Članstvo Stranke u Bužimu odlučno: Ne damo SDA | Buziminfo.ba|sa stavom.\nPublished On: ned, sep 10th, 2017\nČlanstvo Stranke u Bužimu odlučno: Ne damo SDA\nNa tribini kojoj je prisustvovalo blizu 500 članova, riječi je bilo o trenutnom stanju u SDA Bužim i općini Bužim, a u otvorenoj raspravi obraćali su se, između ostalog, vijećnici i kadrovi Stranke.\nNova vlast nije ponudila niti jedan novi projekat\nRazmatrajući stanje u općini Bužim, istaknuto je kako su građani svjedoci neefikasnosti i bezidejnosti nove općinske vlasti na čelu s novoizabranim načelnikom i nezavisnim vijećnicima koji predvode većinu u Općinskom vijeću.\nKako je kazano, općinska vlast u prethodnom periodu nije imala volje niti sluha da riješio neke od gorućih problema u lokalnoj zajednici, a osnovni cilj im je, kako kažu, pokušaj vraćanja predizbornih dugova prema pojedincima i firmama koje su aktivno učestvovale u kampanji kupovanja glasova za načelnika i općinske vijećnike.\nVezano za navedeno, te ostale probleme u pojedinim javnim preduzećima i ustanovama, usvojeni su i određeni zaključci i smjernice za djelovanje Kluba vijećnika.\nČlanstvo SDA poručuje da za „rušitelje i odmetnike“ nema mjesta u Stranci\nNa javnoj tribini je razmatrana i trenutna situacija u Općinskoj organizaciji SDA Bužim, što je izazvalo i poseban interes kod prisutnih članova.\nPolitičku situaciju u OO SDA Bužim poslije lokalnih izbora karakteriše stalni napad na njene strukture i kadrove od strane onih koji su izdali i iznevjerili članstvo i ideju SDA, istaknuto je tom prilikom.\nU svrhu toga se gotovo svakodnevno vrše razrješenja kadrova OO SDA Bužim, a kako ističu članovi ove Stranke, najviše boli to što navedena razrješenja vrše upravo funkcioneri SDA na kantonalnom nivou, usljed stalnih ucjena onih koji su dokazani izdajnici SDA, a s ciljem da se zadrže postojeće funkcije na nivou kantona.\nKako je poručeno sa javne tribine, takvi više neće imati podršku članova i glasača SDA u Bužimu.\nNakon dužih diskusija i javljanja, usvojeni su i sljedeći zaključci koji se odnose na stanje u OO SDA Bužim:\nČlanstvo SDA daje punu podršku Klubu vijećnika i dosadašnjem rukovodstvu OO SDA Bužim u provedbi jasne politike OO SDA Bužim, te od istih očekujemo i zahtijevamo da učine sve da zaštite vjerodostojnost politike SDA u Bužimu, sačuvaju jedinstvo članstva i glasača SDA sa lokalnih izbora, te spriječe predaju Stranke u ruke dokazanih ideologa i izvršioca rušenja OO SDA Bužim.\nČlanstvo SDA traži od predsjednika KO SDA USK-a i funkcionera SDA koji obnašaju izvršne funkcije u vlasti da odmah zaustave političku harangu na kadrove OO SDA Bužim, te one pozicije koje pripadaju OO SDA Bužim, a koje su date ucjenjivačima, vrate legitimnim predstavnicima SDA Bužim, u suprotnom ćemo iste smatrati učesnicima rušenja Stranke u Bužimu.\nČlanstvo Stranke u Bužimu osuđuje nepostojanje stranačkih organa u OO SDA Bužim, čime je načinjena šteta po ugled Stranke. Članstvo Stranke traži hitno i bezuslovno održavanje redovnih izbora za organe OO SDA Bužim, jer su za to ispunjeni svi traženi uslovi već prije nekoliko mjeseci.\nDo okončanja vanrednog izbornog ciklusa u OO SDA Bužim, članstvo zadužuje Klub vijećnika da predstavlja i zastupa interese članstva i glasača Stranke, te traži saglasnost od Centrale SDA i KO SDA USK-a, da isti u skladu sa Statutom SDA provedu izbore u OO SDA Bužim.\nČlanstvo SDA je odlučno u namjeri da sačuva OO SDA Bužim, u slučaju ne dobivanja potrebne saglasnosti u razumnom roku, zahtijeva se od Kluba vijećnika da provedu izbore za organe Stranke u Bužimu.\nIstinski članovi i simpatizeri Stranke nikad neće prihvatiti da u organima Stranke budu oni koji su rušili Stranku u Bužimu, koji su joj nanijeli nesagledivu štetu i koji svoj politički put grade na ličnim pozicijama, pozicijama uže porodice, ucjenama i ličnim interesima.\nČlanovi Stranke u cilju očuvanja iste u Bužimu očekuju više razumijevanja za stanje u Općinskoj organizaciji od strane rukovodstva KO SDA USK-a, a pojedine gradske i općinske organizacije pozivamo na suzdržanost i nemiješanje u unutrašnje odnose u Bužimu, te da rade na jačanju jedinstva u svojim općinskim organizacijama, uz podsjećanje istih da OO SDA Bužim nikad nije i neće prihvatiti da bude filijala bilo koje općinske ili gradske organizacije.


Republika / Novi Pazar pretvara medicinsku školu u privremenu bolnicu: Oni koji su zaraženi, neće morati da idu za Beograd\nsreda, 8. 4. 2020.| 08:58\nU Novom Pazaru, jednom od žarišta korona virusa u Srbiji, do sada je registrovano 26 osoba zaraženih koronavirusom, a srednja medicinska škola biće pretvorena u privremenu bolnicu, u koju će biti smešteni pacijenti sa lakšom kliničkom slikom.\nDirektor opšte bolnice u Novom Pazaru Meho Mahmutović rekao je da za početak planirano da bolnica ima 150 kreveta, a da je njen kapacitet 300 ležajeva.\nPrivremena bolnica je već od vojske dobila 100 kreveta, uskoro će stići još 50, stigao je i veliki broj volontera, dok je košarkaš Mirsad Jahović, koji se nalazi u Turskoj, obezbedio mobilni rentgen aparat, koji će stići za dva dana.\n- Očekujemo da će se javiti veći broj gradana koji imaju simptome, jer sada ne moraju da idu za Beograd - rekao je Mahmutović za RTS.\nMahmutović je naveo da će oni pacijenti koji su trenutno na Sajmu biti vraćeni u Novi Pazar, odnosno u privremenu bolnicu.\nMedicinska škola se nalazi u krugu opšte bolnice, a vojska će čuvati taj objekat.\nSrbija Novi Pazar Bolnica Medicinska škola Meho Mahmutović Beograd Zaraženi Koronavirus Korona COVID 19


Međunarodni dan volontera - Crveni krst Crne Gore\nCrveni krst Crne Gore obilježava 5. decembar, Međunarodni dan volontera, kao jedan od najznačajnijih datuma za organizaciju, ali i društvo u cjelini. Ove godine želimo da istaknemo značaj volontera širom Crne Gore, njihov doprinos zajednicama u kojima žive, njihovu posvećenost i humanost.\nNa nivou Crne Gore, Crveni krst broji oko 2 000 aktivnih volontera, većinom mladih ljudi. Oni su vrijedni, odgovorni, svjesni problema sa kojima se oni, ali i njihovi sugrađani suočavaju, željni da pomognu, posvete svoje vrijeme, znanje i vještine kako bi napravili promjenu.\nVolonteri Crvenog krsta svakodnevno uče prvu pomoć kako bi pomogli sebi, ali i drugima u slučaju nezgode ili veće nesreće. Oni nesebično prenose stečeno znanje djeci i mladima, pripremaju ih za životne situacije, za takmičenja… Govore o značaju prve pomoći na radnom mjestu i brinu o vama dok se zabavljate na festivalima ili sportskim manifestacijama. Vjerovatno ste ih čuli kako govore o tome da je dobrovoljno davanje krvi veliki čin plemenitih ljudi. Međutim, oni ne vole samo da pričaju, već da svojim djelima daju primjer. Zato ćete ih vidjeti kako i sami dobrovoljno daju krv i podržavaju brojne akcije.\nOni vješto prepoznaju od koga mogu najviše da nauče i kome dugujemo zahvalnost kao društvo. Upravo zbog toga, oni svakodnevno posjećuju starije ljude koji su usamljeni, siromašni, bolesni… Oni im uljepšavaju dane, igraju društvene igre, pričaju im o temama koje nauče u Crvenom krstu i pomažu im u kućnim poslovima. Možda ne govore svaki jezik, ali jezik humanosti uvijek dobro razumiju oni koji su prošli velike patnje, poput tražilaca azila, kojima volonteri pružaju utjehu, podršku i mogućnost da skrenu misli sa svakodnevnih problema. Oni se trude da edukuju, motivišu i ohrabre pripadnike romske populacije da budu ravnopravni članovi društva.\nVolonteri Crvenog krsta često govore o temama koje drugi izbjegavaju i pred kojima zatvaraju oči. Oni znaju kako je pomagati nekome ko je u jednom danu izgubio sve. Oni poznaju patnju onih koji su preživjeli velike poplave, sniježne padavine, požare… Oni se u kontinuitetu pripremaju da reaguju u slučaju veće nesreće kako bi svi oni koji su ugroženi imali gdje da spavaju i kako da se prehrane. Sa druge strane, oni poznaju i one kojima okolnosti nisu bile naklonjene pa je siromaštvo postalo njihova najveća prepreka na putu ka ostvarivanju životnih ciljeva. Volonteri Crvenog krsta znaju da je vaše malo nekome puno i svake godine sa jednakim optimizmom realizuju velike sabirne akcije prikupljanja pomoći za socijalno ugrožene.\nBaš oni tokom cijele godine obilaze vrtiće, škole i pričaju o misiji Crvenog krsta, o tome zašto je važno biti volonter, zašto treba pomagati drugima i ko su ti „drugi“, kakvi su njihovi problemi… Oni mlade naraštaje uče šta je humanost, dobrovoljnost, nepristrasnost, neutralnost, nezavisnost, jedinstvo i univerzalnost. Sve to oni rade svjesni da su ovom društvu potrebni njihovi nasljednici i da je to jedini pravi put – put solidarnosti i jednakosti.\nZa sve što rade oni ne traže ništa. Oni su zadovoljni time što stiču znanje, iskustvo, što mogu da pomognu, što vide nečiji osmjeh i čuju nečije hvala. Ne samo danas, već svakodnevno, zbog svega što čine, naše društvo je dužno ovim ljudima veliko HVALA.\nCrveni krst Crne Gore, u ime svih zaposlenih, svim volonterima čestita njihov dan sa željom da nižu jednake i veće uspjehe i uz nas pišu istoriju humanosti. Dragi volonteri, HVALA.


Poslije 27 godina jedan veliki evropski klub u Tešnju - TESANJ.NET\nPoslije 27 godina jedan veliki evropski klub u Tešnju\nHalid Fejzic 23.01.2011. RK Bosna TS 1 Comment\nU veličanstvenom dekoru pred nekoliko stotina posjetilaca u dvorani SRC Tešanj odigrana je prijateljska utakmica između Crvene Zvezde iz Beograda i Bosne TS i Prijatelji. Svojim potezima Tešnjake oduševili su Zelenović, kapiten Trivundža, Jokić, Živković, Radulović, Ristić kod Beograđana dok su zapaženu rolu kod domaćina prezentirali Handžić i Đapo. Susret je bio humanitarnog karaktera. Iako je rezultat bio u drugom planu, Beograđani su na kraju slavili rezultatom 39:26. Svoju humanu misiju Crvena Zvezda nastavit će u Banjoj Luci protiv Borca 26. januara.\nNajavljena utakmica u Tesliću protiv Teslić Elinga neće se igrati jer Teslićani su u rasulu. Crvena Zvezda je drugi veliki klub koji je gostovao u historiji tešanjskog rukometa. „Olimpijske“ 1984. godine u Tešnju gostovala je rumunska Steaua. Zvezda je ovdje na najbolje mogući način dočekana, hvala odličnim domaćinima i ovoj predivnoj publici i iz Tešnja cijela naša ekipa nosi prelijepe utiske. Riječi su direktora Crvene Zvezde Nenada Peruničića, nekadašnjeg najboljeg igrača svijeta.\nNext 49. eBilten Općinskog načelnika\n24.01.2011. at 08:54\nsve pohvale organizatoru i gostima.mozel samo odgovor vezano za humanitarni karakter utakmice:gdje ce biti ulozena sredstva ,odnosko na koji slucaj konkretno ce se utrositi ista.Hvala i jos jednom sve pohvale.


