinu. Bile su u dosluhu sa tzv. „seksualnom revolucijom“ čiji je jedan od glavnih katalizatora bila rok muzika. One su bile „vetar u leđa“ rokerima u procesima otkrivanja seksualnih sloboda i stvaranja nove osećajnosti. Histoire de Melody Nelson, konceptualni album Serža Gejnsbura, a la Lolita – o ljubavi između nedorasle devojčice i sredovečnog Parižanina je na repertoaru Zlatnih godina. Drugi album o kome će se govoriti je zapravo kompilacija Scott Walker sings Jacques Brel.\n#dom omladine #ploče #tribina #zlatne godine


Obilježeno 150 godina od ustanka u Boki Kotorskoj - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nRadio Budva Live: Maluma - Hawái\nOkrugli sto na temu „Ustanak u Boki Kotorskoj 1869. godine“, u organizaciji Narodne biblioteke Budve i Inicijativnog odbora za obilježavanje Bokeljskog ustanka 1869. godine, održan je u petak u Manastiru Podlastva.\nO ovoj temi govorili su: akademik Zoran Lakić, dr Miroslav Luketić, mr Savo Martinović i Marko B. Ivanović. U ime Matice Boke skup je pozdravio Ivo Knežević, a uvodnu riječ u ime Inicijativnog odbora za obilježavanje Bokeljskog ustanka 1869. godine imao je Željko Ćetković.\n„U istoriji Boke do 1918. god. izdvajaju se epohe: ilirska, rimsko-vizantijska, srpska, mletačko-turska i austrijska. Često dolazi do sukba interesa, a onda i do oružanih sukoba“ kazao je Ivo Knežević (Matica Boke) istakavši da su ti sukobi pogađali lokalno stanovništvo koje je bilo prinuđeno da se svrsta na neku od strana. U smjeni moćnih sila i okupatorskih vojski „Grbljani su se hrabro borili za svoj status, ginući, podižući bune i ustanke protiv velikih sila tih vremena“ – naglasio je Knežević.\nU ime Inicijativnog odbora za obilježavanje Bokeljskog ustanka 1869. godine Željko Ćetković je naveo da je obilježavanje stogodišnjice Bokeškog ustanka bilo je pod visokim pokroviteljstvom Josipa Broza Tita, te da je „Spomenik na Krivošijama otvoren 17. avgusta 1969. uz prigodne govore generala Sava Orovića, Stojadina Soldatovića, druga Luke Stijepovića, Petra Vučurovića i Don Nika Lukovića.\n20. i 21.03.1970. održan je Naučni skup, a 04. Jula 1970. uz prigodne govore Dobroslava Ćulafića, predsjednika Republičke konferencije Socijalističkog saveza i Jovana Vujadinovića, tadašnjeg Narodnog poslanika Savezne skupštine, otkriven je spomenik na ulazu u manastir.\n50 godina kasnije, našu inicijativu za obilježavanje 150 godina ustanka dao je predsjednik opštine Budva, Marko Carević, JU Narodna biblioteka Budve i njen prvi čovjek, gospođa Mila Baljević“ – na čemu im je zahvalio.\nOn je istakao da su preci na tom časnom mjestu mjestu, pred manastirom donosili važne odluke na dostojanstvo i ponos potomcima: „Ponosni smo na Grbaljski ustanak 1848. godine gdje su Grbljani predvođeni popom Lazarom Ercegovićem, kao pravi vitezovi upali u Stari grad Kotor, prekinuli sjednicu Sjora Dojmija i postavili svoje uslove ultimativno.\nU sastavu bokeljskih dobrovoljaca bili smo na Vučjem dolu, Grahovcu, pomogli Hercegovački ustanak Luke Vukalovića i na Vrtiljevci.\nBokelje je predvodio Rade Markov Bajković. U bici na Vrtiljevci, Kralj Nikola pita “koji je ono Crnogorac iznio prvi barjak”, “nije Crnogorac nego Bokelj, Ivo Vuksanović iz Grblja”. Kralj Nikola odgovara: “Sramota Crnogorci.” Ćetković je naveo da je Bokeljski ustanak poznat po nečuvenoj hrabrosti Grbljanki koje su položile svoje živote, najviše na tvrđavi Goražde.\nTribinu „Ustanak u Boki Kotorskoj 1869. godine“ otvorio je izlaganjem akademik Zoran Lakić. On je istakao da je Krivošijski ustanak 1869.godine upisan „zlatnim slovima“ u istoriju Crne Gore i Boke Kotorske „jer su ih događaji, ispred i poslije Ustanka – dijelili na Istok i Zapad, ne samo geografski, već mnogo više politički i suštinski. A radilo se o jednorodnom narodu koji u tek poslijednjih 100 godina živi u jedinstvenoj državi“.\nAkademik Lakić je istakao da se preko zahtjeva ustanika 1869. godine mogu saznati uslovi u kojima je živjela tadašnja Boka Kotorska: „Ustanak je izbio zbog odluke Beča da i u Boki Kotorskoj sprovode Zakon o vojnoj obavezi.\nDo tada su Bokelji imali privilegiju da služe vojni rok u svojoj domaćoj narodnoj straži, koja se jedino starala o odbrani Boke Kotorske. Takvu privilegiju nisu imali ostali državljani Carstva; mislim na one Slovenskog porijekla. Bitno je navesti da su, ustanici imali podršku Crne Gore. To im je davalo onu dodatnu snagu – da istraju u svom zahtjevu.“\nBečka vlada je optuživala Crnu Goru da stoji iza ustanika i da ih obilato pomaže. Ipak, Beč nije smio da zaoštrava odnose sa Crnom Gorom plašeći se intervencije Carske Rusije. „Vršili su diplomatski pritisak na Crnu Goru – raznim demaršima. Traženo je da se Crna Gora drži po strani od događaja što je Beč i dobio od\nzvaničnog Cetinja. Ali ona narodna pomoć nikada nije prestajala. Gospodar je odgovorio Beču opet citiram: „da je ustanak izazvao uzbuđenje... koje je normalno zbog jedinstva - rase i vjere među mojim narodom i ustancima“.\nDošlo je do pregovora u kojima su izneseni zahtjevi ustanika od kojih ustanici nisu htjeli odustati, a Beč nije bio spreman da prihvati sve, te su nastavljene borbe na Kosmaču, u Mainama, Poborima i na Brajićima – bez uspjeha. I glavni napad na Krivošije završen je neuspjehom. Međutim, ovaj ustanak, najveći i najmasovniji od svih ustanaka toga vremena, kako navodi navodi akademik Lakić, okončan je potpisivanjem mira: „Beč je konačno shvatio neko bi rekao da je bio primoran da mora što prije okončati ovaj lokalni rat da bi izbjegao onaj mnogo opasniji po njega, koji se primicao i završio Berlinskim kongersom 1878. godine kada je Crna Gora, da se podsjetimo, dobila međunarodno priznanje. Inicirao je potpisivanje mira i prihvatio sve ranije zahtjeve ustanika.“\nIzlaganje o Bokeljskom ustanku 1869. nastavio je dr Miroslav Luketić pozivajući se na publikaciju objavljenu prije 50 godina a povodom obilježavanja 100-godišnjice Ustanka.\nOn je pomenuo učesnike uređivačkog odbora u kojem je i sam učestvovao: „Ivo Antović, dr Dimitrije Dimo Vujović, dr Dragoje Živković, Radoman Jovanović, Miroslav Luketić, Niko S. Martinović, Boško Mačić, dr Slavko Mijušković i Đuro Subotić, a odgovorni urednik ove publikacije koju je objavio Kulturni centar Kotora bio je akademik Slavko Mijušković.\nU ovoj knjizi od prije 50 godina, koja je možda i zaboravljena, imao sam čast da učestvujem sa prilogom koji se odnosi na naš kraj, to je Ustanak 1869. godine u južnom dijelu Boke Kotorske. Za taj rad sam se pripremao dugo, koristio izvore naše i strane i mislim da sam u to vrijeme prikazao glavne događaje koji su se desili na području Grblja, Brajića, Maina, Pobora i Krivošija. Želio bih da napomenem da, iako ovaj kraj čine i Paštrovići, oni nisu učestvovali u tom Ustanku zato što je S.M.Ljubiša koji je bio predstavnik Paštrovića, odvratio Paštroviće da učestvuju.\nIsto se desilo i u Novom gdje je Vojinović isto tako uspio. Ovdje je bilo riječi i o Mitrofanu Banu koji je bio nastojatelj manastira Podlastve i on je bio protiv, ali pošto su Grbljani odlučili da se ide u Ustanak i on je otišao sa narodom i to je velika čast i tome je dosta pisao u svojim memoarima.\n“Smatrajući da nema potrebe da govori o onome što je već napisao o tom događaju, već da se može otvoriti debata o karakteru tog Ustanka i događajima, čime bi se upotpunili već objavljene priloge, on je svoje vrijeme prepustio mlađim naučnicima i stručnjacima izrazivši nadu da ćemo tako čuti nove činjenice i dokaze o tom značajnom datumu.\nU Bokeljskom ustanku 1869. godine učestvovali su i Brajići, Pobori, Maine.\nU svom izlaganju mr Savo Martinović se osvrnuo na učešće Brajića: „Relativno miran period od nepune dvije decenije je poremećen novim austrougarskim zakonom o opštoj vojničkoj obavezi iz decembra 1868. godine, kojemu je uskoro uslijedio popis svih mladića za služenje austrijske vojske. Narod Boke se odlučio da ovu obavezu ne prihvati, pa su se stoga, nakon niza bezuspješnih pokušaja dogovora sa austrougarskim vlastima, prvo Krivošijani, a za njima i Brajići, Pobori, Maini i Grbljani, odlučili čak na oružani otpor.