Organizacijske strukture u osiguravajućim društvima | Repository of the University of Rijeka, Faculty of Economics\nOrganizacijske strukture u osiguravajućim društvima\nVujić, I. (2016). Organizacijske strukture u osiguravajućim društvima (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:192:769542\nVujić, Iris. "Organizacijske strukture u osiguravajućim društvima." Master's thesis, University of Rijeka, Faculty of Economics and Business, 2016. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:192:769542\nVujić, I. (2016). 'Organizacijske strukture u osiguravajućim društvima', Master's thesis, University of Rijeka, Faculty of Economics and Business, accessed 11 September 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:192:769542\nVujić I. Organizacijske strukture u osiguravajućim društvima [Master's thesis]. Rijeka: University of Rijeka, Faculty of Economics and Business; 2016 [cited 2021 September 11] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:192:769542\nI. Vujić, "Organizacijske strukture u osiguravajućim društvima", Master's thesis, University of Rijeka, Faculty of Economics and Business, Rijeka, 2016. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:192:769542\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:192:769542\nTitle Organizacijske strukture u osiguravajućim društvima\nTitle (english) Organizational structures of insurance companies\nAuthor Iris Vujić\nU ovom radu glavna usmjerenost stavlja se na organizacijske strukture u osiguravajućim društvima. Predočiti će se kako se kroz povijest razvijalo osiguranje, tj. tržište osiguranja. Zatim, glavne karakteristike tradicionalnih i modernih organizacijskih struktura i najčešće zastupljeni oblik organizacijske strukture osiguravajućih društava u Hrvatskoj. Suvremeno doba uvjetuje osiguravajućim društvima potrebu za promjenom načina distribucije vlastitih usluga, te inzistira na inoviranje kako bi ostali konkurentni. Upravo zato, osiguravajuća društva paralelno razvijaju klasične i suvremene kanale prodaje. Samim time potrebno je obratiti pažnju na čimbenike uspješnosti poslovanja koje nalaže modernizacija, tj. usredotičiti se na intelektualni kapital i korporativni imidž koji su danas postali jedno od imperativa poslovanja i ostvarivanja profita.\nCreated on 2016-12-07 16:09:40


Putin: Operacija u Siriji potvrdila efikasnost ruskog oružja - Sputnjik Srbija\n16:38 21.11.2017 Preuzmite kraći link\nRusko oružje pokazalo je svoju efikasnost u borbenim uslovima tokom operacije protiv terorista u Siriji, izjavio je predsednik Rusije Vladimir Putin.\n„Mnogi od primeraka naoružanja prošli su proveru efikasnosti tokom borbenih dejstava protiv terorista u Sirijskoj Arapskoj Republici“, rekao je Putin na sastanku sa zvaničnicima Ministarstva odbrane i predstavnicima preduzeća odbrambeno-industrijskog kompleksa Rusije.\n„Rad u borbenim uslovima potvrdio je visoke karakteristike ruskog oružja. Njegove tradicionalne prednosti su jednostavnost u korišćenju i pouzdanost primene“, naveo je ruski predsednik.\nPrema njegovim rečima, raste broj zemalja koje ispoljavaju interesovanje za saradnju sa Rusijom u vojno-tehničkoj sferi.\n„Niz naših inostranih partnera, među kojima su i novi, već je pokazao zainteresovanost za nabavljanje našeg naoružanja i tehnike i za širenje vojno-tehničke saradnje sa Rusijom“, rekao je Putin.\nOn je pozvao da se pažljivo prouči i iskoristi praktično iskustvo primene sistema ruskog naoružanja.\n„I, naravno, potrebno je učvrstiti pozitivne trendove u planiranju i realizaciji državnih odbrambenih porudžbina, truditi se da svi elementi ovog uzajamno povezanog sistema rade efikasno i skladno“, rekao je ruski lider.\nrusko naoružanje, efikasnost, ruska vojna operacija u Siriji, oružje, Ministarstvo odbrane Rusije, Vladimir Putin, Sirija


8. maja 2022. - Srbija Vesti\nOtkriven spomenik crvenoarmejcima poginulim u Niškom incidentu 1944. godine (FOTO)\nU neposrednoj blizini sela Trupala, pored starog puta Niš-Aaleksinac danas je svečeno otkriven spomenik posvećen sovjetski vojnicima koji su poginuli prilikom napada američke avijacije na Crvenu armiju 7. novembra 1944. godine. U tragičnom dogodadjaju koji je nazvan Niški incident stradala su 34 sovjetska vojnika, dok je njih 39 ranjeno. Spomenik je podignut povodom 77 godina […]\nPrema istraživanju agencije Metriks najuticajniji političari iz sveta i regiona u Republici Srpskoj su predsednik Rusije Vladimir Putin i srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik. Banjalučka Alternativna televizija je objavila da su, prema rezultatima tog istraživanja, odmah iza Putina i Dodika, predsednica Republike Srpske Željka Cvijanović i premijerka Srbije Ana Brnabić. Među pet najbolje pozicioniranih […]\nTrener košarkaša Mege Vladimir Jovanović rekao je danas da očekuje da energija njegove ekipe u drugoj utakmici četvrtfinala plej-ofa Superlige Srbije protiv Slobode bude na daleko višem nivou u odnosu na prvi meč. Mega je juče pobedila Slobodu sa 79:78 u uzbudljivoj prvoj utakmici četvrfinala, a Jovanović je naveo da je takav meč bio očekivan […]\nPredsednik Resornog odbora Stranke slobode i pravde (SSP) za privredu i finansije Dušan Nikezić ocenio je danas da ministar finansija Siniša Mali ekonomskim merama „bukvalno gasi Srbiju, a ljudi trpe posledice kao da je Srbija u ratu, a ne Ukrajina i Rusija“. „Vređate sve ljude u Srbiji kada se hvalite ekonomskim merama, pošto su one dovele […]\nNarodna stranka ocenila je danas da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić u svom obraćanju javnosti izneo „defetističke dezinformacije da je Međunarodni sud pravde (MSP) svojim mišljenjem potvrdio nezavisnost samoproglašenog Kosova“. Predsednik Pravnog saveta Narodne stranke Slobodan Doklestić naveo je u saopštenju da pitanje sudu nije uputila Srbija, nego Generalna skupština Ujedinjenih nacija, na predlog Srbije. […]\nPredsednik Crvenog krsta Srbije Dragan Radovanović izjavio je danas da je na namenski račun za pomoć građanima Ukrajine uplaćeno oko 2,8 miliona dinara od početka krize u Ukrajini, kao i da je kroz našu zemlju do sada prošlo oko 30.000 Ukrajinaca. Kako je Radovanović rekao za Radio-televiziju Srbije rekao, taj novac je uplaćen Međunarodnoj federaciji […]\nDirektor Kancelarije Svetske zdravstvene organizacije (SZO) u Srbiji Fabio Skano saopštio je da je ta organizacija donela odluku o tome da Institut za virusologiju, vakcine i serume „Torlak” bude nosilac inovativne RNK tehnologije u Srbiji za proizvodnju vakcina. Skano je na konferenciji za novinare, zajedno sa državnim sekretarom Ministarstva zdravlja Predragom Sazdanovićem, objasnio da je […]


Narod, partija, omladina, armija! (Video) | Radio Bambi\nPočetna / Foto / Narod, partija, omladina, armija! (Video)\nNarod, partija, omladina, armija! (Video)\nAutor Redakcija datum Maj 25, 2021\n25. maj u nekadašnjoj zajedničkoj nam državi, obeležavao se kao Dan mladosti – opštenarodni praznik sa mnogo priredbi, sletova i završnom svečanošću na stadionu JNA, gde bi Titu bila uručena štafeta mladosti. Štafeta se prethodno, i po nekoliko meseci, nosila po celoj Jugoslaviji. Svake godine štafeta bi bila drugačije dizajnirana, najčešće od drveta, metala, ali i od stakla.\nŠtafeta mladosti je polazila svaki put iz drugog mesta i iz druge republike, ali je uvek masovno dočekivana u svim gradovima nekadašnje Jugoslavije.\nDan mladosti se obeležavao od 1945. do 1987. godine i okupljao je omladinke i omladince od Vardara do Triglava. Praznik se do 1957. godine obeležavao samo kao Titov rođendan, da bi te godine na njegovu inicijativu postao Dan mladosti. Tito je zvanično rođen 7. maja, ali je 25. maj prihvatio i slavio kao svoj rođendan sa omladinom i narodom.\nPoslednji Dan mladosti, dok je Tito bio živ, održan je 1979. godine. Posle Titove smrti, štafetu su primali predsednici tadašnjeg Saveza socijalističke omladine Jugoslavije (SSOJ). Prvu štafetu 1957. godine Titu je predao Mika Tripalo, tadašnji predsednik CK Narodne omladine Jugoslavije i kasniji visoki funkcioner u Savezu komunista Jugoslavije. Posle Titove smrti na završnoj proslavi Dana mladosti 1987. godine, Rejmonda Brošaj iz Gnjilana poslednju štafetu uručila je Hašimu Redžepiju, tadašnjem predsedniku SSOJ-a.\nSama ideja potekla je 1945. godine, od omladine Kragujevca, čije je Odeljenje za sport i fiskulturu osmislilo masovna omladinska štafetna trčanja širom Jugoslavije. Kad kažemo štafeta i slet, prva asocijacija je Tito, međutim, nošenje štafete datira iz perioda između dva svetska rata, kada su u Kraljevini Jugoslaviji formirana Sokolska društva. Osim što su vežbali na sletovima, organizovali svečane akademije i druge aktivnosti, mladi “sokoli” su nosili i štafete. Najpoznatija sokolska štafeta nošena je 1935. godine, od Sarajeva do Oplenca, kada je prenet plamen radi paljenja kandila na grobu ubijenog kralja Aleksandra Prvog.\nProslava Dana mladosti gasila se onako kako se gasila i Jugoslavija, a sličnu sudbinu doživela je i himna “Hej Sloveni”.\nNapisao ju je u devetnaestom veku slovački pesnik i sveštenik Samo Tomašik, ali je ubrzo postala simbol panslavizma. U predratnoj Jugoslaviji prihvaćena je kao himna Sokolskog društva, a na sokolskom sletu u Beogradu 1930. godine na drvenim zidovima muzičkog paviljona bili su ispisani stihovi i note “Hej Sloveni”. Među narodima i narodnostima SFRJ bila je i ostala jedina himna, iako je tek 1977. godine zvanično postala državna himna.\nPraznik iz vremena SFRJ i dalje se svakog 25. maja obeležava u Subotici. Članovi “Četvrte mini Jugoslavije”, organizacije iz Subotice, odali su danas počast Josipu Brozu Titu. Na Titov spomenik koji se nalazi na imanju Jugolend u Subotici, položeni su venci i cveće. Na vencima je bila ispisana poruka protiv fašizma. Izrađena na pisaćoj mašini, upućena je i poruka Josipu Brozu Titu koja se završava tradicionalnim rečima – da sa njegovog puta neće biti skretanja. Posle polaganja venaca i odavanja počasti Josipu Brozu Titu, štafeta se iz Subotice uputila na Titov grob – u Beograd\nU video prilogu ispod teksta pogledajte kako je obeležen Dan mladosti na današnji dan 1979. godine.\nTagoviAktuelnobihdan mladostihrvatskaizdvojenojugoslavijaradio bambiregijarepublika srpskasećanjasrbijasvettitovestivideo\n← Prethodni članak Proći ćeš me ti! (Video)\nSledeći članak → Sok od narandže ili mleko?!


Praksa - FEFA\nPraksa admin 2018-03-27T19:38:44+00:00\nCentar za razvoj karijere FEFA daje poseban značaj organizovanju stručnih praksi u preduzećima i institucijama sa kojima ima stalnu saradnju, kao što su Saga, Microsoft, Societe Generale Srbija, Unicredit Bank, MK Group, KPMG, Ernst & Young, Deloitte, Gorenje, Metalac, Telenor, Buck, Savet stranih investitora, Trizma, Mikroelektronika, Wiener Städtische osiguranje, Fond za inovacionu delatnost Republike Srbije i dr. Studentske prakse na FEFA omogućavaju studentima da upoznaju poslovne procese i steknu prva profesionalna iskustva tokom kojih primenjuju stečena znanja.\nU saradnji sa partnerskim institucijama Agefa PME Apprentissage iz Pariza i Pearson College London, studenti FEFA imaju mogućnost obavljanja stručne prakse i u brojnim inostranim kompanijama.\nPOSLODAVCI O PRAKSI STUDENATA FEFA\nChief Process Officer, MikroElektronika\nStručna praksa u Mikroelektronici nije zamišljena kao uobičajena korporativna praksa gde se praktikanti odmah uključuju u rad odeljenja. Zamišljena je kao mesto za sticanje iskustva iz različitih oblasti zbog čega praktikanti nisu izloženi pritiscima radnog mesta kao što su kratki rokovi, veliki broj radnih zadataka i slično. Saradnja FEFA i Mikroelektronike nastavlja se iz godine u godinu veoma uspešno. Studenti koji dolaze na praksu su izuzetno zainteresovani da saznaju što više, prihvataju izazove i daju dobre predloge.\nPraksa u Gorenju\nProgram stručnih praksi predstavlja opredeljenje kompanije da studentima, možda našim budućim kolegama, pružimo priliku da za vreme dok još studiraju, upoznaju poslovno okruženje kroz konkretne aktivnosti i projekte. Ove godine je bio poseban naglasak na međusobnom funkcionisanju sektora u realizaciji strateških ciljeva i operativnih planova. U okviru programa prakse, studenti FEFA su bili angažovani na istraživanju tržišta koje je za nas polazna osnova u pozicioniranju na tržištu. Tako je ova generacija praktikanata kompanije Gorenje bila u prilici da nam ponudi konkretne predloge unapređenja prodaje proistekle iz istraživanja mystery shopper, koje su kreirali i realizovali uz naše mentorstvo.\nSTUDENTI O PRAKSI NA FEFI\nIskustvo sa prakse u marketing sektoru kompanije Gorenje mi je pomoglo da se pripremim za budućnost i izazove koji tek slede. Već nakon prve godine studija sam imao sam priliku da se upoznam sa važnim apsektima rada u jednoj firmi. Stekao sam nova znanja i istovremeno primenio ono što sam naučio na fakultetu.\nKorisnost prakse se ogleda u činjenici da smo koleginica i ja bili u potpunosti fokusirani na naš poslovni zadatak – istraživanje situacije na domaćem tržištu mašina za pranje veša. Podrška našeg mentora i zaposlenih u Gorenju nam je pomogla da bolje sagledamo situaciju, postavimo dobre temelje istraživanja i pripremimo anketu. Ipak, najveći deo posla uključujući anketiranje ispitanika, obrađivanje prikupljenih podataka, pripremu prezentacije i donošenje zaključaka istraživanja uspeli smo da uradimo sami.\nTokom pripreme završne prezentacije shvatio sam da su svi prethodni koraci, iako zahtevni, bili neophodni za obavljanje uspešnog istraživanja. Za mene najveći uspeh predstavlja to što smo zaposlenima u kompaniji Gorenje tokom samo četiri nedelje obezbedili korisne informacije i doprineli njihovom budućem pozicioniranju na tržištu veš mašina.\nPraksa u kompaniji Mikroelektronika je odlična prilika za studente ekonomije koje interesuju marketing ili prodaja. Ona pruža priliku da studenti rade na razvoju poslovne marketing strategije, kao i da nauče mnogo praktičnih stvari, poput pisanja biltena i sadržaja za veb-sajt. Radi se u vrlo prijatnoj radnoj atmosferi i okruženju sa kolegama sa drugih fakulteta – takođe praktikanata, što daje posebnu vrednost celokupnom iskustvu.\nPearson College London 2016\nOsim neprocenjivog iskustva rada u multikulturalnom okruženju karakterističnog za svetsku metropolu kao što je London, dobio sam i pohvale povodom rezultata projekata na kojima sam radio tokom prakse. Zato sam zahvalan FEFA Fakultetu na stečenom znanju koje je apsolutno upotrebljivo u praksi.\nPraksa u kompaniji Gorenje je nešto najlepše i najkorisnije što mi se do sada dogodilo. Jako sam zadovoljna organizacijom prakse i rasporeda. Ono što mi se posebno sviđa jeste ozbiljnost rada i ljubaznost kolega koji su nesebično nudili pomoć i svoje vreme za sve što sam želela da me nauče – to je zaista sjajna prilika.\nDostignuća mladih 2016\nPraksa u organizaciji Dostignuća mladih predstavljala je za mene dragoceno iskustvo jer sam mogla da sagledam kako funkcionise nevladin sektor – koliko je vremena, rada i truda potrebno da bi se pokrenuli novi projekti, na koji način organizacije apliciraju za donatorska sredstva neophodna za ostvarenje njihovih ciljeva i misije.\nDelegacija nemačke privrede u Srbiji 2015.\nZahvaljujući Centru za razvoj karijere dobio sam priliku da provedem tri meseca na praksi u Delegaciji nemačke privrede u Srbiji. Ova praksa mi je dala sjajan uvid u poslovni svet i način na koji funkcioniše jedna ozbiljna organizacija u Srbiji. To vredno iskustvo i utisak o samoj praksi je dodatno obogaćeno ponudom za posao. Srećan sam što sam dobio ovu priliku u delu DSW-a (Nemačkog-srpskog privrednog udruženja) i što mogu da učim i napredujem uz sjajne stručnjake iz svojih oblasti.\nNikoleta Marjanović, Aleksandra Vojvodić i Tamara Krnjajić\nAGEFA PME, Pariz 2015.\nOdlaskom na praksu u Pariz, stekle smo mnogo više od novog profesionalnog iskustva. Kompanija u kojoj smo radile bilo je nešto novo i drugačije jer u Srbiji takva vrsta obrazovne, neprofitne organizacije ne postoji. Obavljale smo poslove u sektorima poslovne administracije i finansija i stekle stručna znanja i veštine. Svi u kolektivu su bili vrlo gostoprimljivi i trudili su se da nam olakšaju komunikaciju na stranim jezicima. Celokupno iskustvo je posebno ulepšalo to što smo nakon radnog dela dana imale priliku da uživamo u Parizu.\nPraksa u Trizmi je primer opravdanih očekivanja o krajnjem iskustvu. Mislim da je posmatranje i učešće u svakodnevnom poslovanju jednog velikog preduzeća studentima nezamenjivo. Za svega dve nedelje provedene u odeljenju finansija stekao sam uvid u dinamičnost tog posla. Organizovani razgovori sa ostalim odeljenjima preduzeća i način na koji su povezani sa finansijama, omogućili su mi da osim znanja procedura i dokumenata koji svakodnevno prolaze kroz finansije, steknem i sliku funkcionisanja preduzeća kao celine. Možda najbitnije od svega je da nijedno moje pitanje nije ostalo bez odgovora.\nFond za inovacionu delatnost 2014\nMoja praksa u Fondu za Inovacionu delatnost je trajala mesec dana. Za to vreme sam se upoznala sa svim aktivnostima, a posebno uključena u one u okviru Projekta podrške inovacijama u Srbiji, kao i sa programima finansiranja. Osim toga, učestvovala sam na sastancima Fonda i Svetske Banke, koja je ujedno i administrator pomenutog projekta. Takođe sam radila pregled finansijske dokumentacije start-up kompanija finansiranih od strane Fonda. Izuzetno sam zadovoljna svojim stručnim usavršavanjem u Fondu, ali i zhvalna na trudu kolega koji su mi neorestano pomagali u usvajanju novih znanja i veština.\nSociete Generale Srbija 2014.\nZahvaljujući Centru za razvoj karijere FEFA dobio sam mogućnost da ovog leta obavim stručnu praksu u Societe Generale banci. Radio sam u odeljenju Back Office Partner kredita na poziciji kreditnog analitičara. Dobra radna atmosfera i zanimljivi radni zadaci motivisali su me da posao obavljam na najbolji mogući način. Takođe, imao sam veliku podršku mentora koji su pratili moj rad i nesebično prenosli svoja znanja i iskustva. Zahvaljujući znanju i veštinama koje sam stekao na FEFA i uloženom trudu na radnom mestu, dobio sam priliku da na ovoj poziciji ostanem duži vremenski period.


Reportaža: Obnova Hrastovog luga u Beloj Crkvi – ШУМАДИЈСКЕ НОВИНЕ\nVerujem da je nekada davno Bela Crkva bila među najlepšim varošicama na svetu. Okružena prirodom nesvakidašnje lepote, predodređeno joj je da bude varoš bajkovita, stvorena za uživanje, za pesničke duše, jednako kao i za inovacije i neprestani napredak…\nOvaj predeo naseljavan je još od doba neolita i mesto je ukrštanja mnogih naroda : Nemaca, Srba, Mađara, Rumuna, Jevreja, Rusa Čeha, Slovaka, Roma … koji su u poslednja tri veka vukli svoje klupko kroz lavirint života i zajedno stvarali duha ovog grada.\nBela Crkva je dugo slovila za najlepši cvet Južnog Banata. A na kraju ove 2013 godine, sa prvim danom zime, okupili su se građani da pokažu da ona to može opet postati i ostati. Nećemo dozvoliti da bude poput Atlantide zaboravljena, istrošene lepote i beznačajna u vremenu … ova mala varošica, tako stvorena da joj samo ljubav može vratiti sjaj.\nA sve je počelo bezazleno, sa ljubiteljima prirode, osobito ptica, nostalgičarima i ponekom romantičnom dušom … aktivisti koji su osmišljavali programe, akcije, edukacije … i onda se nametnulo pitanje: šta to u očuvanju prirode ovog kraja građani najviše žele? Naravno, uvek je počinjalo i završavalo se pričom o Hrastovom lugu, nekada poznatom Rudolfsajn lugu. Prvi hrastov lug na Neri nastao je davne 1822. godine kada je izvesni g. Fridrih Korb kupio 4 jutara zemlje oko svog mlina i pošumio hrastovima, od čega je vremenom nastala gusta šuma. Kasnije, Parkovno društvo Bele Crkve je decenijama osmišljavalo i širilo sadržaje na Neri, kao i zelenilo u samom gradu…\nZato smo počeli sa prikupljanjem potpisa za „Obnovu Hrastovog luga“ koji je imao dobar odziv, pa čak i od strane turista. Krajem 2012.godine pozvane su sve NVO sa teritorije opštine Bela Crkva, kao i Obrazovne ustanove grada da se oformi asocijacija pod nazivom „Zeleni trenutak“ kao odgovor i podrška volji građana. Sredinom marta potpisima je nastala Asocijacija „Z. T.“ a u avgustu iste godine potpisan je Protokol o saradnji sa Opštinom.\nOstala je još samo realizacija akcije „Obnova hrastovog luga“ na Neri. Zato smo u subotu, 21. 12. 2013. godine započeli sa akcijom obnove i posadili smo 400 sadnica hrasta lužnjaka i 10 sadnica crvenog hrasta. No, ovo je samo početak jer preostaje sadnja do same obale Nere. Nadamo se da ćemo do nastupajućeg leta posaditi još 820 sadnica. Naglasićemo da je ovo šuma dobre volje, da je mnogo rada uloženo, a bez ikakve lične koristi. Svi koji žele da budu deo ove akcije i učine neko nesebično, dobro delo mogu i da otkupe svoj hrast i novac će ići za kupovinu novih sadnica … sve dok lepa Bela Crkva ne postane najzeleniji grad u Srbiji a možda i na svetu.\nOva sadnja je zvanično vetro-zaštitni pojas, pa je možda važno i znati da je davne 1872. godine usvojena odluka da se duž obala reke Nere i Karaša posadi vetro-zaštitni pojas i da od tada nije bilo ovako spontanog jedinstva građana, organizacija i vlasti. Sadnice za ovu prvu akciju finansirala je Opština Bela Crkva, obradu zemljišta Kancelarija za mlade a izvođače radova Agro Eko Bel.\nKakav je odziv,vidi se na fotografijama…\nMeni ostaje da izrazim duboko poštovanje i divljenje svima koji vole prirodu i ovaj grad, koji misle na budućnost i poštuju prošlost i iznad svega gaje svest i savest u očuvanju najlepše planete Zemlje !\nZa Zelene novine,Daniela Đolić


Stojaković pogađao kao u Kingsima i vodio Dalas do pobede\nPeđa Stojaković je na mestralan način iskoristio šansu u drugom meču plej-ofa Zapadne konferencije, postigavši 21 poen u pobedi Dalasa od 101:89 nad Portlandom. Uspešan je ponovo bio Boston protiv Njujorka - 96:93 uz bravure Garneta, dok je Orlando došao do 1-1 u seriji sa Atlantom pobedom od 88:82.\nDalasu, međutim, nije bilo lako da dođe druge pobede u nizu nad Trejl-Blejzersima koji su vodili skoro čitavo prvo poluvreme. No, kada je Peđa namestio nišanske sprave, Džejson Kid mu se pridružio (18 poena), a Dirk Novicki zaigrao najbolje kada je najpotrebnije (14 od svoja 33 poena postigao u poslednjoj četvrtini), Maveriksi su uspeli da dođu do trijumfa. U tome im je, svakako, doprinela sigurno, možda bi se pre moglo reći iskusna igra u napdadu - koji nije dozvolio sebi luksuz da izgubi loptu ni jedan jedini put u poslednjih 28 i po minuta igre.\nPortlandu ostaje nada da će posle poraza od sedam, odnosno 11 poena razlike u gostima pružiti za nijansu bolje partije pred svojom publikom koja će moći da na delu vidi Oldridža (24 poena, 10 skokova u drugom meču sa Dalasom) i ostatak Trejl Blejzersa koji su najavljivali da bi mogli da prebrode makar prvu prepreku u plej-ofu.\nSa druge strane, dok Predrag Stojaković rešeta protivničke mreže, Nenad Krstić sve više vremena provodi na klupi za rezerve dok se igra Bostona odvija. U prvom meču plej-ofa protiv Niksa kapiten naše košarkaške reprezentacije odigrao je nepunih pet minuta, a ovoga puta - sekund manje od tri minuta. Naravno, bez statističkog učinka.\nNije se proslavio ni oporavljeni Džermejn O'Nil (dva poena za 20 minuta) zbog kog se Krstić preselio na klupu za rezerve, ali je zato Kevin Garnet izrastao u junaka "Kelta" u drugom meču ove serije. On je 14 sekundi pre kraja pogotkom doveo Seltikse u vođstvo, a onda je četiri sekunde pre poslednjeg zvuka sirene oduzeo loptu rivalima i tako im zapečatio sudbinu u ovom meču.\nNjujorčani su bili "tvrd orah" iako nisu ogli da računaju na povređenog Čonsija Bilapsa, kao ni na Amarija Stodemajera u drugom poluvremenu zbog bolova u leđima, mada bi obojica mogla da se nađu u ekipi u petak, kada se ova serija nastavlja u "velikoj jabuci". Karmelo Entoni je stoga predvodio Nikse, no njegova 42 poena nisu bila dovoljna da se na kraju dođe do uspeha protiv Bostona za koje je Rejdžon Rondo ubacio 30 poena, od čega 14 u prvoj četvrtini, dok je Garnet završio meč sa 12 poena i deset skokova.\nOrlando je došao do izjednačenja protiv Atlante (1-1), a u pobedi od 88:82 najbolji utisak ostavio je Dvajt Hauard sa 33 poena i 19 skokova. Atlanta je ovoga puta svedena na samo 39% uspešnosti šuta, ali nije odustajala sve do finiša, naročito nakon što joj niko nije davao šanse kada je Orlando poveo sa 11 poena razlike pred poslednju četvrtinu. Ipak, Houksi, čiji je najbolji igrač bio Džoš Smit sa 17 poena, nisu uspeli da slome otpor Orlanda koji je uspeo da u završnici sačuva prednost i pored velikog naleta rivala.


OTVOREN KONKURS ZA STUDENTSKU LETNJU PRAKSU - Glas Šumadije\nHome > Društvo > OTVOREN KONKURS ZA STUDENTSKU LETNJU PRAKSU\nOTVOREN KONKURS ZA STUDENTSKU LETNJU PRAKSU\n12/06/2019 154Leave a Comment on OTVOREN KONKURS ZA STUDENTSKU LETNJU PRAKSU\nUniverzitet u Kragujevcu, uz podršku Centra za razvoj karijere i Studentskog parlamenta Univerziteta u Kragujevcu, a u želji da studentima završnih godina omogući da tokom leta stiču praktično iskustvo i znanja stečena na studijama primene u praksi i ove godine organizuje program Studentske letnje stručne prakse kroz programe – Studentska letnja stručna praksa u saradnji Univerziteta u Kragujevcu i Grada Kragujevca i studentska letnja stručna praksa u saradnji Univerziteta u Kragujevcu i Instituta za javno zdravlje Kragujevac\nRok za prijavu na oba programa prakse je 26. jun 2019. do 12 časova.\nStudentska letnja stručna praksa u saradnji Univerziteta u Kragujevcu i Grada Kragujevca sprovodi se od 2012/13. akademske godine. Od početka realizovanja programa, a zaključno sa akademskom 2017/18. godinom praksu je sa uspehom obavilo 268 studenata. Ove godine za ovaj program prakse mogu se prijaviti studenti sledećih fakulteta: Ekonomski fakultet, Pravni fakultet, Filološko-umetnički fakultet, Prirodno-matematički fakultet, Fakultet medicinskih nauka, Fakultet inženjerskih nauka (dakle svih 6 sa teritorije Grada Kragujevca) i Fakultet tehničkih nauka u Čačku, Fakultet za mašinstvo i građevinarstvo u Kraljevu, Fakultet pedagoških nauka u Jagodini i Pedagoški fakultet u Užicu. Dostupno je 122 mesta za praksu u okviru 21 institucije i preduzeća čiji je osnivač Grad Kragujevac.\nStudentska letnja stručna praksa u saradnji Univerziteta u Kragujevcu i Instituta za javno zdravlje Kragujevac sprovodi se od akademske 2013/14. godine. Od početka realizovanja programa, a zaključno sa akademskom 2017/18. godinom praksu na Institutu za javno zdravlje Kragujevac sa uspehom je obavilo 32 studentata Univerziteta u Kragujevcu. Ove godine za ovaj program prakse mogu se prijaviti studenti sledećih fakulteta: Ekonomski fakultet, Pravni fakultet, Prirodno-matematički fakultet i Fakultet medicinskih nauka. Dostupno je 7 mesta za praksu u julu i 7 mesta za praksu u avgustu na Institutu za javno zdravlje Kragujevac.\nŠEZDESETOGODIŠNJAK PRIVEDEN JER SE “NEPRIMERENO PONAŠAO” U VELIKOM PARKU