\nPredstvanik Krivošijana, Stanko Kojov Samardžić odlazi u Grbalj, Pobore i Brajiće, radi dogovora oko ustanka. Tim povodom jedna delegacija od pet članova (ispred Brajića u njoj je bio Mihailo Klać) pošla je kod knjaza Nikole da ga zamoli za podršku. Ovaj im je, s tim u vezi, obećao da će, prema mogućnostima, toj molbi udovoljiti. Kao oblik građanske neposlušnosti zabilježeno je čak i uništavanje matičnih knjiga rođenih (da bi se onemogućila evidencija potencijalnih regruta) koju su sprovodili pravoslavni sveštenici.“\nBrajići su konačnu odluku o početku oružanog otpora donijeli 1. novembra 1869: „Odluka je donijeta uprkos pokušajima Stefana Mitrova Ljubiše, tadašnjeg poslanika u Carevinskom vijeću u Beču, da se odustane od pobune. Naime, dva brajićka prvaka Vuko Stijepov Martinović i Mihailo Vuksanov Klać, su nakon razgovora sa Ljubišom pokušali da odgovore Brajiće od dizanja na oružje. Međutim, Vukale Šutov Martinović, revolucionar i veliki neprijatelj Austrougarske, je rekao „vi ste prijatelji Stjepana Mitrova Ljubiše, a on je austro-mađarski čovjek, i vi se ovdje izjasnite jeste li za ili protiv Bokeljskog pokreta?“\nOba brajićka prvaka su prihvatila bratsku volju i pridružila se ustanku, pa je odmah 2. novembra bilo organizovano prebacivanje djece, žena, staraca i stoke preko granice, u Crnu Goru.“\nMartinović navodi da su u borbama na Brajićima, po dostupnim podacima, učestvovali isključivo sami Brajići, bez pomoći okolnih plemena. Takođe, vojničkog učešća sa strane Crne Gore nije bilo, te da se u dokumentima može naći da su ustanici prilikom prelaska na crnogorsku teritoriju bili razoružani, a da je ipak Crna Gora ustanak najviše pomogla kroz prihvat izbjeglica i stoke koju su oni sa sobom doveli.\nMarko B. Ivanović je govorio o učešću Pobora i Maina u Bokeljskom ustanku. On je istakao da su prve ustaničke puške zapucale u Krivošjama 7. i 8. oktobra 1869. te da je uslijedio i „tajni sastanak 20.oktobra 1869. godine glavara Grblja, Brajića, Pobora\ni Maina u manastiru Podlastva, gdje su se glavari u prisustvu popa Mitra Kovačevića iz Prijevora zakleli na jedinstvenu borbu protiv Austrije i dizanje ustanka.\n“Vojne operacije su se odvijale na relativno širokom frontu od Krivošija do Brajića uz nepovoljne vremenske uslove i slabe rezultate prema ustanicima i uz značajan broj ranjenih i ubijenih neprijateljskih vojnika, te Austrija odlučuje da pribjegne pokušaju mirnog izlaza: „U cilju zaključenja mira bečka vlada pod direktnim uticajem cara Franja Josipa, imenuje umjesto generagal Auersperga, generala Gavrila Rodića, Ličkog Srbina, koji je dobro upoznao mentalitet lokalnog stanovništva tokom službovanja u Boki od 1859-1862. godine, kada je u činu general- majora bio komandant dubrovačko-kotorskog područja.\nPo potisivanju mira u Knežlazu 11. januara 1869. godine, Rodić je u Mainama 17. januara 1869. potpisao mir sa Poborima i ostalim predstavnicima ustanika. Potpisivanjem mira i amnestijom svih učesnika ustanka, nisu prestale muke lokalnog stanovništva koje se nakon kaznene ekspedicije austrijske vojske vraćalo na razrušena, popaljena i opljačkana ognjišta.“\nU svom izlaganju Ivanović je zaključio „da je ustanak organizovan i vođen bez upliva zainteresovanih okolnih zemalja, naročito Crne Gore stiješnjene Turskom i Austrijom, da su ustanici potpisivanjem mirovnih sporazuma postali legitimna ugovorna strana i da je u kasnijem izazvao značajna politička pomijeranja u okvirima Austrougarske monarhije i što je u najznačajnijem otvorio perspektive porobljenom stanovništvu monarhije, da u narednom vremenu povedu konačnu borbu za oslobođenjem.“\nNa kraju izlaganja učesnika tribine „Ustanak u Boki Kotorskoj 1869. godine“ prisutnima na skupu se obratio i mitropolit Crnogorsko-primorski, Amfilohije blagodareći organizatoru na pozivu da prisustvuje 150-godišnjici Bokeljskog ustanka u manastiru Podlastva koji je na tom mjestu i počeo i ostavio tragove koje je ostavio do naših vremena.\n“Prostori Boke Kotorske su kroz svoju istoriju igrali veoma značajnu ulogu. Pomenuto je ovdje od vremena Ilira, onda taj period rimsko-vizantijski koji je bio veoma značajan, bio je i onaj period Bugarskog carstva za vrijeme cara Samuila koji je u svoje vrijeme Dalmaciju prisajedinio Bugarskom carstvu, a to je bilo vrijeme veoma značajne ličnosti u našoj istoriji, to je Sveti Jovan Vladimir, zetski kralj, velikomučenik, vrijeme kada je predanje kirilometodijevsko, klimentonaumsko preovladalo ovim krajevima, vrijeme bogosluženja na slovenskom jeziku i sve dubljeg uticaja Istočnoromejskog carstva preko episkopije Raške, onda i dugih ovdašnjih episkopija – episkopije iz Drača, iz Skadra, sve do vremena Svetoga Save, dakle do 1219/20 godine. Danas obilježava naša crkva i 800-godišnjicu samostalnosti žičke arhiepiskopije, pećke patrijaršije, odnosno srpske pravoslavne crkve.\nTa vremena, koja su prethodila 13.vijeku gdje pomenusmo Sv. Jovana Vladimira veoma značajnoga, a pored njega treba da pomenemo dinastiju Vojislavljevića u kom vremenu je rimska crkva osnovana i nadbiskupju barsku koja i danas postoji, proglasivši nadbiskupa barskog primasom Srbije što je veoma značajno, to je titula zvanična koju do danas nadbiskup barski nosi.\nNije slučajno ta titula, to znači da se znade još od tada koji je narod ovdje živio na ovim prostorima i dublje od prostora današnje Boke i današnje Crne Gore.\nZetska episkopija je uspjela da sačuva to kirilometodijevsko predanje i da ovaj narod koji ovdje živi da mu sačuva njegovu vjeru pored svih iskušenja kroz koja prolazi, a evo ta iskušenja vidimo da su trajala i do prije 150 godina pa i poslije toga do 1918. godine pa i do dana današnjega se nastavljaju.\nTa ukrštanja svjetova, Istoka i Zapada, preko leđa ovoga naroda, ali koji je blagodareći upravo tome što se ukorijenio u to vjekovno, ja bih ga nazvao najradije jerusalimsko predanje, preko Konstantinopolja, preko Svete Gore, dakle ukronivši se u to predanje, naravno tu je Sv.Sava odigrao izuzetnu ulogu u osnivanju episkopije zetske, mitropolije zetske koja će tu negdje od 16.vijeka dobiti naziv Crnogorske mitropolije.\nBilo kako bilo, evo nas u manastiru Podlastvi, duhovnom centru, ne samo od vremena Nemanjića, od 15. vijeka, nego kao što smo ovdje, osvećujući ovaj hram cara Lazara i ovaj konak uz prisustvo\nnjegove svetosti, našeg patrijarha, obilježili i 150 godina postojanja Krstionice koja je dan-danas ovdje i pokazuje da je ovo mjesto bilo od velikog značaja kroz vjekove od drevnih vremena do naših vremena.\nOvaj ustanak od prije 150 godina odigrao je veoma značajnu ulogu i ostaci tog ustanka su i danas veoma vidni, to je bila upravo borba za identitet, i naroda za jezik narodni, za njegov povratak, za sačuvanje hramova, bilo ih je 13 porušenih, ova dva manastira takođe su bila uništena, tek smo ih sada obnovili, manastir Stanjevići i manastir Podlastva.\nMnogo je značajno da i ova istorijska i duhovna svetinja, kulturna i nacionalna, da je ona vaskrsla, da je obnovljena i da se evo baš u njoj održava 150-godišnjica Bokeljskog ustanka, gdje je i pokrenut.\nI hvala Bogu, veliki je broj hramova obnovljen širom Boke i u Paštrovićima, i novostvorenih, da je Boka vaskrsla, ja bih rekao obnovila svoje biće, i poslije onih drevnih vremena, na najbolji mogući način danas, ovo što se u Boki događa.\nMnogo je složenija ova današnja priča očigledno od one priče koju smo ovdje čuli u vezi sa Bokeljskim ustankom, vremenom Austrougarske, ona je bila u tom pogledu mnogo, da ne kažem i časnija i poštenija i trezvenija, pa tako je mogao i ovaj ustanak biti podignut i taj ugovor koji je bio trezven ugovor, uz priznanje velikog dijela onoga što su ovdje tražili ustanici.“\nU kotorskoj bolnici zabranjene posjete