Prva pobeda Vojvodine u Beleku | Novosadski informativni portal 021\nPrva pobeda Vojvodine u Beleku\nFudbaleri Vojvodine pobedili su Slaviju iz Sofije rezultatom 1:0 (0:0) u četvrtoj proveri na pripremama u Turskoj.\nNovi Sad 25.01.2021. | 17:17\nStrelac jedinog pogotka na meču bio je Mladenović u 70. minutu.\nUtakmica je kasnila oko pola sata, pošto su sudije na putu ka centru Susesi doživele lakši saobraćajni udes. Zajedničkom odlukom timova pištljaku je preuzeo pomoćni trener Vojvodine Dragan Šarac, dok su pomoćni arbitri bili iz stručnog štaba Slavije i tako je bilo do 25. minuta kada su sudije pristigle i preuzele svoje uloge.\nVojvodina je imala dva dobra napada u 5. i 10. minutu, preko Simića i Novevskog, ali bez ozbiljnije završnice, a onda je već u 11. minutu imala najbolju priliku. Simić je pobegao svom čuvaru koji ga je oborio, a Dragan Šarac nije imao dilemu da pokaže na belu tačku. Odgovornost je preuzeo Gemović, ali je golman Patev pročitao njegovu nameru i odbranio penal.\nNakon dinamičnog starta meča, usledio je nešto mirniji period, barem kada su u pitanju prave šanse. Bugarski tim je bio opasan praktično samo iz prekida, imao je dva dobra centaršuta iz kornera, ali bez većeg posla za Nikolu Simića. Slavija je najozbiljniji udarac imala u 27. minutu kada je Valčev iskosa sa desne strane, sa nekih 16, 17 metara, pogodio spoljni deo mreže.\nTim Nenada Lalatovića je bio opasniji tim na terenu, a najbolju šansu u prvih 45 minuta, posle promašenog penala, imao je Devetak. U nadoknadi vremena, nakon uigrane akcije iz kornera, Drinčić je odlično centrirao, a Devetak glavom sa peterca šutirao za malo preko prečke.\nVojvodina je u istom ritmu nastavila i na startu drugog poluvremena. Nenad Lalatović je napravio jednu izmenu na pauzi, ušao je Mladenović umesto Novevskog, a na isteku sata igre još tri. Teren su napustili Andrić, Đurić i Devetak, a ušli su Saničanin, Kovačević i Topić.\nPrvu veliku priliku u drugom poluvremenu imao je Veljko Simić, koji je utrčao kroz sredinu, prihvatio loptu i snažno šutirao u prvi ugao, ali se istakao golman Slavije odličnom intervencijom. Bugarski tim gotovo da nije prelazio polovinu terena, što dovoljno govori koliko je Vojvodina dominirala, ali su prave šanse izostale sve do 70. minuta. Onda je Mladenović povukao loptu kroz sredinu, lepo izbacio Gemovića, ovaj je sa nekih 15 metara šutirao u prvi ugao, golman je odbio pravo na nogu Mladenovića koji pogađa za zasluženo vođstvo Vojvodine – 1:0.\nLalatović je odlučio da promeni i golmane, pa je Simića zamenio Toroman. Sledeći pokušaj, desetak minuta pre kraja, opet je imala Vojvodina, i ponovo je akter bio Mladenović, ali je ovaj put šutirao preko gola.\nU 83. minutu Slavija je postigla pogodak, ali je on poništen zbog ofsajd pozicije, na nezadovoljstvo bugarskog tima. Samo tri minuta kasnije Bugari su imali najbolju priliku, ali se istakao mladi golman Toroman verovatno najboljom odbranom na meču.\nNaredni rival Vojvodine biće moskovska Lokomotiva, a taj meč na programu je u sredu.\n25.01.2021 • 22:14\nOvo nema ni u područnim ligama, pomoćni treneri sudije?\nSažalili se Bugari pa pustili Snajper ove uzdanice.\nVoša remizirala u Lučanima\nFudbaleri Vojvodine odigrali su nerešeno protiv Mladosti iz Lučana, rezultatom 1:1, u 23. kolu Superlige Srbije.\nOdbojkaši Vojvodine bez finala Kupa, ispuštena prednost iz prvog meča\n19.02.2021. Novi Sad 2\nOdbojkaši Vojvodine nisu uspeli da se plasiraju u finale Kupa Srbije, pošto su u Kragujevcu poraženi od Radničkog sa 3:0 u setovima.\nVoša slavila protiv Voždovca, u loži čitava uprava, Kokeza i Pantelić\n17.02.2021. Novi Sad 20\nFudbaleri Fudbalskog kluba Vojvodina savladali su danas Voždovac, rezultatom 2:0, u utakmici 22. kola Superlige Srbije.\nNovosadske niže lige startuju u martu, zima puna transfera\n17.02.2021. Novi Sad 1\nProlećni deo prvenstava na teritoriji Novog Sada i okolini startovaće početkom marta.


POMOZI.BA NA PRVI DAN RAMAZANA: ZA TROJE MALIŠANA UPLAĆENA DONACIJA OD 190.000 KM - Iskra Islama\nPOMOZI.BA NA PRVI DAN RAMAZANA: ZA TROJE MALIŠANA UPLAĆENA DONACIJA OD 190.000 KM\n13. travnja 2021. 13. travnja 2021. Iskra\nVisits: 13 Today: 4\nHumanitarna organizacija Pomozi.ba danas je putem zvanične Facebook stranice obradovala javnost lijepom viješću.\n“Prvi dan Ramazana startamo donacjiom od 190 hiljada maraka za troje divne djece, Mahira Neslanovića, Darisa Krehmića i malenu Hanu Pašanbegović“, riječi su kojim počinje Facebook status ovog udruženja.\n“Daris Krehmić je već izvršio ugradnju kohlearnog aparata i nalazi se u Istanbulu, dok maleni Mahir sutra putuje u Tursku također na ugradnju kohlearnih impantata, a naša draga Hanica već peti put se bori sa karcionom.\nOvoj divnoj dječici i njihovim roditeljima smo riješili finansijske brige dok brigu roditelja oko bolesnog djeteta, samo taj roditelj razumije”, navodi se u saopštenju prenosi crna-hronika\n← NAKON 30 GODINA U SARAJEVSKOJ DŽAMIJI FERHADIJA UČI SE HAFISKA MUKABELA\nU 20. GODINI PREMINULA ANESA RAKIĆ, SIMBOL DJEČIJE BORBE PROTIV KARCINOMA →\nPosebna ramazanska nafila\nCIJELA BOSNA JE PLAKALA GLEDAJUĆI OVO: POGLEDAJTE DOLAZAK PREŽIVJELIH HEROJA NA SLOBODNU TERITORIJU NAKON PADA SREBRENICE\nEvo kako Putin rješava problem egoistični prodavača u ova teška vremena.(VIDEO)


Kako je nakon sednice Kriznog štaba objasnio predsednik opštine Novi Bečej Saša Maksimović, u opštini Novi Bečej je trenutno jedna obolela osoba od korona virusa i nalazi se u Novom Sadu u bolnici.\n“Radi se o starijoj osobi, 1948. godište iz Novog Miloševa i to je jedini slučaj koji je do sada potvrđen. Deset lica je u samoizolaciji, oni su po brzom testu negativni, a sada čekamo PSR testove i ti rezultati će biti u toku današnjeg dana ili sutra”, istakao je Maksimović i otkrio da je danas novobečejski Dom zdravlja testirao 23 osobe i da su svi negativni.\n“Za sada je ponavljam, samo jedna osoba zaražena virusom KOVID-19”.\nMaksimović je dodao da za sada još uvek ne postoji neka velika ili neposredna opasnost, ali je Štab doneo preventivne mere, koje podrazumevaju da se u javnim institucijama i trgovinama obavezno nose maske u zatvorenom prostoru, kao i preporuku da se sve manifestacije do daljnjeg odlože ili otkažu, poput "Dani sela Kumane", zatim seoska slava u Bočaru.\n“Apelujemo na građanstvo da drže socijalnu distancu, da koriste maske kada god je to moguće. Takođe zbog brojnih najavljenih svadbi, koje će se održavati naravno u prisustvu velikog broja ljudi u šatorima, postoji mogućnost da sledeće nedelje zabranimo ovakve proslave i pooštrimo mere”, rekao je Maksimović i uputio apel građanstvu da se jave Štabu ukoliko organizuju neku veću proslavu.\n“Ukoliko planirate da organizujete neku veću proslavu, obavestite Štab kako bi svi zajedno videli da li je tako nešto bezbedno.”\nPrvi čovek novobečejske opštine je naglasio da se sutra održava manifestacija Dani ovčarstva u Kumanu, te da je data preporuka o preraspodeli mesta, a kako se ne očekuje poseta veća od 100 ljudi, ovaj događaj nije otkazan.


Slikari Kutine i okolice pripremaju on line aukciju slika – za Dom zdravlja Kutina – Radio Moslavina – Moslavački list\nSlikari Kutine i okolice godinama su kroz brojne aktivnosti pokazali svoju sklonost humanitarnom djelovanju, a to su pokazali uvijek u kritičnim trenutcima. Tako su odlučili i u vrijeme krize izazvane korona virusom putem aukcije slika pomoći Domu zdravlja Kutina.\n„Odaziv slikara za ovu inicijativu je dobar i uskoro ćemo objaviti i brojeve telefona na koje se mogu vršiti ponude. Aukcija bi trebala početi u utorak 14. travnja putem društvenih mreža i trajala bi 10 dana“, rekao je kutinski slikar Želimir Šiško.\nTijekom tih 10 dana u planu je prikupiti ponude, a potencijalni kupci slika dobili bi broj računa za uplatu sredstava ado bi slike preuzeli u Domu zdravlja Kutina gdje se one i nalaze.\nGradonačelnik Kutine Zlatko Babić zahvalio je slikarima na ovoj inicijativi s ciljem pomoći Domu zdravlja Kutina.Spomenuta zaštitna oprema za Dom zdravlja znatno je skuplja od uobičajene zaštitne opreme i svaka donacija je dobro došla, dodaje gradonačelnik.\nGrađani se pozivaju na uključivanje u ovu aukciju, čime će i sami dati velik doprinos savladavanju krize u kojoj smo se našli.


testenina - kuvajte uz ove recepte! | Cake dobrog kuvanja\nLazanje od makarona su jedno od mojih trik jela – onih kojima je cilj da namame one koji tvrde da baš i ne vole izvesne namirnice, da ih ipak pojedu. Tako kod mene u kući karfiol, tikvice i ostale povrćke uglavnom nemaju podršku kada pitam: „Šta da spremim za ručak?“; i moji ukućani su uvek vešto nalazili neki posao ili bili siti kada im pomenem zeleniš za ručak. Onda sam ukapirala da sve može da naiđe na odobravanje ako se servira kao neka musaka…\nJa obožavam testeninu i ta moja ljubav vidi se najviše u predelu mog stomaka. Nikada nisam kapirala teoriju mog muža i još nekih ljudi koje poznajem: „Volim da jedem špagete, ali ne volim makarone“. Šmrkne nezadovoljno i na jedno i na drugo, sedne da ih pojede onako radi reda, da me ispoštuje. Sva sreća, nikad ne zvoca – ćuti i trpi.\nAli lazanje jede sa apetitom.\nNastavi sa čitanjem „Lazanja od makarona“\nАутор Blazenka VesicОбјављено август 9, 2016 Категорије ReceptiОзнаке testenina, trik jelaОставите коментар на Lazanja od makarona\nАутор Negoslava StanojevićОбјављено јун 8, 2016 Категорије ReceptiОзнаке pavlaka za kuvanje, štapići od od mlevenih ostataka riba i rakova, testeninaОставите коментар на Pasta s morskim plodovima ili surimijem


BMW Serija 1 118i vs Audi A3 1.8 TFSI - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: BMW Serija 1 118i vs Audi A3 1.8 TFSI\nAudi A3 1.2 TFSIAudi A3 1.4 TFSIAudi A3 1.4 TFSI CODAudi A3 1.8 TFSI QuattroAudi A3 1.8 TFSIAudi A3 1.6 TDIAudi A3 1.6 TDI UltraAudi A3 2.0 TDIAudi A3 2.0 TDI QuattroAudi A3 2.0 TDIAudi A3 2.0 TDI Quattro\nDva poprilično slična automobila, u to nema sumnje. Ipak, svaki od njih ima nešto drugačije da ponudi. S obzirom da oba vozila koriste benzin kao izvor snage, kao i hečbek sa 3 vrata oblik karoserije u okviru istog 'Mali porodični automobil' segmenta, glavnu razliku predstavlja drugačije rešen pogon (zadnji koji implementira BMW, odnosno prednji kada je u pitanju Audi). Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Peugeot, 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 170ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 180ks koji potpisuje Volkswagen.\nOno što ponajpre moramo uzeti u obzir su rezultati Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranja izvršenih nad ova dva automobila. Dobra stvar je da su testirani i jedan i drugi, pri čemu je i jednom i drugom dodeljen podjednak broj zvezdica za bezbednost. Imajući to na umu, hajde da uzmemo u obzir i neke druge aspekte koji utiču na bezbednost. Oba vozila predstavljaju mali porodični automobil, što u principu znači neku osrednju poziciju po pitanju bezbednosti, ali ta činjenica ne ističe ni jedan od ova dva automobila. Povrh toga, ukoliko govorimo o masi vozila - podatku koji ne možemo isključiti iz priče, Serija 1 nudi marginalnu razliku od 5% više metala.\nAudi je za nijansu agilniji automobil i dostiže 100km/h za 0.3 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 232 kilometara na čas, 7km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 5.8 litara goriva na 100 kilometara (49 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, Serija 1 pruža nešto viši nivo ukupne bezbednosti. Nadalje, ipak, dolazi do zaokreta, jer Audi nudi nešto bolje performanse, taman toliko da kažemo da je brži. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Za koji god automobil od ova dva da se odlučite nećete pogrešiti, ali bih ja svakako preporučio da to bude BMW. Bilo kako bilo, to je neko moje objektivno viđenje stvari zasnovano na informacijama sa ovog portala. Aspekti kao što su dizajn, praktičnost, vrednost brenda, ali i osećaj u vožnji su na Vama da ih odmerite. Preporučujem ujedno da potrošite dva minuta i saznate koji bi Vam to automobil, na osnovu Vaših želja i mogućnosti, predložio naš virtuelni savetnik™, između više od 12.000 različitih, koliko naša baza trenutno sadrži.


Rekao ih je sedam meseci pred brutalnu smrt, a sve se obistinilo! (FOTO) - alo.rs\nPROROČKE REČI GADAFIJA SE I DANAS PAMTE! Rekao ih je sedam meseci pred brutalnu smrt, a sve se obistinilo! (FOTO)\nAUTOR: Kurir/Alo.rs/M.Č. DATUM I VREME: 02.09.2019. 21:40 - 02.09.2019. 21:50\nMoamer Gadafi, Foto: Profimedia\n* Libija je u potpunom haosu od 2011. kada je svrgnut tadašnji dugogodišnji vođa Muamer Gadafi\n* Sedam meseci pred smrt rekao je reči koje su se danas obistinile\n* Neke od njih su da će Evropu preplaviti izbeglice\nMogu da izvrše udar bez upozorenja, a sposobni su da sve razore!\nAUTOR: Alo.rs/M.Č. DATUM I VREME: 02.09.2019. 20:35 - 02.09.2019. 20:48 U pitanju su jedni američki avioni koji su sposobni da bez upozorenja izvrše napad razornim atomskim bombama.\nPre tačno 50 godina došao je na vlast u Libiji. Bivši student Harvarda i Oksforda, rođen u beduinskom šatoru u pustinji, postao je jedan od najmlađih predsednika u Africi. Uzor mu je bio egipatski predsednik Naser koga mnogi i dalje u arapskom svetu gledaju kao simbola arapske slobode i digniteta.\nGadafi tokom 24 godine duge vladavine nije imao nikakvu službenu funkciju. Nije bio ni predsednik ni premijer. Bio je pukovnik, odnosno, diktator s neograničenom moći. Njegova ideologija je bila mešavina arapskog nacionalizma i socijalizma. Gadafi je zabranio svaku opoziciju, nacionalizovao naftne kompanije i banke, proterao 25.000 Italijana iz zemlje i sedamdesetih godina profitirao od eksplozije cena nafte.\nNisu postojali računi za struju jer je bila besplatna za sve građane, a nisu postojale ni kamate na kredite u bankama koje su sve bile državne. Gadafi je izlazio u susret i mladencima. Svaki mladi bračni par dobijao je od države po 50.000 američkih dolara kako bi kupio stan i zasnovao porodicu.\nOPASNI SILOVATELJ PONOVO NA SLOBODI "Zver" opet vreba! Srpkinje, čuvajte se! Napastvovao je preko 100 turistkinja!\nHONG KONG SRLJA U RAT SA KINOM! Demonstranti danas dobili najsnažniju podršku ikada! Kineska armija čeka, tenkovske cevi spremne da zagrme?!\nRAZORENO RAJSKO LETOVALIŠTE! Haos i dalje traje, bujice vode se pretvorile u reke, ostale scene užasa! (VIDEO)\nDržava je participirala čak i u kupovini automobila za 50 odsto, a gorivo je koštalo 0,14 dolara za litar. Godinama su se evropski političari nadmetali kod Gadafija za naklonost, ugovore, naftu i pristup tržištu. Protivnike režima i svoje vlasti likvidirao je i u Libiji i u inostranstvu i o tome se nije libio da govori. Godine 1982. kazao je da je "odgovornost libijskog naroda da likvidira tu bagru koja narušava libijski ugled u svetu". U martu 2011. godine, Gadafi je upozorio da bez stabilne Libije neće biti nikoga ko će kontrolisati bezbroj izbeglica iz Afrike i Bliskog istoka koji će bežati u Evropu.\nŠaljivdžije: Gadafi i Berluskoni, Foto: Associated Press\nNiko ga nije slušao. Umesto toga, Zapad je pokrenuo vojnu intervenciju da sruši Gadafija s vlasti i od Libije nije ostalo ništa. A baš kako je Gadafi prorekao, Mediteran je postao more haosa i velika grobnica. Gadafija su pobunjeničke snage ubile 20. oktobra 2011. Likvidirali su ga u rodnom Sirtu, njegovom najjačem uporištu i skloništu metkom u želudac i glavu.\nSve cega se zapadne drzave dohvate pretvore u prah i pepeo, a narod dovedu do najstrasnijih muka, bede i smrti, to je zapadnA demogratija, bolje receno, smrtologija za sav ostali slobodarski sveg\n02/09/2019 - 23:19\nKako je Gadafi bio diktator a narod imao privilegije? Gadafi je bio veliki prijatelj Srbije. Šta su sada gradjani Libije???\nZAMENIK GRADONAČELNIKA GORAN VESIĆ IZUZETNO PONOSAN! Svetsko prvenstvo nadmašiće Evropsko iz 2017. godine!\nREVIJA GOLOVA U HUMSKOJ! Javor poveo u prvom minutu pa osetio bes Partizana! (VIDEO)


Turistička agencija BAJA Tours Beograd » Dragulji prošlosti: OHRID & SKOPLJE\nTermin putovanja: 17 Sep 2020 - 20 Sep 2020\nDestinacija: Ohrid, Skoplje, Makedonija\nManastir Prohor Pčinjski je, po predanju, podigao u 11. veku vizantijski car Diogen u znak zahvalnosti Svetom Prohoru Pčinjskom, koji mu je prorekao da će postati car, a danas pruža utehu, pomoć i isceljenje svima koji mu sa verom i ljubavlju pristupaju. Tu je i bogoslovska škola, prepisivačko-iluminatorska i radionica ikonopisačkog zanata.\nOkupljanje putnika u 23:00h na BAS–glavnoj autobuskoj stanici (broj perona biće poznat 1-2 dana pre polaska) i polazak u 23:30h, vožnja sa pauzama radi odmora i carinskih formalnosti.\n2.dan: PROHOR PČINJSKI – OHRID\nOko 06:00h dolazak u manastir Prohor Pčinjski gde se nalazi kivot sa rukom Svetog Prohora Pčinjskog i Ognjene Marije, obilazak manastirskog kompleksa i prisustvovanje svetoj liturgiji. Nastavak puta ka Ohridu oko 07:00h, planirani dolazak u Ohrid oko 13:00h i smeštaj u hotel oko 14:00h. Nakon toga obilazak starog grada i istorijskih lokaliteta u pratnji lokalnog vodiča u trajanju od oko 3,5h (radionica hartije, crkva Sv.Sofije, crkva Sv.Bogorodice Perivleptos, antički amfiteatar, Samuilova tvrđava, ranohrišćanska bazilika, Plaošnik, crkva Sv.Klimenta i Pantelejmona, crkva Sv.Jovana Kanea…), slobodno vreme za uživanje na gradskom trgu, u 19:00h fakultativna večera, slobodno vreme, noćenje.\n3.dan: OHRID – SVETI NAUM – OHRID\nDoručak,u 10:00h fakultativni izlet do manastira Sv.Naum (krstarenje jahtom ako vreme dozvoli ili izlet autobusom). Obilazak manastirskog kompleksa u pratnji lokalnog vodiča, crkve Sv. Petke i izvora Crnog Drima, kratka prezentacija ohridskih bisera posle koje se može kupiti nakit sa sertifikatom, vožnja čamcem po Crnom Drimu, slobodno vreme za ručak i individualna razgledanja, povratak u Ohrid, slobodno vreme, noćenje.\n4.dan: OHRID – SKOPLJE – BEOGRAD\nDoručak, u 08:30h napuštanje soba i polazak ka Skoplju, oko 11:00h razgledanje znamenitosti grada u pratnji lokalnog vodiča (Tvrđava–Kale, Stara Čaršija, Trg Filip II, Dušanov most–Kameni\nMost, Glavni Trg Makedonija, Memorijalna kuća Majke Tereze, stara železnička stanica–Muzej grada Skoplja, Parlament…) i slobodno vreme za uživanje u srcu grada i Staroj čaršiji. U 17:00h polazak ka Beogradu, vožnja kroz Srbiju sa pauzama radi odmora. Dolazak u Beograd u noćnim satima. Kraj aranžmana.\n• 2 noćenja sa doručkom (švedski sto) u centru Ohrida u hotelu 3* u 1/2 i 1/3 sobama\n• obilazak Ohrida i Skoplja u pratnji lokalnog vodiča na srpskom jeziku\n• obilazak manastira Prohor Pčinjski\n• troškove međunarodnog zdravstvenog osiguranja (400 RSD)\n• fakultativno krstarenje do Sv.Nauma (minimum 30 osoba): 15€ ako vreme dozvoli ili fakultativni izlet autobusom do Sv.Nauma: 10€\n• troškove ulaznica za Ohrid, Sv.Naum + vožnju čamcem po Crnom Drimu: 10€ do 15€\n• doplatu za večeru u hotelu: 10€ po večeri\n• gotovinski: pri rezervaciji 30€, ostatak do 7 dana pre polaska ili na rate do 25.10.2020.\n• agencija ne snosi nikakvu odgovornost za dužinu zadržavanja na graničnim prelazima, red vožnje javnog prevoza, radno vreme prodavnica, muzeja i galerija na destinaciji koja se\nposećuje; agencija o tome daje samo opšte informacije


source.ba | Nizozemska će ubiti na hiljade kanadskih kuna zbog zaraze koronavirusom\nNizozemska vlada planira da ubije na hiljade kanadskih kuna na farmama gdje su životinje zaražene koronavirusom, izvijestila je nizozemska TV stanica RTL.\nVladin izvor je potvrdio da je informacija tačna, ali nije želio saopćiti više detalja, prenosi BBC.\nPostoje dva dokumentovana slučaja prijenosa virusa na ljude, što su jedini zabilježeni slučajevi prijenosa zaraze sa životinja na čovjeka.\nKoronavirus je potvrđen na osam od 120 farmi kanadskih kuna u Nizozemskoj, ali će sve one biti zatvorene 2023. godine nakon što je prije sedam godina usvojen zakon kojim se zabranjuju uzgoj ovih životinja na farmama.


Гледање 21 чланака - 21 до 30 (од 177 укупно)\n10. децембра 2009. у 2:14 pm као одговор на: Certifikat za RHEL AS 4.0 #82349\nPostavio bih Vam jedno pitanje vezano za Linux Red Hat AS 4.0 ako mi mozete pomoci.\nKako da obnovim SSL certifikat koji mi je istekao.\nKoje korake tj. naredbe moram da izvrsim da bih certifikat obnovio.\nS obzirom da sam pocetnik mozete li mi pomoci ili uputiti na nekoga ko bi mi mogao pomoci.\nMoras da kupis novi certificate od CA (certificate authority). Postoji veoma mali broj multinacionalnih\nkompanija ciji certificate se smatra ozbiljnim. Ja ne znam za Evropu ali ovde u Americi ja bi ti predlozio\nda kupis certificate od VeriSign.\nUzgred budio receno mislim da ti je taj 4.0 pun sigurnosnih rupcaga. Koliko se meni cini ako furas\n4.xxx seriju trebao bi da update-ujes na 4.3 ili 4.4. Nemoj da me drziz za rece posto sam ja BSD korisnik.\n6. децембра 2009. у 3:05 pm као одговор на: Google public DNS #82204\nZar nije, ako se dobro secam, sekundarnia adresa na OpenDNS-u sledeca:\nJeste majstore u pravu si. Napravio sam gresku sa kod cut i paste. Izvinjavam se svima zbog toga.\nIsparavio sam post.\n6. децембра 2009. у 5:17 am као одговор на: Google public DNS #82201\nEvo i Google-ovg upustva za podešavanje DNS servera:\na evo i moga.\nGde ces OpenDNS servere koje ja koristim da zamenis sa Google serverim-a. Ovaj red sa 127 ti naravno ne\ntreba osim ako nisi pacijent poput mene koji pici BIND kao sopstveni DNS caching.\nOnda editujes /etc/dhclient.conf (valjda je isto ime na System V Unix to jest Linux-u)\n$ more dhclient.conf\n# Bagdala.net dhclient.conf DHCP Client Configuration\nsupersede host-name „oko“;\nsupersede domain-name „bagdala.net“;\nprepend domain-name-servers 127.0.0.1,208.67.222.222,208.67.220.220;\nsend host-name „oko“;\n6. децембра 2009. у 5:09 am као одговор на: OpenSolaris 2008.5 (Project Indiana Stable) #69730\n23. новембра 2009. у 2:41 am као одговор на: Stabilnost linux-a #81972\n7. новембра 2009. у 10:22 pm као одговор на: Kakav je ovo protokol: ed2k:// ? #81762\nnađoh [url=http://www.sharereactor.ru/movies/8726]sajt[/url] sa filmom koji sam hteo da skinem, ali je protokol taj neki ed2k. Ni Opera ni FF ne znaju šta da rade s tim… Jeste li nekad čuli za to?\nTreba ti klient za taj protokol. Ne znam koji Operativni sistem i distro koristis pa nemogu nista ni da preporucim. Nisam proveravao url ali ovako napamet koliko se secam taj tip uvek daje mogucnost skidanja filmova sa http protokolom i torrent protokolom.\nEvo ti svih zivih i mrtvih ruskih filmova.\n6. новембра 2009. у 4:34 pm као одговор на: Vas desktop #73673\nOpenbox ti je najjednostavniji wm za konfigurisanje,posto imas x programa koji to odrade za tebe,ne moras da editujes rucno conf fajlove.Na arch wiki-ju openbox je dobro odradjen,ja sam ga do detalja naucio samo koristeci tu stranicu,a mozes da pogledas i tutorijale na zvanicnom sajtu.\nX alati za konfiguraciju OpenBox-a su sranje po mom skromnom misljenju. Mozes da koristis MenuMaker program da dobijes originalni menu.xml konfiguracioni fajl koji ces onda edit-ovati sa OpenBox menu editoro-om ili rucno kao sto sam ja to voleo. Jednom kada stvari iskonfigurises onako kako volis samo kopiras\ndirektorijum sa kompjutera na kompjuter.\nZaboravih. OpenBox key bindings su jedna od lepsih stvari. Koliko je meni poznato jedini nacin da se\nkey bindings konfigurisu je direktim editovanjem XML fajla. To je drugi fajl u openbox direktorijumu. Zaboravih kako se zove.\n6. новембра 2009. у 4:27 pm као одговор на: Vas desktop #73672\n[quote]Ako do sada nisi naucio XML mark up jezik imaces prilike 🙂 Konfiguracija OpenBox-a je jedna od najdosadnijih\na neeeeeeeeeee, pa gledao malo kada se smarao sa njim, podsecame na XML, ali reko nece valjda da se provuce to kroz ceo OpenBox.\nOko, na sta si ti presao posle OpenBox-a?\nPre odprilike godinu ipo dve ljudi is OpenBSD tabora su poceli da se igraju sa Calm Window Manager-om koji je bio pun bug-ova ali je license bila BSD. Pola godine kasnije Calm Window Manager (CWM) postao je deo baze sistema i ja sam presao na njega. Mislim da je ta OpenBSD verzija CWM portovana samo na FreeBSD. Onaj vanilla CWM je mrtav koliko je meni poznato. CWM je malo radikalno resenje za kucne korisnike jer koristi key bindings za 90% stvari tako da bez citanja man strana nije upotrebljiv. Inace CWM je floating WM. Jednom kada naviknes stvar je fenomenalna. Po velicini je nesto veci od dwm (Dynamic Window Manager koji je tiling manager) ali nema nikakvih dependencies za razliku od DWM.\nJa se slabo palim na tiling WM. Ljudi koji se pale na tiling WM koriste Scrotwm koji je u bazi OpenBSD-ija. Scrotwm\nsu pisali OpenBSD devel-operi i koliko je meni poznato nije portovan jos na nista ali bi trebao da radi na svemu sto je Posix complient.\nZa obicnog kucnog korisnika ja preporucujem JWM (Joe’s Window Manager) koji samo zavisi od dve X biblioteke uprkos tome sto ima i task+lanch bar. Konfiguracija je editovanje XML file-a kao kod OpenBox-a. Meni licno OpenBox je postao jako bloated ali kao sto rekoh koristio sam ga dosta dugo.\n5. новембра 2009. у 6:17 pm као одговор на: Srbija svetski šampion #81740\nImam XP koji je pirat, normalno, nije apdejtovan godinu dana i radi kao zmaj, cak nemam ni anti virus, vec neki sugavi spyboot, valjda se tako zove …. i sve pici normalno …\nPitam se dali bi bilo moguce instalirati PFsense, OpenBSD ili tako nesto na virtualnoj masini u Windows-u filtrirati\nnetwork saobracaj za HOST operating system? Ideja je naravno glupa ali bi verovatno resila problem virusa prosecnog Milojka koji pici piratsku verziju Windows-a. Naravno pravo resenje je inverstira 20-30 evra u neku arm embedded osnovnu plocu na kojoj ce raditi ozbiljan firewall i staviti je izmedju Windows masine i Internet-a.\n5. новембра 2009. у 5:57 pm као одговор на: Vas desktop #73669\naje ako ti nije tesko metni neki link za neki Openbox tutorijal, howto …\nOd posebnog interese je\nAko do sada nisi naucio XML mark up jezik imaces prilike 🙂 Konfiguracija OpenBox-a je jedna od najdosadnijih\nstvari koje sam radio u zivotu. Presto sam da ga koristim pre dve godine.