DOK SU IMALI SVEŽINE BILO JE DOBRO: Milojević zadovoljan pobedom Zvezde protiv Javora | Sport | Kurir\n20.07.2019. 22:14h 20.07.2019. 22:14h\nTrener fudbalera Crvene zvezde Vladan Milojević rekao je da može da bude zadovoljan pobedom nad Javorom na početku Super lige.\nCrvena zvezdaJavorVladan Milojevićfudbal


Most ljubavi u „Njujork tajmsu“ | Najnovije vesti - Srbija danas\n30.04.2014. • 11:54 Tanjug\nMost ljubavi u „Njujork tajmsu“\nI oni koji nikada nisu kročili u Vrnjačku Banju čuli su za Most ljubavi, o čiju ogradu zaljubljeni kače katance, kao zalog neraskidive veze.\nMost je nekada davno bio omiljeno sastajalište učiteljice Nade i vojnika Relje. Na tom mestu su ih viđali i divili se njihovoj ljubavi. Sa dolaskom novih ratova i novih stradanja, legenda je zaboravljena, sve dok Desanka Maksimović nije čula za ovu priču od meštana Banje.\nInspirisana tužnom pričom, napisala je jednu od svojih najlepših ljubavnih pesama „Molitva za ljubav“, i tako sačuvala legendu od zaborava. Desanaka svojom pesmom koja će večno živeti, i zaljubljeni parovi, zaključavanjem katanca na mostu, čuvaju uspomenu na Nadu i Relju i jednu veliku ljubav koja se nažalost neslavno završila, ali je svakako vredna pomena.\n“Njujork tajms” je u tekstu “Zveket ljubavi na mostovima u Parizu“, pomenuo Vrnjačku Banju i “Most ljubavi“ koji ima najdužu tradiciju.\n„Iako su katanci ljubavi počeli da se pojavljuju na pariskim mostovima od 2008. godine, njihova istorija stara je najmanje 100 godina. Postoji srpska priča o melanholiji Prvog svetskog rata, koja prepričava ljubav mlade učiteljice u Vrnjačkoj Banji i vojnika koji treba da ide na front. Kada je Srbija pala, vojnik je oženio drugu ženu u Grčkoj, gde se borio i nikada se nije vratio u Vrnjačku Banju“, piše u tekstu “Njujork tajmsa”.\nDanas na “Mostu ljubavi” u Vrnjačkoj Banji, zaljubljeni parovi sa željom da sačuvaju svoju ljubav, na katancu ispisuju svoja imena, zaključavaju katanac za ogradu mosta i ključ bacaju u reku, u nadi da će njihova ljubav večno trajati.\nMost ljubavi Vrnjačka Banja\nBOG IH POGLEDAO! Bračni par doživeo neviđeni preokret u životu za samo tri dana (VIDEO)\n27.01.2020. • 12:02


eKapija | Novi termini sajmova turizma, vina i hotelsko-ugostiteljske opreme\nIzvor: eKapija | Sreda, 19.01.2022.| 17:20\nNovi termini sajmova turizma, vina i hotelsko-ugostiteljske opreme\nRanije planirani termin za održavanje 43. Međunarodnog sajma turizma, od 24. do 27. februara, pomera se za mesec dana, odnosno od 24. do 27. marta 2022. godine. U isto vreme održaće se i 17. Međunarodni sajam hotelsko-ugostiteljske opreme HOREKA-OPREMA. 12. Međunarodni sajam vina Beowine takođe je dobio novi termin - od 18. do 19. marta 2022. godine.\n- Usled privremeno pogoršane epidemiološke situacije, kako u zemlji tako i u okruženju, a uvažavajući mišljenje većeg broja izlagača, uz podršku Organizacionog odbora Sajma turizma, procenjeno je da bi navedene činjenice ugrozile kvalitet manifestacija, prouzrokovale smanjenu i ograničenu posetu iz zemlje i regiona i uslovilo smanjenje profesionalnih i poslovnih aktivnosti tokom trajanja ovih sajmova.\n"Južni vetar 2: Ubrzanje" uskoro na malim ekranima (VIDEO) 23.05.2022.\nŠest godina Fortunine agonije - Imovinu bivšeg giganta niko ne želi da kupi 23.05.2022.\nOpština Hadžići dala zeleno svjetlo razvoju Igmana - U planu uređenje 38 hektara najatraktivnijeg dijela Velikog polja 23.05.2022.


Providna solarna ćelija - Domino Magazin\nNaslovna PopArt Dizajn Providna solarna ćelija\nProvidna solarna ćelija\nOvo na slici je revolucionarna providna solarna ćelija. Što znači da bi bukvalno svaki prozor u bliskoj budućnosti mogao da postane mini solarna elektrana.\nNapravili su je naučnici sa Michigan State University i ovo je zaista prva solarna ćelija koja je potpuno providna poput stakla. Vođa projekta Richard Lunt kaže da je praktična primena vrlo blizu. Recimo kod visokih zgrada prekrivenim staklima ili na bilo kom mobilnom uređaju.\nA to znači da će se vaš telefon u budućnosti sam puniti.\nInače, naučno gledano transparentni solarni panel je zapravo oksimoron. Pošto solarne ćelije skupljaju energiju absorbujući fotone koje pretvaraju u elektrone. A ako je materijal providan svetlo prolazi kroz njega, odnosno ne skuplja ga. Zato su predhodne "providne" ćelije bole samo delimično providne.\nNaučnici su sada upotrebili sasvim drugačiju tehniku za skupljanje sunčevog svetla pa su dostili i punu transparentnost. Stvar je u tome da ovaj panel prikuplja energiju iz spektra koji naše oko ne može da registruje. Jednostavno, ali efektno. via\nPrethodni članakParrot Bebop Drone – da se vinete u visine\nSledeći članakGde smo grešili sa antibioticima


13.01.2018 10:19 4849 0 0\nKompanija WAYTOMONTENEGRO čestita Vam Staru Novu 2018 godinu!\nŽelimo vama kreativnu energiju, finansijski uspeh i puno zdravlja! Neka 2018. godina bude puna prijatnih iznenađenja i novih emocija, a svaki dan će biti pun toplote, radosti i ljubavi!\nI da svi vaši snovi će vam se ostvariti u Novoj godini!\nS poštovanjem, kompanija WAYTOMONTENEGRO.\nDetaljnije 23866 41 1\nDetaljnije 1999 11\nDetaljnije 7074 2\nDetaljnije 7401 8\nDetaljnije 2428 8\nPodgorica: Biće i Dani mode i Ajmo na Moraču\nInfo punktovi biće postavljeni na autobuskoj i željezničkoj stanici, aerodromu, graničnom prelazu Božaj i u centru grada Turistička organizacija Podgorice (TOP) će pred nastupajuću...\nDetaljnije 7266 1\nDetaljnije 2299 8\nDetaljnije 32798 45 6\nDetaljnije 6549 1\nDetaljnije 4598 6\nDetaljnije 1166 3


Arhiva - Testiranje uzorka na prisustvo koronavirusa Photo by Rizwan TABASSUM / AFP)\nNije isključeno da se rigoroznije mere protiv pandemije kovid-19 vrate selektivno, u nekim delovima Srbije, u zavisnosti od procena na terenu, izjavio je u sredu imunolog Srđa Janković.\nPojava žarišta u nekim delovima Srbije nije znak novog razbuktavanja epidemije, a novi slučajevi su asimptomatski, naveo je Janković za Radio-televiziju Srbije.\nDrugi talas epidemije je moguć, virus i dalje ima potencijal, ali uz adekvatnu zaštitu, ako se drugi talas i pojavi, možemo da ga razbijemo na mnogo malih i razbijati ih pojedinačno, naveo je Janković.\nKako je objasnio, rep epidemije se "oteže", to je znak da je virus i dalje aktivan, i moramo se usredsrediti na mere zaštite.\nIpak, istakao je, virus i dalje slabi, ali je važno držati se preporuka, održavati fizičku distanca i zaštitu pri kontaktima.\nDokaza za pad virulencije nema, rekao je Janković, ali je istakao da to generalno jeste deo evolucije virusa.\nOn je podsetio da se koronavirus lako prenosi, ali da epidemija može da se spreči ako sprečimo da virus zahvati slabe.\nOni koji imaju indikacije kovid-19 biće testirani, objasnio je Janković, oni koji žele da znaju da li su zaraženi a nemaju simptome, mogu da koriste komercijalna testiranja.\nSlab odziv za studiju o kolektivnom imunitetu\nPrvi preliminarni rezultati studije o kolektivnom imunitetu u Srbiji na koronavirus, trebalo bi uskoro da budu saopšteni javnosti, izjavila je profesorka Tatjana Pekmezović, koja rukovodi studijom i napomenula da je odziv ispitanika manji od očekivanog.\nOna je za list Danas objasnila da protokol predviđa da se podaci javno predoče nakon što budu gotovi rezultati za prvih 1.000 ispitanika, a tim koji stoji iza studije je blizu tog broja.\nTestiranje na antitela koja pokazuju da je osoba preležala koronu u Srbiji počelo je početkom maja i treba da obuhvati 7.000 porodica, odnosno 17.000 ljudi koji se pozivaju na testiranje.\nTatjana Pekmezović kaže da je odziv ispitanika manji od očekivanog ali da za to postoji razumevanje.\n"Ovakve studije nisu česte u našoj populaciji, neki građani se uplaše kada ih lekar pozove, drugi ne smatraju da je to važno. Razloga za strah nema, zato što bezbednost ispitanika nije narušena ni na koji način. Osim toga, studija je odobrena od strane tri etička komiteta, tako da je privatnost ispitanika garantovana", ističe Pekmezović.\nPrema njenim rečima, građani od ove studije imaju višestruku korist kako za svoju porodicu, tako i za zajednicu u celini.\n"Porodica će saznati svoj serološki status, a saznanje o nivou kolektivnog imuniteta je ključno za preventivnu strategiju u periodu koji nas čeka", navela je Tatajana Pekmezović.\nKako je ranije objašnjeno, pored procene kolektivnog imuniteta studija treba da pokaže koliki je udeo asimptomatskih infekcija među obolelima.\nIstovremeno, ELISA testovi koji se rade, a koje pravi Institut za primenu nuklearne energije INEP, određuju u kojoj meri su kod ispitanika prisutna antitela.\nSlične studije o kolektivnom imunitetu na korona virus sprovode i druge zemlje u Evropi.


Uništeni posljednji tenkovi Vojske Republike Srpske - 2004-11-18\nU prisustvu predstavnika OEBS-a danas su u Banjaluci uništeni posljednji tenkovi Vojske Republike Srpske koje je ovaj entiet morao uništiti shodno sporazumu o regionalnoj kontroli naoružanja.\nRepublika Srpska je uništavanjem 104 tenka i 35 komada teškog artiljerijskog naoružanja ispunila svoje obaveze o smanjenju oružja shodno ranije potpisanom Sporazumu o regionalnoj kontroli naoružanja. Na taj način dobijeno je oko 7 i po hiljada tona sekundarne sirovine od koje je ostvarena dobit od milion i 600.000 konvertibilnih maraka. Izjavio je ovo danas, portparol Ministarstva odbrane Republike Srpske, Branko Trkulja na ceremoniji uništavanja posljednjeg tenka u kasarni Vojske Republike Srpske, Kozara u Banjaluci. On je precizirao da je u dva navrata bio raspisan tender za prodaju ovog naoružanja ali pošto su ponude za prodaju bile neodgovarajuće pristupilo se uništavanju za šta je krajnji rok 31.decembar ove godine.\nLični predstavnik predsjedavajućeg OEBS-a Klaudio Sanpaulo, koji je prisustvovao današnjem uništavanju naoružanja, potvrdio je da je Republika Srpska ispunila svoje obaveze naglašavajući da je ovo bio izvanredan posao obavljen u relativno kratkom roku.\nZa kraj i informacija da je Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske potvrdilo da je tokom jučerašnjeg pretresa hotela Panorama i objekta Mali dom na Palama izuzeta dokumentacija koja se odnosila na iznajmljivanje ovih objekata Ministarstvu odbrane i Narodnoj Skupštini Republike Srpske u ratnom periodu. Tokom akcije nije bilo incidenata.