SKD: Nedopustivo ugrožavanje bezbednosti umetnika\nKultura Autor:Matija Jovandić17. Okt. 202010:11\nBilo kakav čin ugrožavanja bezbednosti umetnika ozbiljno je narušavanje ljudskih prava i sloboda, saopšteno je iz Srpskog književnog društva uz najoštriju osudu upada huligana i cepanja radova na izložbi u zemunskoj Staroj kapetaniji, kao i pretnji ekipi predstave "Srebrenica. Kada mi ubijeni ustanemo”.\n“Srpsko književno društvo najodlučnije i najoštrije osuđuje nedavno brutalno uništavanje artefakata na izložbi stripova u Staroj kapetaniji čemu su prethodile pretnje i zastrašivanja, kao i napade i pretnje upućene Zlatku Pakoviću povodom njegove pozorišne predstave ‘Srebrenica. Кada mi ubijeni ustanemo’. Svako ograničavanje umetničkih sloboda je nedopustivo, a svoje ideološko neslaganje ili estetsko nedopadanje pojedinci i grupe mogu izraziti na nebrojeno nenasilnih načina. Bilo kakav čin ugrožavanja bezbednosti umetnika, ozbiljno je narušavanje ljudskih prava i sloboda. Borimo se protiv selektivne pravde i slobode za nasilnike, a za vrednosti apsolutne i neograničene umetničke slobode izražavanja, saopšteno je iz SKD.\nNa otvaranje izložbe “Novo doba” u Staroj kapetaniji 13. oktobra upala je grupa od oko 15 vandala, bacili su suzavac i pocepali izložene radove. Upadu su prethodile negativne reakcije na društvenim mrežama, umetnici koji su izložili radove nazivani su satanistima, a potom su usledile i pretnje smrću.\nNakon upada na izložbu, saopštenjem se oglasilo i Ministarstvo kulture, koje su u Udruženju likovnih umetnika Srbije i članovi Nezavisne kulturne scene Srbije ocenili “najsramotnijim u istoriji te institucije”.\n“Glumci nisu neprijatelji, ne dozvoliti da se ponovi 1945.”\nAutor predstave “Srebrenica. Kad mi ubijeni ustanemo” Zlatko Paković i glumci su, od kako je izveden ovoj komad 24. septembra u Beogradu, postali meta žestokih uvreda, napada i ozbiljnih pretnji. Producenti predstave zatražili su od nadležnih organa da reaguju i pozvali su javnost, pozorišne i druge ustanove da osude ovakve reakcije.\nSaopštenjem se nakon toga oglasilo i Udruženje dramskih umetnika Srbije, ističući da “glumci nisu narodni neprijatelji i društvo ne bi smelo da dozvoli da se ponovi 1945. godina, kada su oni hapšeni, proganjani i streljani”.\nizložbaSrpsko književno drStara kapetanijaumetnicivandali


Hydrate za mačke 330ml\nSpecijalno formulisan hipotonični napitak za mačke namjenjen za obnavljanje tečnosti, minerala, glukoze i hranjivih materija poje su potrebne mačkama za optimalnu hidrataciju. Proizvedeno sa 100% prirodnom aromom piletine.\nPreporučuje se davati mačkama kod:\n- toplog vremena, putovanja\n- period oporavka od stresa\n- problema sa urninarnim traktom i bubrezima


Građansko vaspitanje za treći razred Kreativni centar: Izborni predmeti: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Građansko vaspitanje za treći razred Kreativni centar\nOpis proizvoda: Građansko vaspitanje za treći razred Kreativni centar\nRadna sveska koja će nastavniku biti od pomoći pri izvođenju radionica na časovima građanskog vaspitanja u trećem razredu. Sadržaj je organizovan po tematskim jedinicama koje prate programski predviđene radionice. Knjiga sadrži raznovrsne zadatke s preciznim i jasnim uputstvima. Ova radna sveska je po sadržini u skladu s važećim planom i programom i ima odobrenje Ministra prosvete Republike Srbije za upotrebu u nastavi u trećem razredu osnovne škole.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 11266\nSifra 11266, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 11266, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


55EA8800 – HD Televizija – HDTV eZine\nHome » Oznaka: 55EA8800\nTag Archives: 55EA8800\nIFA 2013: Video demonstracija LG Gallery OLED televizora\n7. rujna 2013.\t5 komentara\nEngadget je objavio prvi “eyes on” video novog LG-jevog Gallery OLED televizora, modela ravnog zaslon u 55″ izvedbi orijentiranoj na umjetničku eleganciju. U videu možemo vidjeti kako je zaslon sjajnog premaza podjednakih refleksija kao i na aktualnim LCD modelima, kao i da posjeduje više ugrađenih zvučnika u prostor između dva okvira.\nIFA 2013: LG u znaku novih OLED i Ultra HD televizora\nKao da je bilo jučer kada smo se svojim očima uvjerili u superiornu sliku 55″ OLED zaslona, kao i grandioznosti prikaza 84″ UHD modela, a danas IFA sajam u Berlinu LG koristi za predstavljanje osvježenih linija svih najzanimljivijih modela. Među njim su zaobljeni OLED televizor (model 55EA9800), umjetnošću nadahnut OLED televizor GALLERY (model 55EA8800), nadograđena verzija 84-inčnog ULTRA HD televizora ...


Đovani Đakometi - Pogled na Kapolago Istaknut\nU periodu eksperimentisanja Đovani Đakometi na slici Pogled na Kapolago prikazuje alpski pejzaž iznad sela Kapolago u Švajcarskoj. Odlučujući uticaj Vinsenta van Goga na njega se može videti u potezima četkice, kao i u upotrebi izrazito izražajne boje. Duge obojene pruge koje se koriste u ovom pejzažu su direktni eho sličnih formi koje koristi Van Gog na svojim slikama. Iako je Đakometi i dalje bio zainteresovan za predstavljanje prirode, on je eliminisao svaki trag anegdote ili iluzije. Njegov slikovni jezik je postao sintetički, a njegova paleta smelija.\nPročitano 642 puta\tPoslednji put izmenjeno Sreda, 13 Mart 2019 12:01\nPogled na Kapolago\nViše iz ove kategorije « Uroš Knežević - portretista u Srbiji za vlade kneza Miloša Obrenovića\tHajnrih Velflin - O Leonardu da Vinčiju »\nVi ste ovde: Home Paleta Đovani Đakometi - Pogled na Kapolago


Promet Banjalučke berze 76.207 KM - Klix.ba\nPromet Banjalučke berze 76.207 KM\n21.7.2009. u 16:23\nNa današnjem trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 76.207 KM, kroz 48 transakcija.\nOd akcija na službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren akcijama ZTC Banja Vrućica a.d. Teslić, a trgovalo se u iznosu od 5.329,66 KM, po prosječnoj cijeni od 0,922 KM, čime je ostvaren rast u odnosu na prošlo trgovanje za 2,44 posto.\nKod obveznica najviše se trgovalo obveznicama Republika Srpska - izmirenje ratne štete 2 u vrijednosti od 16.561,80 KM. Prosječna cijena ovih obveznica ostvarila je pad od -1,39 posto.\nOd akcija zatvorenih investicionih fondova najveći promet je ostvaren akcijama ZIF Kristal invest fond a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 3.196,50 KM, po prosječnoj cijeni od 4,51 KM, što predstavlja pad cijene za -0,44 posto.\nAkcije tri fonda su ostvarile pad prosječne cijene, a gubitnik dana među fondovima su akcije ZIF Jahorina Koin a.d. Pale(-10,00 posto), i danas se ovim akcijama trgovalo po prosječnoj cijeni od 2,70 KM.\nOd hartija od vrijednosti na slobodnom berzanskom tržištu najveći promet je ostvaren sa Centrotrans a.d. Istočno Sarajevo akcijama, a trgovalo se u iznosu od 16.070,34 KM, po prosječnoj cijeni od 0,78 KM, čime je ostvaren rast u odnosu na prošlo trgovanje za 168,97 posto.\nKod akcija na slobodnom berzanskom tržištu pad cijena zabilježile su akcije dva emitenta, od čega su akcije preduzeća Rafinerija nafte a.d. Bosanski Brod ostvarile pad od -0,55 posto i trgovalo se po cijeni od 0,18 KM po akciji, u vrijednosti od 433,98 KM.\nVrijednost BIRS indeksa se povećala za 0,07 posto i iznosi 975,90 poena, a vrijednost FIRS indeksa se smanjila za -0,70 posto i iznosi 1.662,86 poena.\nKlizište zaustavilo gradnju hotela\n21.07.2009. u 16:52\nU maju 723.041 zaposlenih i 490.765 nezaposlenih osoba\n21.07.2009. u 14:44


Rasprostranjenost i upotreba[uredi - уреди | uredi izvor]\n↑ "All Chemistry". Time magazine. 13. 5. 1929. Pristupljeno 12. 07. 2010.. Check date values in: |accessdate= (help)


Radovi na novom Pozorišnom trgu u Novom Sadu - gotovi do kraja godine (VIDEO)\nRadovi na uređenju Pozorišnog trga, odvijaju se planiranom dinamikom.\nIzmeđu ostalog, stare ploče ispred pozorišta biće zamenjene granitnim.\nNekadašnja mala Jevrejska ulica koja je srušena, biće oivičena memorijalnom trakom sa svim značajnim datumima za Novi Sad .\nRadovi bi trebalo da budu završeni do kraja godine.\nizvor: Novosadska TV, agencije\napolo centar centar Istorija Novog Sada jevrejska mala jevrejska Novi Sad pozorišni trg snp video


PLAN B Hidroizolacija Sombor\nPLAN B HIDROIZOLACIJA\nZa zdrav životni prostor\nKao internacionalna firma poslujemo, kako u Srbiji, tako i van granica Srbije. Kvalitet naše usluge prepoznat je u zemljama u okruženju tako da smo, pored celokupne teritorije Srbije, prisutni na teritoriji Mađarske, Hrvatske, Rumunije, Austrije, Slovačke, Češke....\nMAŠINSKO ZASECANJE ZIDA\nUkoliko su sa druge strane zida keramičke pločice ili neki drugi materijali koje biste hteli da sačuvate od oštećenja, mašinom se zaseca rez, vadi se jedan red cigle do pločica, na koje se pod 90 stepeni naslanja iyolacioni materijal Kondor i izvlači na ovu stranu da viri napolje, najcesce 5 cm.\nJedna od najboljih varijanti našeg posla - rez mašinom od 7 mm u koji je postavljen Kanjiža Kondor V (debljina 4 milimetra )\nKVALITETAN NAČIN RADA\nKondor izolacioni materijal naslonjen na pločice sa unutrašnje strane i početak podziđivanja - vraćanje izvađenih cigala i, vrlo važno, kvalitetno kajlovanje.\nFirma Plan B osnovana je 16.10.2006.\nOd osnivanja do danas neprestano rastemo i napredujemo - po broju zaposlenih radnika, po kvalitetu obavljanja posla kao i po obimu rada.\nKao internacionalna firma poslujemo i van granica Srbije. Kvalitet naše usluge prepoznat je u zemljama u okruženju tako smo pored celokupne teritorije Srbije prisutni na teritoriji Mađarske, Hrvatske, Rumunije, Austrije, Slovačke, Češke....\nU skladu sa svojim rastom danas smo firma koja zapošljava 5 stalnih radnika, a prema potrebama i dodatan broj privremenih radnika.\nU radu koristimo najkvalitetnije materijale i savremenu opremu, kako bismo što bolje zaštitili Vaš objekat. Materijali kojie koristimo:\n-Kondor V3 ( 3 mm)\n-Kondor V4 (4 mm)\n-Ruski Kondor uniflex EPP (3,5 mm)\nKoristimo Elektricne mašine Stihl E 30.\nGradska pekara Sombor\nEvangelistička crkva Pančevo\nGerontološki Centar Novi Bečej\nZR "PLAN B"\nMiloša Obilića 17\nMatični broj 60368864\nKontakt telefon: +38164-61-37-468\nKliknite ovde da biste nas pronašli\nDa biste nas kotaktirali, molimo popunite sva polja.


Radovi na stadionu Borca ušli u završnu fazu (FOTO) - Sportske.net\nRadovi na stadionu Borca ušli u završnu fazu (FOTO)\nGradonačelnik Čačka i čelnici FK Borac obišli su "gradilište" na "Gradskom stadionu" i izrazili uverenje da će radovi biti završeni do početka nove sezone.\nRadovi na "Gradskom stadionu" u Čačku ušli su u finalnu fazu a čelnici grada i FK Borac posetili su "gradilište" kraj Morave na kojem se užurbano radi na modernizaciji ovog fudbalskog objekta.\nGradonačnelnik Čačka i njegov zamenik upoznati su od strane predstavnika izvođača radova sa onim što je do sada urađeno i onim što građevinske radnike čeka u narednih mesec dana.\nDirektor Borca Branko Terzić upoznao je izvođače radova i predstavnike gradske vlasti sa uslovima koji moraju biti ispunjeni u narednih mesec dana kako bi superligaš iz Čačka mogao da igra svoje utakmica na "Gradskom stadionu" kraj Morave.\nNa istočnoj tribini očekuje se finalizacija radova i postavljanje stolica, dok se je na novoj sportsko-poslovnoj zgradi neophodno završiti mali broj unutrašnjih radova.\nUkoliko u narednih mesec dana ne bude neplaniranih odlaganja radova, očekuje se da Čačak i FK Borac do početka avgusta dobiju reprezentativni fudbalski objekat na kojem će stanovnici grada na Moravi moći da uživaju u superligaškim utakmicama.\nPrvu utakmicu u Jelen Superligi na rekonstruisanom stadionu kraj Morave fudbaleri Borca trebalo bi da odigraju već u prvom kolu sezone 2014/2015 protiv Donjeg Srema.


radna nedelja – Jelena Pešić\nOznaka: radna nedelja\nPonedeljak je đuskav\nVetar nosi dobre vesti o danima koji dolaze. Glavu gore, osmeh na lice, zaljubite se i volite i ljubite. Uvek ste na pravom mestu u pravo vreme. Malo muzike, za svakog ponešto ili po nešto od mene. 😀\nPonedeljak je đuskaaaav!\nBy ljubicanstvenain Ponedeljak je veseo mart 23, 2015 112 WordsPostavite komentar\nSlika ponedeljkom govori više od reči\nBy ljubicanstvenain Ponedeljak je veseoGalerija mart 16, 2015 Postavite komentar\nPalo mi danas da bih mogla da uvedem neku svežinu ovom svom domu i u isto vreme neku lepu naviku koju bih mogla da negujem. Ovih dana kako se menjala temperatura i stvarala uslove za širenje nekih dosadnih virusa, menjala se i moja energija i naravno da je neka dosada protrčala i kroz moj organizam. Srećom nisam imala puno obaveza, samo malo. 😉 Tako da, vikend mi je prošao fino i ušuškano. Onda dolazi taj ponedeljak, zeleno svetlo za stres. Pri ovoj pomisli osetim kako puštam lavinu nervoze da me obuzme, baš užas. Verujem da je i ostalima tako, na poslu, u školi ili na nekom drugom manje-više neprijatnom mestu. 😀\nNa ovaj načim želim da sebi a i Vama barem malo obojim nedelju koja dolazi u neke prijatnije boje i uz afirmaciju da možemo sa lakoćom da obavimo sve zadatke.\nPonedeljak je zapravo veseo, označava neki novi početak. 😉\nBy ljubicanstvenain Ponedeljak je veseo mart 2, 2015 172 Words6 komentara


Iz stranih medija Archives | SWOT\nLONDON – Američki proizvođači se suočavaju sa krizom bez presedana, jer se svi nalaze na ivici rekordnog kolapsa u proizvodnji nafte. Broj gasnih i naftnih postrojenja je smanjen na minimum, proizvodnja neprekidno opada. Kompanije masovno objavljuju bankrot i obustavljaju rad. U junu je žrtva kolapsa cijena nafte postao veliki proizvođač nafte iz škriljaca — Extraction\nLONDON – Bojkoti mogu biti ekstremno efikasni- a Facebook upravo je taj koji zna i kako. Krajem 18. vijeka, pokret za ukidanje ropstva podstakao je britanski narod da bojkotuje robu koju proizvode robovi. I uspjelo im je. Oko 300.000 Britanaca je prestalo da kupuje šećer koji proizvode robovi, što je izvršilo dodatni pritisak da se\nBERLIN – Njemačka će najvjerovatnije pozajmiti dodatnih 62 milijarde evra više nego što se ranije procjenjivalo, a sve kako bi uspjela da isfinansira svoj stimulativni paket koji je već bio “težak” 130 milijardi evra kako bi se izborila sa krizom nastalom pandemijom virusa korona. Izvori iz ministarstva finansija kažu da će dodatni iznos koji Njemačka\nLONDON, MOSKVA – Iako je stopa zaposlenosti u SAD pala, možda je prerano otvarati šampanjac, jer rast bankrota preduzeća i dalje prijeti da potrese tržište rada. Nedavno objavljeni podaci pokazali su da su SAD povratile oko 2,5 miliona radnih mjesta, iznenadivši tako i analitičare koji su očekivali još jedan dramatičan pad. Zbog toga je i\nVAŠINGTON – Globalnoj ekonomiji trebaće daleko duži period da se oporavi od šoka prouzrokovanog od virusa korona nego što se prvobitno mislilo, izjavila je čelnica Međunarodnog monetarnog fonda, naglašavajući opasnost od protekcionizma. Kristalina Georigieva, generalna direktorka MMF-a rekla je da će Fond vjerovatno revidirati prognozu smanjenja BDP-a od 3% u 2020. godini, ali nije navela\nNJUJORK – Američko tržište rada je potpuno posrnulo posljednjih nekoliko sedmica. I problem je što oporavka nema ni na vidiku. Pandemija je primorala lokalne i savezne zvaničnike da bukvalno zatvore američku ekonomiju, što je donijelo momentalni šok na tržište rada. Bukvalno, milioni ljudi su ostali bez posla, uz rekordnih 20,5 miliona izgubljenih radnih mjesta tokom\nNJUJORK – Sve što se dešava posljednja dva mjeseca predstavlja situaciju bez presedana, koju mnogi upoređuju sa najvećom poznatom krizom- Velikom depresijom iz 30-ih godina prošlog vijeka. Štaviše, mnogi ne smiju ni izustiti tu riječ na “D”. Kevin Heset, ekonomski savjetnik predsjednika SAD Donald Tramp pokušao je da uporedi kolaps ekonomije usljed pandemije virusa korone\nNJUJORK – Pad cijena američke sirove nafte ove sedmice odjeknuo je širom finansijskih tržišta i podstakao nove brige zbog industrije škriljaca. Ipak, investitor i milijarder Hauard Marks ne paniči. Marks, koji je suosnivač Oaktree Capital Management, rekao je da do ovakve cijene sirove nafte došlo jer se kupci plaše punih zaliha. “To nije panika. Ovaj\nPola svijeta zatražilo paket spasa MMF-a\nNJUJORK – Pola zemalja u svijetu je zatražilo finansijsku pomoć i hitne zajmove MMF-a kako bi se izborili sa finansijskom krizom koju je izazvala pandemija virusa korona, koja već više od mjesec dana hara svijetom. Prema riječima Kristaline Georgijeve, direktorice MMF-a, paket spasa je zatražilo više od 100 zemalja, što je polovina svijeta. Ona\nLONDON – Većina poslodavaca, ali i radnika već je prošlo kroz teške, ekonomske krize u prošlosti. Međutim, svi oni su svjesni da je agonija svaki put drugačija i upravo zato, poslodavci nastoje da se svaki put prilagode i vrate na tržište. Čak i ako su se navikli prilagođavati novim okolnostima, šok koji je doživio poslovni