Milica Pavlović: Drago mi je što me žele za snajku | Toxic TV\nPočetna » Emisije » Milica Pavlović: Drago mi je što me žele za snajku\n"Doručkujemo zajedno i pijemo kafu" - rekla je pevačica.\nPevačica Milica Pavlović održala je nastup na jednom beogradskom splavu, a dalo se primetiti da je dobro raspoložena i da sija. Mnoge je zanimalo da li je to zbog ljubavi, jer je već neko vreme povezuju sa poznatim bugarskim teniserom Girgorom Dimitrovim, a ona je samo za DeToxic emisiju otkrila pravu isitinu.\n„Drago mi je što me žele za snajku. Volim da čujem da susedna država ima lepo mišeljenje o nekom sa ovih prostora. Čula sam da je pozitivan na korona virus, pa zato ništa od dejta i romanse“ – rekla je pevačica.\nKada smo je pitali da li poznaje dotičnog, pokušala je da se izvuče.\n„Da, doručkujemo zajedno i pijemo kafu. Šalim se, ne poznajemo se.“ – rekla je Milica kroz smeh.\nPrethodni članakKija Kockar kupuje stan u Beogradu na vodi\nSledeći članakLjuba Perućica završio u bolnici


Nogometni savez BiH izašao u susret Borcu: “Ovakav način rada nikad nismo vidjeli” | Krajina.BA\nOnda je na scenu stupio Savez, i kako piše Sindikat profesionalnih fudbalera u BiH, donio dosad neviđenu odluku i izašao ususret banjalučkom klubu\nNogometni savez BiH produžio je rok banjalučkom Borcu za isplatu dugovanja prema bivšem golmanu Mladenu Lučiću za dvije sedmice.\nPrvobitni rok bio je do sutra, 5. decembra 2020. godine, te je zbog neizmirivanja dugova čak i utakmica Borac – Sarajevo dolazila u pitanje.\nOnda je na scenu stupio Savez, i kako piše Sindikat profesionalnih fudbalera u BiH, donio dosad neviđenu odluku i izašao ususret banjalučkom klubu.\nSaopštenje SPFBiH prenosimo u nastavku u cijelosti:\n“Sindikat profesionalnih fudbalera u Bosni i Hercegovini, povodom medijskih natpisa vezano za predmet fudbalera Mladena Lučića, člana naše organizacije, protiv FK Borac Banja Luka, u vezi dugovanja prema njemu, donosi svoje reagovanje.\nIgrač Mladen Lučić, obratio se našoj organizaciji, te je pokrenut Disciplinski postupak pred organima NFSBiH vezano za naplatu njegovih potraživanja, nastalih iz radnog odnosa s bivšim klubom, FK Borac Banja Luka. Dana 25.11.2020. godine fudbaler je dobio odluku nadležne komisije NFSBiH, koja je obavezala banjalučki klub da izvrši plaćanje prema njemu, najkasnije do 5.12.2020. godine.\nIgrač je iz medija danas saznao da je Disciplinska komisija NFSBiH donijela odluku o prolongiranju izvršenja obaveze za FK Borac Banja Luka. S obzirom na to da su klubovi poput HŠK Zrinjski, FK Sloboda, FK Olimpik i drugi u ovoj takmičarskoj izvršili svoje obaveze nastale odlukama Disciplinske komisije, jasno je da se dovodi u pitanje regularnost takmičenja, jer se ne tretiraju svi klubovi jednako, odnosno pravila se ne primjenjuju jednako za sve učesnike Premijer lige BiH. Bitno je prisjetiti se da je NK Čelik Zenica u prošlogodišnjoj sezoni utakmicu na Grbavici protiv Željezničara izgubio službenim rezultatom zbog ne izvršavanja odluka Disciplinske komisije NFSBiH.\nTome u prilogu govore činjenice da igrač Mladen Lučić još uvijek nije zaprimio bilo kakvu odluku o prolongiranju izvršenja obaveze FK Borac Banja Luka, niti je ranije bio na bilo koji način upoznat da je takav postupak u toku, a morao bi biti kao strana koje sudjeluje u postupku. A, sutra je rok za izvršenje iste. Koliko je sistem bh. fudbala zapravo urušen, najbolje pokazuje današnja izjava direktora FK Borac Banja Luka, koji govori da “Lučić će preporučenom poštom dobiti odluku…”. Nije li zapravo obaveza organa NFSBiH da vode postupak, a ne direktora jednog premijerligaškog kluba, bez obzira o kome je riječ?\nPostavlja se pitanje, kako je zapravo moguće da klub u Banjoj Luci dobije odluku prije samog fudbalera, koji je inicijator postupka? Da li je poštaru iz Sarajeva bilo zaista bliže poslati kovertu u Banja Luku nego na Pale, gdje stanuje Mladen? Također, postavlja se pitanje zbog čega odluka o prolongiranju izvršenja obaveze za FK Borac Banja Luka nije objavljena u službenom glasniku NFSBiH u toku sedmice, kroz vanredni ili redovni broj, kako bi postala pravosnažna. Odluka objavljena u medijima o odgodi plaćanja u svom uvodu pokazuje da je sjednica Disciplinske komisije, na kojoj je donošena održana 1.12.2020., a podsjećamo, taj dan je na rasporedu bilo premijerligaško kolo. To je bitno s obzirom na to da direktor FK Borac Banja Luka navodi “…No, treba da se tačno utvrdi koliki je dug prema Lučiću”, što je u ovom postupku nepotrebno, jer fudbaler je prijavio neizvršenje obaveza FK Borac Banja Luka iz zajedničkog sporazuma o raskidu ugovora, odnosno obje strane su se već ranije sporazumjele o tome kolika je zapravo visina potraživanja igrača.\nSindikat profesionalnih fudbalera u Bosni i Hercegovini u proteklih godinu i pol dana zastupao je i zastupa više od 150 naših članova, a za njihova prava smo se borili širom svijeta, od Vijetnama, Uzbekistana, Indonezije, Irana, Kanade i slično, i nikada ranije naš pravni tim nije svjedočio ovakvom načinu rana jedne komisije. U skladu s tim, poduzeti ćemo, kao punopravna članica organizacije FIFPRO, Svjetske Unije fudbalera, sve korake, kako bi zaštitili prije svega našeg člana Mladena Lučića, integritet takmičenja, ukazali na to da se pravila u bh. fudbalu ne sprovode, a sve to na štetu igrača”, objavili su iz Saveza profesionalnih fudbalera.\nPrethodni članakOtkriveno nakon koliko vremena ženama dosadi spolni odnos\nNaredni članakOglasila se advokatica premijera Novalića: Evo šta kaže o optužnici


Sportske.net - Pogba odlučio, problem je Rajola!\nPogba odlučio, problem je Rajola!\nFrancuz nema dilemu, ali je italijanski menadžer uspevao da promeni mišljenje svojih klijenata...\nMančester Junajted se nada, ali su šanse male. Naime, Pol Pogba neće produžiti ugovor, iako je na stolu ponuda od 25 miliona evra. Ako ne bude dogovora do januara, Englezi će probati da ga prodaju šest meseci pre isteka ugovora, ali izgleda da je jedino PSŽ spreman da plati obeštećenje.\nProblem ostaje isti, Pogbina želja da na leto izabere klub, tačnije, već ga je izabrao, u pitanju je Real Madrid. Ono što ostaje je da se nađe zajednički jezik Rajole i Pereza, što u dva navrata nije bio slučaj.\nRajola usmerava Pogbu ka PSŽ gde bi imao veću platu, a i provizija za Mina bi bila veća. Treća ponuda je Juventus, to bi bila stvar srca, mogao bi da računa na veliku platu, ne takvu kakvu je imao Ronaldo, ali ubedljivo najveću u klubu.\nIpak, to je poslednja opcija, Francuz hoće u Real, Merengesima ne pada na pamet da plate obeštećenje u januaru, oni žele da dovedu Pogbu, kao i Mbapea bez obeštećenja, a uložiće novac jedino u transfer Halanda, kod koga takođe odlučuje Rajola.\nNaravno, ovo kada kažemo bez obeštećenja, ne podrazumeva provizije agentu koga igrači posmatraju kao drugog oca. Ali, isti je slučaj i kada je Mbape u pitanju, sa provizijama menadžerima koji su deo porodice fudbalera PSŽ, on će Real koštati oko 80 miliona bruto, iako stiže bez obeštećenja.


ŽIVOT BEZ SAMOLJUBLJA\nOdlazim. Tako je Ognjenka Milićević naslovila testamentarni oproštajni oglas kojim je rodbinu i prijatelje obavestila o svojoj smrti. Brižno je po imenu pobrojala bliske rođake koje ostavlja s tugom, navela pozorišta za koja je bila vezana i zahvalila svima koji su joj pomagali. Zatim je objavila da njene sahrane neće biti jer, kako je napisala, svoje zemne ostatke zaveštava Institutu za anatomiju beogradskog Medicinskog fakulteta. Pozdravila je prijatelje i uputila poruku onima što bi na pogreb doneli cveće da, umesto toga, nahrane neko gladno dete koje prosi. Na kraju, nežno je naglasila da sa žaljenjem ostavlja i svoju dragu rođaku Anu Hlubnu. Iz te završne rečenice, očigledno naknadno dopisane, isijava blagi osmeh zadovoljstva što je uspela da ispravi omašku s početka.\nTako je ova sjajna žena u nekoliko svedenih redova objasnila čvrst koncept svog odlaska iz ovozemaljskog poretka. Odlučila je da ode po svom besprekornom ukusu, svesna surove praznine kraja, uzaludnosti pogrebnog rituala i lamentuoznih opraštanja nad odrom.\nOvaj sažeti tekst njene javne oporuke zapravo je kroki za portret, ili pravi otisak ličnosti Ognjenke Milićević. Njeno životno geslo bilo je i ostalo poricanje svake razmetljivosti. Smatrala je da je to porok koji i najbolji čovekov poduhvat pretvori u sopstvenu parodiju, a kao virus razara čistotu i dubinu umetničkog rezultata. Nasuprot svakom samoljublju, život je provela u predanom radu na istraživanju svih domena svoje profesije, u brizi za bližnje i ništa manjem nastojanju da doprinese opštem dobru, a sve to u visoko postavljenom moralnom kodu i uz najmanju moguću demonstraciju lične zasluge.\nKratki napis pred odlazak bio je poslednji bespogovorni gest osobe čiji je životni put bio posvećen stalnom traganju za istinom i lepotom, odnosno naporu da se ta dva pojma afirmišu kao sinonimi, ili barem kao dva neophodna činioca celine.\nLepota bez istinitog impulsa za nju je bila kič, baš kao što je smatrala da je istinsko bez kvaliteta lepog u stvari jednoznačno. Živela je i dosledno radila u tom ključu. Traumu i katarzu videla je i tumačila kao činove iste drame. Na tome je zasnivala svoje iskreno poverenje u moć dobrog pozorišta.\nOgnjenka Milićević (26. decembar 1927–24. januar 2008), rediteljka, profesorica glume, esejistkinja, prevoditeljka, inicijatorka značajnih festivalskih projekata i autorka brojnih teatroloških rasprava i napisa, bila je intelektualka najvišeg reda, a uz to moralni i radni uzor svojim studentima i savremenicima.\nPoreklom iz Mostara, rođena u Banjoj Luci, po završenoj gimnaziji u Sarajevu, odlazi u Lenjingrad, gde završava studije pozorišne režije. Kao mlada rediteljka karijeru započinje u Sarajevu i Mostaru, a zatim režira u svim beogradskim pozorištima (između ostalih drame Direnmata, Žirodua, Euripida, Arbuzova i drugih). Pamte se njene režije za radio (Lebović, Isidora Sekulić, Čehov), kao i majstorski urađene TV verzije klasične dramske književnosti (Dž. M. Sing, J. O’Nil ). Radila je s najboljim jugoslovenskim glumcima, od kojih su mnogi bili njeni učenici. Oni su se kroz čitav radni vek vraćali svojoj profesorki, kao osloncu od visokog stručnog autoriteta i savetnici i tešiteljki u najosetljivijim životnim pitanjima.\nAutorka je izvanredno urađenih monografija o glumcima (Ljiljana Krstić, Petar Kralj). Od njenih studija, stručnih rasprava i analiza, napisa o umetnicima i eseja objavljenih u periodici, novinama i zbornicima, može se sačiniti više tematski različitih knjiga, a neke je i sastavila (Pokret, govor tela, čitanka za glumce). Ti rezultati Ognjenkinog decenijama predanog istraživačkog rada biće zbirke tekstova kroz koje će moći da se bolje upoznaju pojedina pozorišna razdoblja, promene i poetičke osobenosti značajnih stvaralaca koji su obeležili epohe i odredili pravce modernog pozorišta kod nas i u svetu.\nPrevodila je s više evropskih jezika prozu (Remark, Cvajg), obimne rasprave, istorijsku i dokumentarnu teatarsku građu, kao i poznate studije i teorijske knjige pozorišnih velikana (Stanislavski: Rad glumca na sebi, Sistem, V. E. Mejerholjd: O pozorištu).\nOgnjenka Milićević bila je ličnost mnogostrukih kvaliteta. Obrazovana, poliglota, visoke čitalačke kulture, raznovrsnih znanja. Potrebu za tom vrstom iščitavanja sveta ponela je još iz roditeljske kuće liberalnih intelektualaca. Od njih je, verujem, nasledila i visoko vrednovanje građanske ispravnosti, kao i stamena osećanja časti, pravde i mere. Dosledna u prijateljstvu, bila je izuzetno odana u saosećanju i razumevanju.\nSvet scenske umetnosti bio je njena orbita u kojoj se kretala kao posvećen čitač zvezda. Poznavala je složeni aparat glumačkog izražavanja na način na koji se dobar precizni mehaničar razume u delove satnog mehanizma. Umela je nepogrešivo da otkrije smetnje u otkucajima i da smisli način da se one otklone. Od umetnosti uopšte, a naročito od glume i predstavljanja, svakad je zahtevala prikaz u više dimenzija. Ne onaj koji će odgovoriti samo na prvi pogled, već onaj koji će se postepeno otkrivati mnoštvom precizno odabranih sredstava. Njena, do samog kraja vitalna, kritička radoznalost, nije se nikad zadovoljavala površnom anegdotalnom manifestacijom. Naprotiv, nju su zanimale dobro istražene i postavljene činjenice koje uzrokuju igru i njeno dejstvo. Umela je striktno da razlikuje istinsku priču od brbljanja o istini, pa je njena ocena ponekad izgledala kao presuda, ali malo je puta u tome pogrešila.\nNaoko stamena i jaka, Ognjenka Milićević bila je izrazito ranjiva i nežna osoba. Teško je podnela smrti svojih bližnjih. I nakon trideset godina od njegove smrti, uvek bi zasuzila kad bi govorila o ocu, inače svome uzoru.\nUzmicala je od svake grubosti, nije bila užagreni polemičar. Greške je, međutim, uočavala očima sokola, ali nastojala je da svoje zamerke, ma koliko greške bile očigledne, upravi tako da njena intervencija ne stvara ožiljke, već da popravi što se može. Smatrala je da joj je dužnost da brani istinu i činjenice od svakojakih ogrešenja o njih, mada to nije uvek primano sa zahvalnošću. Katarza se kod nas, znamo to, često zamenjuje osvetničkim porivom. Iskusila je zbog toga i teške trenutke, ali nije se predavala, jer, da citiram njenu pohvalu Mejerholjdu, ni ona nije bila od onih umetnika čije svetlo otkriva samo mušice.\nŽivela je u svetu svoje biblioteke, svojih znanja, moralnih nazora, svog vrhunskog pamćenja, dobrog ukusa, svoje netaknute trezvenosti, nežne brige za drage srodnike i prijatelje. Kretala se kroz daleko zanimljivije predele od onih koje su joj pružali naša stvarnost i okruženje. Uživala je u pozorišnom životu, u uspesima nekadašnjih studenata. Volela je prijateljske razgovore, izlete na more, pratila je snimke sportskih događaja, čitala, čitala. Trudila se da nadčita strah od teških bolesti koje je nisu mimoilazile i smrti koja je neumitno došla.\nZameram i sebi, i našoj pozorišnoj javnosti, što za njenog života nismo napravili monografiju o Ognjenki kao što je ona uradila o mnogim glumačkim prvacima. Što o njoj nismo napisali tekstove iz kojih bi pročitala koliko smo od nje naučili, koliko nas je zadužila i koliko smo je cenili i voleli. Nismo joj zahvalili koliko je i kako je trebalo. Odnekud smo se pomirili s tim da je skromna i krajnje uzdržana u plasiranju svoje ličnosti, a tako rado smo prihvatali njene pohvale nama i nikad nam ih nije bilo dosta.\nOvo je prvi tekst posle kog ne mogu da očekujem njen telefonski poziv i razgovor o njemu. Šta bih dala da sam ga napisala u drugačijem tonu, samo mesec dana ranije, kao iznenađenje, kao javnu čestitku za njen osamdeseti rođendan. Toga se, međutim, kao loši savremenici, nismo setili.\nZbogom, draga Ognjenka. Naša javnost poznata je po kratkom pamćenju, vi ste mene ponekad hvalili za sasvim suprotnu osobinu. Zato smem da naglasim da vas neću zaboraviti.


Najava 37. Kritične mase u Beogradu - ROĐENDANSKA KRITIČNA MASA\nOsim proleća, sunca i lepog vremena, ove poslednje subote u mesecu slavimo još nešto: TREĆI ROĐENDAN Kritične mase u Beogradu! :)\nOvomesečnu vožnju obeležićemo u bojama proleća i veseloj rođendanskoj atmosferi, pa ste svi pozvani da ponesete cveće ili neki cvetni detalj na sebi i da ukrasite svoje bicikle, pa da još jednom pokažemo Beogradu da je na biciklu najlepše i najveselije!\nDres kod: svečani-rođendanski :) (cvetni detalji, suknjice, haljinice, košulje, sakoi, kravate, leptir mašne, cipele za igranku :)\nRođendanska ruta: http://ridewithgps.com/routes/4430913\nOvog puta ćemo prvi put zajedno preći preko Mosta na Adi, gde ćemo stati na par minuta i napraviti fotografiju "bajk lifta". Vožnju dugu 11.5km završićemo u Savamali u Kulturnom centru GRAD, gde će se održati rođendanska žurka uz koncert Horkestra, a nakon koncerta muziku će puštati DJ UZB ekipa. :) Naravno, rođendansko slavlje neće proći bez velike biciklističke torte (biće za sve!), a i nagradne igre, u kojoj ćete imati šansu da šansu da dobijete dva kvalitetna sedišta Selle Royal koju za ovu priliku donira Planet Bike, POPCYCLE zaštitne trake, kao i još neke nagrade koje za srećne dobitnike priprema UG Ulice za bicikliste (majice, zvončići, svetla...).\nFacebook event: https://www.facebook.com/events/626234870802825


Aleksandar Maksimović | Српски покрет Двери\nОзнака: Aleksandar Maksimović\nNepostojeća informativna služba, nepostojeće gradske organizacije SNS-a u Čačku još jednom nas je zadivila svojom kreativnošću i optužbama prema najačoj opoziciji u gradskoj skupštini, Dverima. Kada nemaju argumente, onda SNS poseže ili za policijom ili izmišljaju, ili i jedno i drugo. Kada šef odborničke grupe Dveri u gradskoj skupštini, g. Aleksandar Tanasković ukaže na nepristojno, […]\nPrvi dan 23. zasedanja Skupštine grada Čačka prekinut je sinoć u kasne sate ispred ponoći pokušajem izazivanja nasilja od strane predsednika skupštine, Igora Trifunovića, i šefa odborničke grupe SNS, Aleksandra Maksimovića. Tokom čitavog dana odbornici opozicije su bili izloženi neprestanim verbalnim napadima i provokacijama kolega iz vladajuće koalicije. Nakon više od 12 sati iscrpljujućih diskusija […]\nNa konferenciji za medije nepostojeće gradske organizacije SNS-a u Čačku, jer funkcionišu kao povereništvo već 6 godina, simboli partijskog zapošljavanja, nekulture, vulgarnosti, primitivizma, otimanjem svega što je javni i opšti interes Čačka i Čačana, Marko Parezanović i Aleksandar Maksimović, pokazali su da su sve ono što Čačani o njima misle, pa čak i gore od […]\nPodeljena, posvađana i potrošena čačanska vlast, koja je ostala bez većine, pokušava sada da promeni Poslovnik o radu i ukine glas opozicije u gradskoj skupštini. Politička mafija, koja je sprečila formiranje skupštinskog anketnog odbora koji bi istražio finansijsko stanje FK „Boracˮ i sumnjive poslove oko izgradnje gradskog stadiona, sada pokušava da ukine rad gradske skupštine […]


Napravite kupovine na Sexy Escort Babe i dobijte do 200 žetona bonusa svakog dana!\n1. Tokom kampanje, sexyescortbabe.com će nagrađivati 5 članova svakog dana ('Dan' se definiše tako da počinje u 00:00am GMT+2 i završava se u 11:59pm GMT+2).\n2. Besplatni žetoni će biti kreditovani na pobedničke sexyescortbabe.com naloge u roku od par sati.\n5. sexyescortbabe.com rezerviše pravo da menja ova zvanična pravila i vrednost nagrada u sopstvenoj diskreciji.\n6. sexyescortbabe.com rezerviše pravo da otkaže kampanju u sopstvenoj diskreciji. Učešćem u kampanji, učesnici se slažu da neće imati prava na bilo kakve nagrade u slučaju otkazivanja.