Kultura sjećanja | Opsada Sarajeva | Al Jazeera\nPrizor iz Sarajeva pod opsadom (Danilo Krstanovi?)\nShvaćajući razliku između povijesti i sjećanja postaje razumljivija činjenica da se manje bavimo sjećanjima. Naša sjećanja su bolna, a povijest je uvijek slavna i povrh svega bavi se onim što je prošlo. Sjećanja, iako o njima manje govorimo su aktualna, živa, osjetljiva.\nFrancuski historičar Pierre Nora, objašnjavajući kako sjećanje i povijest nisu sinonimi već suprostavljeni pojmovi, piše da je sjećanje život, da ih prenose živi ljudi, da su u trajnoj evoluciji, osjetljiva na prisvajanja i manipulacije, podložna dugim mirovanjima i naglim oživljavanjima, a da je povijest s druge strane uvijek problematična i nepotpuna rekontrukcija prošlosti. Stoga, valjda ima smisla u tome da je pozivanje na historiju uobičajena disciplina prosječnog bh. građanina.\nProgrami po kojima se tumači historija naše zemlje definitivno su različiti od entiteta do entiteta, od kantona do kantona…\nIstovremeno, poznavanje historijskih činjenica istim tim građanima uglavnom nije neka jača strana. Učestala je praksa koristiti se kojekakvim mitovima i legendama a braniti ih kao da se radi o nečemu što je onaj koji to priča vidio svojim očima. O onom što su pak vidjeli ili gledaju svojim očima, radije šute. Kao npr. o tome da nam u državi egzistiraju nakaradne institucije poznate kao „dvije škole pod jednim krovom“, a uzimajući u obzir školske programe jasno je da se na nivou države suštinski radi o najmanje „tri škole pod jednim krovom“.\nProgrami po kojima se tumači historija naše zemlje definitivno su različiti od entiteta do entiteta, od kantona do kantona… Analizom udžbenika se bavilo više ljudi i jasno je da je sadržaj mnogih od njih upitan. Sve je to logično s obzirom da na nivou države ne postoji ni zajednički kalendar, pa tako iz godine u godinu započnu rasprave o pojedinim datumima i njihovom obilježavanju i neobilježavanju.\nDatumi: Nekad zajednički – danas ne\nU slučaju Dana državnosti čak i ono što nam je svima bilo zajedničko prije početka agresije na BiH – više nije.\nOtkrili smo da nekim od naših susjeda, a pogotovo nekim političarima 25. novembar nije baš bitan, iako se radi o datumu koji je utvrđen zakonskim aktom od 9. mjeseca 1995 godine.\nOno u šta su se nekad kleli više nije to, a podsjećanja radi aktima ZAVNOBiH-a „izražena je odlučnost naroda BiH da njihova zemlja, koja nije ni srpska, ni hrvatska, ni muslimanska, nego i srpska i muslimanska i hrvatska, bude zbratimljena zajednica u kojoj će biti osigurana puna ravnopravnost svih Srba, Muslimana i Hrvata“.\nCijela stvar kulminirat će 6. aprila 1992. godine priznanjem RBiH od strane Evropske zajednice, kao samostalne i nezavisne države u njenim postojećim granicama.\nIz ove činjenice logički će slijediti da brojni datumi iskreirani od 90-tih budu predmetom još žešćih rasprava i neslaganja. Problem je valjda što se ne snalazimo u tome da o velikom broju tih historijskih datuma imamo i vlastito sjećanje.\nProglašenje dana Nezavisnosti BiH bez dileme za političke predstavnike jednog dijela građana BiH predstavlja bolnu uspomenu. Kao rezultat već proglašene nezavisnosti R Hrvatske i R Slovenije, 1. marta 1992. u BiH je održan referendum o nezavisnosti, a koji je bojkotirao dio srpskog stanovništva te kao odgovor na to organizirao barikade.\nTo što je BiH postala subjektom međunarodnog prava, uključujući pravo da postane članica Organizacije UN, kao i članica svih drugih međunarodnih organizacija i agencija sa obavezom da svoje odnose s drugim državama i međunarodnim organizacijama uredi u skladu sa međunarodnim pravom, nije se tada svima u BiH svidjelo.\nPogotovo ne onima koji će zbog ovih datuma, od strane međunarodne zajednice biti prepoznati kao agresori.\nTeško je očekivati da će oni koji su to doživjeli kao poraz prije 20-tak godina danas doživljavati na drugačiji način. To priznanje BiH zapravo im je tada bilo signal da započnu sa napadom na njen glavni grad.\nIsto tako podizanje zastave BiH ispred zgrade UN-a, 22. maja 1992. bilo je razlogom intenzivnijeg granatiranja već opsjednutih bh. gradova ili protjerivanjem i ubijanjem ljudi u njihovim domovima.\nSpor oko zastave\nTe slike, posredstvim globalnih medijskih mreža, potrajat će godinama unatoč Povelji Ujedinjenih naroda koja je obavezivala svijet da našu zemlju zaštiti i pruži joj pomoć u očuvanju njenog teritorijalnog integriteta, suvereniteta, političke nezavisnosti i međunarodnog subjektiviteta.\nGrb koji je 100 posto bosanski opet je smetao nekim Bosancima i Hercegovcima, a kojih je opet bilo dovoljno da ta zastava više ne bude zastava BiH.\nKada smo kod zastave, danas se i oni koji nemaju problem sa identifikacijom prema vlastitoj državi jedva navikavaju da ponosno stoje ispred žutog trokuta i plavih zvijezdica na plavoj podlozi. Nije ni čudo, jer su nam u sporu oko zastave spomenutu kreirali negdje u Švedskoj. I tada je zbog svih zbivanja devedesetih bio problem prihvatiti zastavu bosanske kraljevske dinastije Kotromanića. Već 1998. godine predstavnici partija koje je slijedila većinska srpska i hrvatska populacija BiH pobunili su se da „lilium bosniacum“ ima ikakve veze sa njihovim identitetom.\nIako je razlog bio to da je pod tom zastavom drugi dio građana BiH vodio oslobodilački rat protiv agresije na BiH, opet je teško shvatiti razlog da neka zastava koja je toliko bosanska smeta drugim koji su za svoje nacionalne simbole suštinski izabrali simbole koji, najblaže rečeno, podsjećaju na simbole susjednih država.\nČudno, s obzirom da su se u periodu rata predstavnici vojske Republike Srpske i Hrvatskog vijeća obrane često pozivali na to da se bore protiv mudžahedina, islamskog fundamentalizma i „turaka“.\nČudno, zbog toga jer se zastava sa ljiljanima upravo prestala koristiti kao simbol bosanske države sa dolaskog Osmanlija u našu zemlju. Sve u svemu, ne želim o tome sada raspravljati već samo ukazati na određenu nelogičnost kada bi se naš slučaj posmatrao mimo naših dnevnopolitičkih rasprava.\nZa najveći dio bh. Hrvata 18. studeni 1991. godine je ključni datum s obzirom da je tada osnovana Hrvatska zajednica Herceg-Bosna.\nU početku je formirana kao politička, kulturna, gospodarska i teritorijalna organizacija bh. Hrvata, koja je radila na zaštiti, razvoju, te promicanju identiteta i interesa Hrvata u Bosni i Hercegovini. Iz nje će 8. travnja 1992. nastati HVO, vojna formacija čiji je cilj bio borba protiv velikosrpske agresije. Kao rezultat pregovora Tuđman-Milošević, 28. kolovoza 199.3 Herceg Bosna postat će Hrvatska republika Herceg-Bosna sa svojim Ustavom i svim institucijama sa ciljem da osigura Hrvatima u BiH opstanak i funkcioniranje svih osnovnih društvenih tijekova u teškim vremenima.\nMimo činjenice da zapravo ne postoji ni konsenzus među samim građanima BiH oko toga da li je ono što se dogodilo bilo agresija ili građanski rat, također nije ni definiran datum početka rata.\nIsta je ukinuta, kao rezultat Washingtonskog sporazuma, 18. 3. 1994. godine, iako 18.11. i dalje kotira kao datum koji se obilježava u pojedinim gradovima sa hrvatskom većinom, a proglašen je i Danom Županije Zapadnohercegovačke.\nKad je, zapravo, počelo\nZa najveći dio bh. Srba glavni datumi su opet najblaže rečeno kontraverzni. Tako je i ove godine u znak sjećanja na 9. januar 1991. godine, Svetom arhijerejskom liturgijom i slavskim obredom u Sabornom Hramu Hrista Spasitelja započelo obilježavanje „Dana i krsne slave Republike Srpske – Svetog arhiđakona Stefana“.\nDa stvar bude još apstraktnija, na taj dan, među dobitnicima brojnih ordena poput „Ordena Njegoša“ ili „Krsta milosrđa“, Predsjednik Srpske Milorad Dodik odlikovao je Ordenom Republike Srpske na lenti Vojnomedicinsku akademiju Beograd i prvog tenisera svijeta Novaka Đokovića, a Ordenom časti sa zlatnim zracima odlikovao je postuhmno Srđana Aleksića.\nPodsjećanja radi, na 9.1.1991. formirana je tzv. Srpska Republika Bosna i Hercegovina u koju su uključena područja sa srpskom većinom i tzv. srpske autonomne oblasti i opštine i drugi entiteti, sa ciljem ujedinjenja u „Savez srpskih država“.\nOvu paradržavu koja je je proglasila otcijepljenje od Republike BiH Međunarodna arbitražna komisija je još tada proglasila nelegalnom.\nDrugi značajni datum u RS nastao je upravo kao rezultat 16. Sjednice „Skupštine srpskog naroda u BiH“ održane 12. 5.1992. godine kada je pored šest “strategijskih ciljeva” srpskog naroda u Bosni i Hercegovini, prezentiranih od strane Radovana Karadžića, donesena odluka o fromiranju „Vojske Republike Srpske“.\nKao zapovjednik drugog vojnog distrikta Jugoslavenske armije postavljen je Ratko Mladić, a izbjegavajući da budu prepoznati kao agresori ovu instituciju ubrzo će preimenovati u „Glavni štab vojske RS“.\nMeđu spomenutih šest ciljeva koje je na taj dan prezentirao Radovan Karadžić bilo je i uspostavljanje granica koje bi odvojile srpski narod od druga dva naroda, ukidanje rijeke Drine kao granice „srpskih država“, uspostavljanje granica na Neretvi i Uni, pristup Jadranskom moru te podjela Sarajeva na srpske i bošnjačke dijelove.\nFaktički, prve žrtve napada JNA na BiH bili su Nikola Brajić, vozač Hitne pomoći u trebinjskoj bolnici i 61-godišnji mještanin sela Trebinje Jozo Stanković, osoba sa posebnim potrebama koji je stradao je od eksplozije granate.\nMoglo bi se reći da se bh. Hrvati s pravom ljute što se dovoljno ne potencira 1.10. 1991. godine.\nIako se faktički BiH tada još uvijek pravno nalazila u sastavu SFRJ, na taj dan su snage JNA i crnogorski rezervisti bez ikakvog povoda ušli u istočnu Hercegovinu, te pri tom prodoru do temelja sravnili selo Ravno naseljeno sa oko 50-tak starijih osoba hrvatske nacionalnosti.\nTu su i datumi početka napada na Bjeljinu ili Kupres 1. aprila 1992. godine. Istina, mnogi stanovnici glavnog grada BiH uozbiljit će se nekoliko dana kasnije i shvatiti funkciju JNA tek kada granate počnu padati i na njihove glave.\nNaravno, učešće pripadnika JNA jasno ukazuje da se ipak radi o agresiji. S druge strane, učešće Hrvatske vojske u BiH, a čije prisustvo je spomenuo i sam predjednik RH Franjo Tuđman u dokumentrcu „Smrt Jugoslavije“ razlog su za potenciranje priče i o hrvatskoj agresiji na teritorij BiH.\nPredmetom žestokih rasprava, pored rasprave o agresiji je i rasprava o tome da li se u BiH dogodio genocid, pa čak i rasprave nad kojim narodom je genocid izvršen.\nDatum koji se po logici čini vrlo važnim za sve građane BiH trebao bi biti 11. juli kao dan kada je 1995. godine, a kako je to utvrđeno i u Međunarodnom sudu pravde u Hagu, izvršen genocid nad Bošnjacima u Srebrenici.\nEvropski parlament je 2009. godine donio Rezoluciju o Srebrenici, kojom su pozvane države članice Unije i države Zapadnog Balkana, da obilježavaju 11. juli kao Dan sjećanja na genocid u Srebrenici.\nDržave regije su prihvatile rezoluciju, osim Srbije koja je izbjegla upotrebiti termin genocid, a što su kao osnov svog stava o ovom pitanju prihvatili i srpski političari u RS-u.\nTek dvije godine poslije, entitetska Vlada Federacije BiH donijela je Odluku kojom se 11. juli 2011. godine kao Dan sjećanja na genocid u Srebrenici proglašava Danom žalosti. Taj datum obilježava se danas na 51 posto teritorije Bosne i Hercegovine.\nDržave regije su prihvatile rezoluciju, osim Srbije koja je izbjegla upotrebiti termin genocid, a što su kao osnov svog stava o ovom pitanju prihvatili i srpski političari u RS-u. Zanimljivo da su nakon SAD i Kanade u najžešćem obliku ovu rezoluciju potpisali u Australiji!?\nNažalost u BiH, bez obzira na Rezoluciju i dalje se vode rasprave o terminologiji te se pokreću rasprave o tome ko je prvi počeo, ko je više stradao, uglavnom zanemarujući suštinu Rezolucije.\nI za kraj još jedan veoma važan datum za BiH, a kojeg se vjerovatno najmanji broj ljudi sjeća je 14. decembar 1995. Tada su u Parizu, nakon višednevne Konferencije održane u mjesecu novembru u američkom gradiću Daytonu, predsjednici država BiH, Hrvatske i Srbije potpisali tzv. Daytonski sporazum – najkontroverzniji dokument kojim je, istina, okončan rat, ali su bezbrojne stvari ostale nerješene, uključujući i kalendar bh. historije.\nKako iz svega ovog što je napisano baviti se onim što se naziva kulturom sjećanja? Kako izbjeći lažna sjećanja? Pitanje kolektivne memorije kao osnov za kreiranje nacionalne historije? Relacija društvo-pojedinac? Tranziciona pravda? Prošlost-sadašnjost? Budućnost? Mjesta sjećanja? Kako uopće shvatiti šta je cilj tih umarajućih lutanja samih sobom? Kako doživjeti drugačije poglede, mišljenja i stavove kada ih nekad doživimo kao geler zabijen u naše meso? Kako odvojiti kolektivno i osobno sjećanje?\nPreviše pitanja, a još manje želje da se na njih odgovori. Svaki put kada razmišljam o ovim stvarima, zaključim da je komunikacija vještina koja nam fali.\nKako bih izbjegao da potonem u misli iz kojih se teže isčupati nego iz nabujale rijeke, zaključit ću da sjećanje jeste važno, ali da je još važniji način na koji se sjećamo.\nNa kraju, da li je dobro svođenje svega na osobna sjećanja? Hoćemo li svi pojedinačno prenositi na našu djecu vlastiti doživljaj ili kao bh. društvo ipak moramo bar raspraviti o tome kuda nas takav pristup vodi?\nJesmo li zapravo shvatili da u ratovima svi gubimo i koje su granice koje nećemo preći?\n“Uspomene su veoma važna komponenta naše ličnosti, dio nas samih. Mi smo ono što jesmo upravo zbog iskustava kroz koja smo prošli”, napisao je filozof Anthony Grayling.\nMeni još draže su riječi Cicerona koji je napisao: “Pamtim i ono što ne želim, a ne mogu zaboraviti što želim”.\nPrije nekoliko godina u Sarajevu je u sklopu Modula memorije postavljena izložba fotografkinje Sandre Vitaljić pod naslovom Neplodna tla. Fotografirala je prazna mjesta na kojim su se odgrali važni historijski događaji, uglavnom zločini.\nEmocionalna karta svijeta\nPodsjetila nas je na riječi Joycea koji je napisao da se mjesta sjećaju događaja. Ta mjesta su dio emocionalne karte svijeta na kojoj se, barem prividno, ne zamjećuju konstrukcije društveno-političkih odnosa koji su u jednom trenutku povijesti odredili njihovo značenje.\nLav Tolstoj bio je u pravu kada je napisao: “Pamti sve loše što si učinio. To će ti pomoći da ne činiš zlo. Ako pak pamtiš dobro koje si učinio, to će te omesti da i dalje činiš dobro.\nIz toga sam zaključio da se mjesta sjećaju, ali da je sjećanje, odnosno način i odabir onoga čega ćemo se sjećati, jedno od suštinskih pitanja s kojima se susreću sva društva. Kako bih izbjegao da potonem u misli iz kojih se teže isčupati nego iz nabujale rijeke, zaključit ću da sjećanje jeste važno, ali da je još važniji način na koji se sjećamo.\nOd načina na koji ćemo sjećanje prenijeti budućim generacijama zavisit će i trajanje i kvalitet tog sjećanja. Istovremeno, sjećanje na vlastito iskustvo bez empatije prema drugim koji proživljavaju danas ono što smo mi proživljavali nekad čini se definitivno besmislenim. Lav Tolstoj bio je u pravu kada je napisao: “Pamti sve loše što si učinio. To će ti pomoći da ne činiš zlo. Ako pak pamtiš dobro koje si učinio, to će te omesti da i dalje činiš dobro. “


Usvojena nova uredba u cilju poboljšanja kvaliteta vazduha: Šta se sve menja - Biznis Telegraf.rs\nMinistarka zaštite životne sredine Irena Vujović izjavila je da su na sednici Vlade Srbije usvojene izmene i dopune Uredbe o graničnim vrednostima emisija zagađujućih materija u vazduh, kojom su, u cilju unapređenja kvaliteta vazduha, prvi put obuhvaćeni objekti čija delatnost ima uticaj na zagađenje vazduha.\n- Bolji kvalitet vazduha je i za Vladu Srbije i za ministarstvo koje vodim, apsolutni prioritet i zato smo pojedine odredbe ovog dokumenta unapredili, kako bismo efikasnije rešavali problem aerozagađenja. Budući da se veliki broj pritužbi građana odnosi na pravna lica, odnosno mala postrojenja koja su izvor zagađenja, u skladu sa izmenama uredbe kontrola tih objekata će biti u nadležnosti inspekcije za zaštitu životne sredine – navela je Vujović.\nPrema njenim rečima, novom uredbom je predviđeno da se misije zagađujućih materija mere i u postrojenjima za sagorevanje čija snaga je manja od osam kWth, ako koriste tečna i gasovita goriva, odnosno i kada je manja od 50 kWth, za postrojenja koja koriste čvrsta goriva. Uredbom će biti obuhvaćena i postrojenja za direktno grejanje, sušenje ili drugi način obrade predmeta i materijala, poput peći za ponovno zagrevanje ili za termičku obradu.\n- Кroz predložene izmene, mali zagađivači će ući u sistem kontrole i izveštavanja, čime će se u periodu od tri godine od početka primene uredbe dobiti precizni podaci o broju subjekata, obveznicima izveštavanja, u zavisnosti od toga koju vrstu goriva koriste, da li imaju sprovedene tehničke mere i da li i koliko prekoračuju granične vrednosti emisije – rekla je Vujović.\n2. jul 2021 | 01:55\n1. jul 2021 | 19:28