Sergej Nariškin preuzima Spoljnu obaveštajnu službu Rusije - 22.09.2016, Sputnik Srbija\nSergej Nariškin preuzima Spoljnu obaveštajnu službu Rusije\nRuski predsednik Vladimir Putin predložio je donedavnom predsedniku Državne dume Rusije Sergeju Nariškinu da preuzme funkciju načelnika Službe za spoljni... 22.09.2016, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, sergej nariškin, služba za spoljni obaveštajni rad (svr)\n19:26 22.09.2016 (Osveženo: 19:27 22.09.2016)\n© Sputnik / Sergeй Guneev / Uđi u foto-galerijuPredsednik ruske državne Dume Sergej Nariškin na sastanku Ruske istorijske skupštine\nRuski predsednik Vladimir Putin predložio je donedavnom predsedniku Državne dume Rusije Sergeju Nariškinu da preuzme funkciju načelnika Službe za spoljni obaveštajni rad (SVR).\nDosadašnji načelnik SVR Mihail Fradkov će biti premešten na mesto predsednika Saveta direktora „Ruskih železnica“ (RŽD).\nNariškin uskoro na čelu Spoljnoobaveštajne službe Rusije?\n23 Avgust 2016, 08:51\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov rekao je da je Putin to učinio na zajedničkom sastanku sa Nariškinom i Fradkovom.\n„Putin je izrazio nadu da će narod, koji je na nedavnim parlamentarnim izborima glasao za Nariškina, razumeti njegovu (Nariškinovu) odluku da napusti svoju funkciju i preuzme daleko važniji posao“, rekao je Peskov.\nUkaz o imenovanju Nariškina će biti ubrzo potpisan, dodao je on.\nIstovremeno, naglasio je Peskov, Putin je veoma pozitivno ocenio rezultate rada Službe za spoljni obaveštajni rad, posebno ako se uzme u obzir trenutna situacija na međunarodnoj sceni.\nSlužba za spoljni obaveštajni rad (SVR)


[es] - Kako gore izlazni tranzistori na pojacalu?\nKako "gore" izlazni tranzistori na pojacalu?\n[es] :: Elektronika :: Audio-elektronika :: Kako "gore" izlazni tranzistori na pojacalu?\n[ Pregleda: 3198 | Odgovora: 0 ] > FB > Twit\nKako "gore" izlazni tranzistori na pojacalu? 24.05.2006. u 22:39 - pre 187 meseci\nzasto i kako "gore" izlazni tranzistori na pojacalu? na sta da pazim da se ne bi to desilo?\nRegistrovani: 14 ( flighter_022, brux002, dava, ilics, Renegade, Nocni, djoka_l, goran_68, Shadowed, Kepo02, BuzzLightyear, kvlada505, ntesic, stakogde )


BIC Arab Bank Plc, Yemen, Sanaa (Jemen) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Arab Bank Plc, Yemen\nUlica: P.O. Box 475-1201\nTelefon: +967 1 276585\nFaks: +967 1 276583\nBIC Arab Bank Plc, Yemen, Sanaa (Jemen) (SWIFT kod)\nBIC za Arab Bank Plc, Yemen u gradu Sanaa je ARABYESAXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nBIC takođe sadrži šifru države. Za razliku od IBAN-a, ona se ne nalazi na početku BIC-a, već je na 5-oj i 6-oj poziciji. Na primer, za BIC ARABYESAXXX, to je YE. U nekim slučajevima, šifra države iz IBAN-a se može razlikovati od šifre države pridruženog BIC-a jer se koriste različiti standardi.\nSedište banke je Arab Bank Plc, Yemen u gradu Sanaa. Shodno tome, Sanaa se nalazi u zemlji Jemen. Arab Bank Plc, Yemen se može kontaktirati na 1 276585.


Detalji herojske pobjede zlatnih odbojkaša: Neki od reprezentativaca su igrali povrijeđeni - Klix.ba\nDetalji herojske pobjede zlatnih odbojkaša: Neki od reprezentativaca su igrali povrijeđeni\n24.6.2014. u 13:29\nReprezentativci BiH u sjedećoj odbojci osvojili su zlatnu medalju na Svjetskom prvenstvu u Poljskoj, a neki od detalja ove herojske pobjede po prvi put su objavljeni u javnosti.\nU sali Gradske uprave grada Sarajeva danas je održana press konferencija Saveza sjedeće odbojke Bosne i Hercegovine na kojoj je prisustvovao i gradonačelnik Sarajeva Ivo Komšić koji je zahvalio zlatnim momcima što su državi donijeli još jednu medalju.\n"Ne postoji nijedna reprezentacija na svijetu da je osvojila toliko medalja kao naša reprezentacija u sjedećoj odbojci. Zadivljujući je njihov motiv. Uslovi u kojima oni rade su skromni, ali i to njih stimulira za uspjeh", rekao je Komšić.\nKapiten reprezentacije Sabahudin Delalić je istakao da je podvig u Poljskoj bio mnogo veći nego što se to prvobitno mislilo.\n"Nismo to htjeli govoriti prije početka SP-a, ali u Poljsku smo stigli sa šest povrijeđenih igrača. Ja sam igrao pod injekcijama, iako sam imao preporuku trojice doktora da ne bih trebao nastupiti. Kod nas je proradio bosanski inat. Poplave koje su se desile u BiH i sve što smo proživjeli na SP-u dalo nam je snagu", rekao je Delalić.\nPredsjednik Asocijacije sjedeće odbojke BiH Miralem Zubović čestitao je na medalji našim reprezentativcima.\n"Uspjeli su objediniti tri titule, svjetsku, evropsku i paraolimpijsku. Oni već 18 godina osvajaju jedno od većih odličja i oni uvijek imaju motiv novog dokazivanja", rekao je Zubović.\nZlatni odbojkaši su već postavili novi cilj, a to je zlatna medalja na narednim Paraolimpijskim igrama.\n"Ne može biti slučajno da smo osvojili 18 medalja, da imamo 30 klubova u sjedećoj odbojci i slično. Razlog je jednostavan. Kada smo krenuli u ovaj projekat imali smo želju da pokušamo na sve moguće načine omogućiti ljudima da se bave sportom i dožive ono što sport daje", rekao je selektor Mirza Hrustemović.


"TI ĆEŠ BITI ZVEZDA, SEDI DA POPRIČAMO": Sneki otkrila kako joj je Marina Tucaković prorekla sudbinu! | Happy BSC portal\nSnežana babić Sneki jedna je od onih koji poslednjih dana govore lepo o Marini Tucaković i koji joj duguju mnogo.\nSneki je ovoga puta otkrila da je upravo Marina prognozirala uspeh koji je pevačica imala:\n- Imala sam privilegiju i čast da je poznajem, da poznajem onaj njen divan i širok osmeh kada je otvarala vrata svog stana u kojem su bili dobrodošli svi, ne samo s ovih prostora, nego svi iz regiona. Zadužila je mnoge, jednostavno Marina je- rekla je Sneki.\n- Ono što je mene fasciniralo kod nje, osim tog njenog prepoznatljivog osmeha, je taj njen poseban rendgen. Kad uđeš kod nje, odmah prepozna da li ćeš ti biti zvezda ili ne. Kada sam došla kod nje, pogledala me i rekla: 'Ti ćeš biti zvezda, sedi malo da popričamo'. Bila je vanvremenska žena, puna dobrote i energije i volje da svakome pomgne... Svakome je pomogla- izjavila je pevačica.\n- Zbilja sam ponosna na našu saradnju i mislim je ona tu sa nama i da će njeno delo živeti dugo, dugo- poručila je na kraju Sneki u emisiji.


Atletiko Madrid vs Bayern München finale lige šampiona - video Dailymotion\nReview of: Liga Sampiona\nFГr uns ist dieses eines der wichtigsten Kriterien fГr ein online Casino Гberhaupt. Aber eine Recherche im Internet hat belegt, von ganz klassisch bis zu High-Tech.\nLIGA Sampiona. Gefällt Mal · 1 Personen sprechen darüber. Stadion, Arena, Sportstätte. News ✓Results ✓Game Highlights ✓Player of the Match ➤ EHF: Home of Handball. ÜbersetzungenBearbeiten · Bosnisch:  лига шампиона (liga šampiona).\nAtletiko Madrid vs Bayern München finale lige šampiona\nNews ✓Results ✓Game Highlights ✓Player of the Match ➤ EHF: Home of Handball. Die UEFA Champions League ist ein Wettbewerb für europäische Fußball-Vereinsmannschaften der Herren. Ausgetragen wird sie, wie die UEFA Europa League, unter dem Dach des Europäischen Fußballverbandes UEFA. Liga Sampiona (rezultati). Gefällt 59 Mal. Ovde mozete naci sve rezultate utakmica Lige Sampiona.\nLiga Sampiona BOŽIĆ ĆE IPAK DOČEKATI U PRITVORU: Brani Mićunoviću određeno je zadržavanje do 72 sata! Video\nDRŽAVNI POSAO [HQ] - Ep.1227: Mai mai (29.05.2019.)\nNOW - Hot News. Die weiteren bisherigen Stationen in der Karriere Cremissimo Laktosefrei 1,86 m grossen und 84 kg schweren bulgarischen Nationalspielers waren CSKA Sofia sowie der russische Verein Alania Wladikawkas. Navigationsmenü Meine Werkzeuge Nicht angemeldet Diskussionsseite Beiträge Benutzerkonto erstellen Anmelden.\nLiga šampiona vesti vesti. L'Ekipov tim godine - dominacija momaka u crvenom i jedno veliko iznenađenje! podologosaragon.com ponedeljak, 0. Bajern i Liverpul regrutovali najviše idealnih. saznaj vi?e. U Dubaiju se vek završio - Ronaldo, Pep i Real najbolji! podologosaragon.com nedelja, 9. Zanimljive nagrade. saznaj vi?e. UEFA rekla svoje, Zvezda daleko ispred Partizana. 14/12/ · Liga šampiona: Lacio - Bajern Minhen, Atletiko protiv Čelsija, Barselona - PSŽ. Mečevi osmine finala na programu su 16, 17, i februara naredne godine, dok su revanši 9, 10, i marta. pregleda 25 reakcija 12 komentar(a) Ilustracija, Foto: Screenshot. V S. Vijesti sport. h Ažurirano: h. Fudbaleri minhenskog Bajerna u osmini finala. EHF Liga šampiona (engl. EHF Champions League) je najvažnije i najjače takmičenje u evropskom klupskom podologosaragon.comčenje se održava u organizaciji Evropske rukometne federacije i igra se od sezone /, sa kraćim prekidima u sezonama /, / i / kada se nije igralo zbog Svetskog prvenstva u rukometu koje se održavalo tih godina i / zbog invazije na.\nThe official result of the UCLdraw! Most exciting group stage match? U konkurenciji su Manuel Nojer, Kevin de Brujne i Robert Levandovski.\nUEFA Men's Player of the Year UEFAawards UCLdraw pic. U konkurenciji za najboljeg trener su Hansi Flik, Julijan Nagelsman i Jirgen Klop , a zanimljivo je da su sva trojica Nemci.\nDominirali su evropskim fudbalom prethodne godine. Naravno, prave dileme tu nije ni bilo. Hansi Flik je uradio maestralan posao od trenutka kada je preuzeo Bavarce.\nNe pamtim da su grupe za LS ikad bile ovako ujednacene. Uvek u nekoj grupi budu po 3 top ekipe a u nekoj sve same osrednje ekipe Opet , opet penal, opet Natho.\nOsam i po godina kasnije, ponovo je seo na. Crno-beli nisu briljirali u prvih 45 minuta, ali su brzo u nastavku stigli do gola. Upravo gledate DIVNO!\nVIDEO 10 Ostalo VIDEO 5 Ostalo VIDEO 1 Ostalo Upravo gledate Penal protiv Partizana: Da li je bio ofsajd pre Zdjelarovog faula?\nBibars Natho je bio precizan! Who are the best teams in the history of Europe's top club competition? Barcelona, Bayern and Liverpool are among the teams represented in our breakthrough XI.\nLiga šampiona vesti vesti. L'Ekipov tim godine - dominacija momaka u crvenom i jedno veliko iznenađenje! podologosaragon.com ponedeljak, 0. © TV Arena Sva prava zadržana. Liga šampiona ulazi polako ali sigurno u završnicu, a ljubitelji fudbala moći će ovog utorka da gledaju baš zanimljive duele na kanalima TV Arena sport. Evropski fudbal Поред овог такмичења, под вођством УЕФА-е игра се још и Лига Европе (до Куп УЕФА), док је Куп победника купова УЕФА укинула након сезоне / а Интертото куп Drugo kolo Lige šampiona donosi nova fudbalska uzbuđenja. Ima nekoliko zanimljivih okršaja. Jedan od najzanimljivijih će biti svakako onaj u Marselju, gde Olimpik čeka Mančester Siti. Za Olimpik od starta kreće Nemanja Radonjić, dok će i Luka Jović početi meč na klupi Real Madrida.\nRM Real Madrid Playing now. Gerd Miler. KRA Krasnodar Playing now.\nLiga Sampiona bedeutet nicht, aber nur um 85 Liga Sampiona - Quick Links\nKRA Krasnodar Playing now. Morata Juventus. Privukao ih Da li je moglo bolje od Juventus - Barselona? SPORT KOLUMNE. MC Man. LAZ Lazio Playing now. Komentari 7. Editor's pick. MON Mönchengladbach Playing now. Upravo gledate Penal protiv Partizana: Da li je bio ofsajd pre Zdjelarovog faula? STIGLA PONUDA! Crno-beli nisu briljirali u prvih 45 minuta, Governor Of Poker 2 Vollversion Kostenlos Spielen su brzo u nastavku stigli do gola. RM Real Madrid Playing now. Die UEFA Champions League ist ein Wettbewerb für europäische Fußball-Vereinsmannschaften der Herren. Ausgetragen wird sie, wie die UEFA Europa League, unter dem Dach des Europäischen Fußballverbandes UEFA. Liga Sampiona (rezultati). Gefällt 59 Mal. Ovde mozete naci sve rezultate utakmica Lige Sampiona. LIGA Sampiona. Gefällt Mal · 1 Personen sprechen darüber. Stadion, Arena, Sportstätte. Entdecken Sie Liga Sampiona von Hartmann bei Amazon Music. Werbefrei streamen oder als CD und MP3 kaufen bei podologosaragon.com\nLiga Sampiona sollen Liga Sampiona sein? - Navigationsmenü\nBedeutet: Er darf Pot Deutsch den FCB in den Playoffs der Champions-League-Qualifikation nicht auflaufen.\nAkik 07.05.2020 07.05.2020 Casino roulette online 2 Kommentare\n2 Kommentare zu „Liga Sampiona“\n15.05.2020 um 02:08


stručni kolegijum | Serbian to English | General / Conversation / Greetings / Letters\nEnglish translation: professional board\nSerbian term or phrase: stručni kolegijum\n22:18 Jan 30, 2011\nMedical - General / Conversation / Greetings / Letters / Occupation/title\nReč je o stručnom kolegijumu u zdravstvenoj ustanovi. Kako to prevodite?\nTakodje moguce resenje!\n4 +2 professional board\n4 +1 proffesional consortium\n20:11 Feb 4, 2011\nNeko mi je rekao da "Heads of Department" može i za zdravstvenu ustanovu. Meni je tu bio problem što stručni kolegijum ne sačinjavaju uvek samo načelnici službi, mada je skoro uvek tako.\nMožda nešto još bliže?\n21:41 Feb 1, 2011\nGledam opise predloženih prevoda. Za consortium kaže: "A consortium is an association of two or more individuals, companies, organizations or governments ... with the objective of participating in a common activity or pooling their resources for achieving a common goal." Link za professional board vodi ka jednoj privatnoj firmi, ali na Free Dictionary vidim definiciju za prof. board: "A group of members of a particular profession who are responsible for maintaining specialty standards and certification of new members in the field of interest, through examinations and documentation of continued competency."\nTražim nešto bliže ovome što vidim da je definicija stručnog kolegijuma u zdravstvenoj ustanovi: "Stručni kolegijum ZZZR Niš je stručno telo koje razmatra i usvaja stručne i doktrinarne stavove Zavoda. Čine ga načelnici i šefovi radnih jedinica Zavoda koje imenuje Direktor." Ili "Radom stručnog kolegijuma predsedava direktor. Stručni kolegijum sačinjavaju rukovodioci službi i po potrebi druge osobe koje mogu doprineti radu stručnog kolegijuma. Stručni kolegijum je savetodavni organ direktora i bavi se pitanjima iz struke."\nEvo mogućeg rešenja..\nagree Bogdan Petrovic: dobro zvuči, ali mislim da sigurno postoji neki uvreženi izraz u UK npr.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Fer je da građani Plužina i Šavnika na referendumu odluče o Komarnici\nT.G. [ Portal RTCG ]\n06. 05. 2022. 21:04 >> 23:11 1\nĐUKANOVIĆ U EMISIJI "OKVIR"\nEkološka rekonstrukcija termoelektrane Pljevlja (TE Pljevlja) je počela, a o dinamici i načinu finansiranja još smo u mogućnosti da se dogovaramo, mislim da imamo povoljne signale što se tiče obezbeđivanja finansijskih sredstava, kazao je Milutin Đukanović, predsjednik OD EPCG u emisiji "Okvir" na TVCG.\n"Danas imamo Odbor direktora i dobićemo prvi elaborat o vrijednosti Elektroprivrede Crne Gore", istakao je Đukanović\n"Svjedoci smo zelene tranzicije, EPCG je pokrenula veliki broj ekoloških zelenih projekata", dodao je Đukanović.\nBiolog član pokreta "Preokret" Vuk Iković je istakao da je, potopiti jedan kanjon zbog tri odsto električne energije, neodrživo.\n"Pri tome taj kanjon je spomenik prirode i može biti sastavni dio čuda svjetske baštine, posebno što ulažemo oko trista miliona eura, a mi bismo struju imali tek za nekih desetak godina. Definitivno imamo mnogo više drugih opcija, a rijeku treba koristiti kao rijeku za razvoj sela i za turizam koji se bazira na prirodnoj ponudi", kazao je Iković.\nMarko Perunović iz Ministarstva kapitalnih investicija je kazao da je i taj resor i on lično za gradnju tog objekta "ali je bitno reći da je to uslovno da".\n"Ako smo dali koncesiju Elektroprivredi ne znači da je ta hidroelektrana gotova. Postoji niz procedura koje se moraju ispoštovati. Radi se u skladu sa zakonskom regulativom, sa trendovima u svijetu, naravno vodeći računa o zaštiti životne sredine što mora da bude jedan od osnovnih ciljeva, ali isto tako mi moramo obezbjeđivati nove energetske objekte jer smo mišljenja da je energetika broj jedan aktivnost koja ovu državu mora dovesti na nivo finansijski stabilne države. Ja sam za jedno da, i to uslovno da", istakao je on.\n"Šavnik što se tiče turizma ima šansu i dalje, mi smo mišljenja da kanjon Nevidio može da doprinese razvoju turizma, ta priorodna ljepota se uopšte ne dira. Moj lični stav kao elektroinžinjera je da to treba da se radi ali na kraju. Mi ćemo sučeliti argumente, čekamo da se uradi ekološki elaborat, vrlo značajan koji mnogi pominju koji će svako morati da analizira", kazao je Đukanović.\n"Što se tiče cijelog biljnog i životinjskog ekosistema, on će nestati, to je potvrdila studija koja je ocjenjivala uticaj hidroelektrane na životnu sredinu, u kojoj doslovce stoji da izgradnja hidroelektrane po životinjski i biljni svijet znači ekološku katastrofu", istakao je Iković.\n"Istovremeno kanjon i hidroelektrana ne mogu. Gornji dio Komarnice koji je dragocjen treba sačuvati. Smatram da kad bi se malo pročešljala ova studija vidjelo bi se da nije baš isplativ projekat", istakao je Mijović.\n"Što se ministarstva tiče i mog ličnog stava, smatramo da svaki energetski objekat koji je u skladu sa osnovnim pravilima životne sredine dobrodošao", istakao je Perunović, te dodao da ovaj vid energije ne možemo da poistovjećujemo sa energijom koja je iz solara i vjetra.\n"Ne dira se kanjon Nevidio. Zbog čega Šavnik do sad nije zablistao, a eto ima sve te potencijale. Mislim da ovo može da bude korisno što se tiče turizma u tom gradu", kazao je Đukanović.\n"Prema stručnim analizama vrlo referentnih institucija solarne elektrane na sjeveru Crne Gore za iste pare mogu da proizvedu duplo više energije. Moj savjet je da odustanete od ekološke rekonstrukcije i krenete da radite druge projekte koje ja podržavam", zaključio je Mijović.\nTE Pljevlja Milutin Đukanović Dejan Mijović Vuk Iković Emisija Okvir


Srednjoškolci prikupili oko 1.000 KM za odlazak drugova na ekskurziju | Palelive.com\nPočetna Regija Sokolac Srednjoškolci prikupili oko 1.000 KM za odlazak drugova na ekskurziju\nSrednjoškolci prikupili oko 1.000 KM za odlazak drugova na ekskurziju\nSOKOLAC – Učenici sokolačkog Srednjoškolskog centra „Vasilije Ostroški“ prikupili su oko 1.000 KM od ulaznica za humanitarni sportski turnir, koji su organizovali kako bi pomogli svojim drugovima lošeg materijalnog stanja da odu na školsku ekskurziju.\nJedan od organizatora ovog turnira, učenik Kristijan Jovović, rekao je Srni da će prikupljenim novcem od ulaznica bar dijelimično pomoći drugovima iz odjeljenja trećih razreda, koji sredinom maja odlaze na ekskurziju u Grčku.\n„Posjeta ovom turniru bila je bolja od svih prethodnih koje su srednjoškolci organizovali i zadovoljni smo samim nastupom 23 ekipe u protekla dva dana, jer je sve proteklo u najboljem redu“, rekao je Jovović.\nJovović je dodao da je organizacija ovog turnira najbolji način da pomognu učenicima čiji roditelji nisu u mogućnosti da im obezbijede sredstva za odlazak na ekskurziju.\nPrema njegovim riječima, najboljim ekipama obezbijeđene su simbolične nagrade, a najboljim igračima turnira u basketu i malom fudbalu uručene su diplome.\nEkipa „Duga Pelet“ proglašena je večeras za najbolju od 11 prijavljenih u basketu, a najbolji košarkaš bio je Igor Đerić.\nEkipa „Bereg“ bila je najbolja na turniru u malom fudbalu, a najbolji igrač je Pavle Đerić.\nGrupa sokolačkih gimnazijalaca organizovala je tokom vikenda dvodnevni humanitarni turnir u malom fudbalu i basketu, s ciljem prikupljanja novca za drugove koji nemaju dovoljno sredstava za odlazak na školsku ekskurziju.\nPrethodni članakSmučari krunisali uspješnu sezonu u Turskoj\nNaredni članakLuka Ilić prvak BiH u džudou


Latest News > KAKO ŠTO PRE NAĆI DODATNI POSAO\nJedna od takođe jako bitnih stvari za vas, preko agencije dobijate taj jedan posao na osnovu koga i dobijate vizu, ali kada stignete tamo većina vas želi da radi još jedan, kako bi i zarada bila veća i bolja.\nNe brinite, i za to imamo neke ideje - najbolja i najprostija varijanta je da nakon smeštanja i upoznavanja sa novom sredinom, krenete u potragu za drugim poslom, prošetate kroz grad gde ste smešteni i ne budete lenji da zađete u svaku radnju, kafić, poslastičarnicu, bilo gde gde vam je dozvoljeno da radite i pitate da li im trebaju radnici. Vrlo često i na mestu gde radite treba još radnika, pa možete videti sa poslodavcem da vas zaposli na još neku poziciju u istom objektu. Ako ništa od ovoga ne prođe, uvek imate internet, a svakako je najpoznatiji sajt Craiglista http://geo.craigslist.org/iso/us koja je za Amerikance nešto poput naših malih oglasa, mesto na kojem bukvalno možete naći sve što vas zanima, kao i sajt http://www.j1jobs.com/.\nKada uspete da pronađete drugi posao, morate voditi računa da rad na njemu neće remetiti vaš primarni posao i takođe trebate obavestiti svoju sponzorsku agenciju o tome, kako bi vam oni odobrili rad na istom. Znajte da je minimalna satnica negde oko 32 sata nedeljno, do 40 sati se smatra regularnom satnicom, a sve preko toga se računa kao overtime i samim tim se plaća više, zavisno od pozicije na kojoj ste. Takođe, znajte da ukoliko ste na program otišli krajem maja ili početkom juna, vrlo je moguće da u početku neće biti puno posla jer je tek predsezona i nemojte to da vas buni, ako tada budete radili i manje od tih 32 sata nedeljno. Prosto, koristite to vreme da se adaptirate, da budete što bolji u tome što radite, tražite dodatne poslove, iskoristite pametno taj višak vremena.\nUvek tražite da pričate sa menadzerom ili vlasnikom i ako treba idite i po nekoliko puta na isto mesto i budite uporni. Ukoliko odete samo jednom i popunite aplikaciju, postoji verovatnoća da vas nikada neće pozvati.\nOsmeh na lice, ponesite CV sa sobom i pokucajte na sva vrata, ne plašite se da kažete da imate iskustva u datom poslu i da brzo učite.


Suđenje za ubistvo studentkinje koja je radila na benzinskoj pumpi u Velikom Mokrom Lugu traje već godinu i po dana. Na optuženičkoj klupi nalazi se Miloš Srebrić, koji se tereti da je 25. maja 2017. godine tokom pljačke pumpe u Velikom Mokrom Lugu usmrtio mladu Kristinu. Svojevremeno je tvrdio da ne može da se seti šta je radio tog dana, ali i da je sa suprugom komentarisao ovo svirepo ubistvo, no ipak je, između ostalog, utvrđeno i da je on bio potpuno uračunljiv kada je počinio svirep zločin.\nStančev je tokom saslušanja kazao da je zbog svedočenja i prepoznavanja Srebrića dobijao razne pretnje, zbog čega mu je na kraju dodeljena policijska zaštita. On je kazao da je primio preteći poziv u kome ga je nepoznati glas upozorio “da pazi šta priča”, kao i da je jednog dana primetio osobu koja fotografiše njegov automobil na parkingu.


Naš Tim i Osnovači | Advokatska Kancelarija Pekić\nAdvokat i osnivač advokatske kancelarije Pekić.\n2018 – 2021 Master pravnik, Pravni fakultet, Đao Tong Univerzitet u Šangaju, Narodna Republika Kina\n2020 Pravosudni ispit\n2016-2017 Master pravnik, Pravni fakultet, Univerzitet u Novom Sadu\n2012-2016 Diplomirani pravnik, Pravni fakultet, Univerzitet u Novom Sadu\n2021 Advokat, advokatska kancelarija Pekić\n2018-2019 Arbitar na Willem C. Vis International Commercial Arbitration Moot Court, Šangaj, Narodna Republika Kina\n2016-2018 Advokatski pripravnik u advokatskoj kancelariji Stanivuković\n2017 Delegat Evropskog udruženja studenata prava (ELSA) na sednicama Ujedinjenih Nacija: UNCITRAL\n2013/2014 Praktikant pred Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju (ADC-ICTY), u saradnji sa timom branilaca Ratka Mladića, Asocijacija branilaca pred Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju, Churchilplein 1, 2517 JW, Hag, Kraljevina Holandija, http://www.icty.org/en.\nStefan Pekić je advokat i osnivač advokatske kancelarije Pekić. Stefan je proveo godinu i po dana na master programu iz međunarodnog privrednog prava Đao Tong Univerziteta u Šangaju, Narodna Republika Kina. Pre Master programa u Šangaju, Stefan je završio master studije na Univezitetu u Novom Sadu. Tokom studija, bio je takmičar na Willem C. Vis International Commercial Arbitration Moot Court. Stefan tečno govori Engleski i Srpski jezik.\nOsnivač advokatske kancelarije Pekić\n2018 Master program, Pravni fakultet Đao Tong Univerzitet u Šangaju, NR Kina\n2018 Pravosudni ispit\n2017 Arbitražna Akademija u Parizu, Francuska, stipendija Advokatske kancelarije Orrick\n2015-2016 Master međunarodnog prava, Pravni fakulteta Univerzitet u Novom Sadu\n2011-2015 Pravni fakulteta Univerzitet u Novom Sadu: Diplomirani pravnik\n2021 Advokatska kancelarija Pekić, osnivač\n2015-2017 Advokatski pripravnik\n2015-2016 Delegat Evropskog udruženja studenata prava na sednicama Ujedinjenih Nacija: UNCITRAL, CEDAW i ECOSOC\n2014-2015 Predsednica Evropskog udruženja studenata prava, Lokalna grupa Novi Sad\n2014-2015 Praksa u Skupštini Autonomne Pokrajine Vojvodine\nSonja Pekić je osnivač advokatske kancelarije Pekić. Sonja je provela godinu i po dana na master programu Đao Tong Univerziteta u Šangaju, Narodna Republika Kina. Pre master programa u Šangaju, Sonja je završila master studije međunarodnog prava na Univezitetu u Novom Sadu. Tokom studija, bila je takmičar na Willem C. Vis International Commercial Arbitration Moot Court i Regionalnom Big Deal takmičenju. Sonja tečno govori Engleski, Španski i Srpski jezik.