[es] - Dodeljivanje istih primary key kod upisa u tabelu\n14.04.2005. Primary key ili sta vec? | Dizajn baze za student..\n02.10.2005. Spoljni kljucevi u MS SQL\n05.09.2006. Problem, oko automatskog generisanja sifri iz baz..\nDodeljivanje istih primary key kod upisa u tabelu\n[es] :: Firebird/Interbase :: Dodeljivanje istih primary key kod upisa u tabelu\n[ Pregleda: 4371 | Odgovora: 7 ] > FB > Twit\nDodeljivanje istih primary key kod upisa u tabelu 01.09.2013. u 21:30 - pre 95 meseci\nImam glavnu tabelu DNEVNIK u centralnoj bazi, u nju upisujem podatke o prodaji iz maloprodajnih objekata,\npodaci se izvezu u xml, zatim se svaki od tih udaljenih objekata zakaci na glavni server i u glavnu bazu uveze\nsvoj xml, ovom prilikom, kao sto pomenuh punim tabelu DNEVNIK.\nProblem se desava kada se vise xml-ova izvrsava sa razlicitih radnih stanica i javlja mi se greska UNIQUE PRIMARY KEY ERROR,\nmislim da se ovde desava sudar kod dodeljivanja ID vrednosti, jer firebird pokusava da upise ID koji je vec upisan u tom trenutku,\novako mi izgleda PRIMARY KEY constraint\nConstraint name: PK_DNEVNIK\nOn field: ID\nIndex name: PK_DNEVNIK\nIndex sorting: Ascending\nKako je moguce da firebird pravi ovakvu gresku?\nRe: Dodeljivanje istih primary key kod upisa u tabelu 02.09.2013. u 09:36 - pre 95 meseci\nFirebird ne pravi grešku, baza samo javlja da si ti pokušao da upišeš vrednost koja nije jedinstvena. Preispitaj kako određuješ primarni ključ, ili pusti Bazi da to sama uradi.\nRe: Dodeljivanje istih primary key kod upisa u tabelu 02.09.2013. u 11:24 - pre 95 meseci\nPustam baza da sama to uradi, ne upisujem ja nikada PK, autoincrement je polje ID na kome je PK.\nU pitanju je 7,8, do 10 inserta u istu tabelu, sa razlicitih radnih stanica u isto vreme.\nRe: Dodeljivanje istih primary key kod upisa u tabelu 02.09.2013. u 12:42 - pre 95 meseci\nGeneratori "žive" van transakcija, znači da transakcije nisu problem. Okači triger koji koristiš, koja je verzija servera. Ja koristim firebird već godinama na dosta instalacija, i problem sa generatorima do sada nisam imao, bez obzira koliko konkurentnih konecija imao i koliko upisa istovremeno imao.\nRe: Dodeljivanje istih primary key kod upisa u tabelu 02.09.2013. u 13:41 - pre 95 meseci\nCREATE OR ALTER TRIGGER RM_DNEVNIK_BI FOR RM_DNEVNIK\ndeclare variable tmp_ID INTEGER;\ndeclare variable tmp_carinska_stopa_id INTEGER;\nnew.id = gen_id(gen_RM_DNEVNIK_id,1);\nexecute procedure p_pronadji_id_tarife(new.zaglavlje_id,new.artikal_id,1)\nnew.tarifa_id = :tmp_ID;\nnew.tarifa_ulaz_id = :tmp_ID;\ntmp_carinska_stopa_id = 0;\nexecute procedure p_pronadji_id_carinske_stope(new.zaglavlje_id,new.artikal_id,1)\nnew.carinska_stopa_id = :tmp_carinska_stopa_id;\nServer Version: WI-V2.5.0.26074 Firebird 2.5\nRe: Dodeljivanje istih primary key kod upisa u tabelu 03.09.2013. u 09:49 - pre 95 meseci\nDa probaš da razdvojiš triger koji upisuje ključ, a ove "preračune" izoluješ u drugi triger "AFTER INSERT"? Znam da ovo zvuči kao mahanje mrtvom kokoškom (vudu), ali će bar izolovati problem.\nMogao bi sebi da postaviš i neka prizemnija pitanja:\n- Da li u nekim slučajevima ipak proslediš id, jer u tom slučaju generator ne bi odbrojio ?\n- Da li imaš upise u bazu koji već imaju taj id (recimo da su to podaci iz prethodnog perioda) ?\n- Da li si nekom prilikom resetovao generator? Uporedi stanje generatora i najvećeg id-a u bazi.\nRe: Dodeljivanje istih primary key kod upisa u tabelu 03.09.2013. u 13:48 - pre 95 meseci\nResetujem generatore pre bilo kakvog masovnog upisa,\nsada sam postavio redosled upisa, tacnije, prvo spremim u jednom direktorijumu podatke,\nodredim prioritete xml-ova za upis, a onda pustim da se izvrsava to sve po upisanom redosledu,\nnema konkurentskih upisa u isto vreme.\nPreuredio sam triger na nacin da imam samo ovaj deo\nali opet isto,\nprovere koje si opisao cu probati da uradim, pa javljam :D\nRe: Dodeljivanje istih primary key kod upisa u tabelu 04.09.2013. u 08:37 - pre 95 meseci\nResetovanje generatora koji simuliraju autoinkrement polje ne dolazi u obzir (osim ,možda, kada se obrišu svi slogovi u tabeli). Postavi vrednost generatora na max(id) za tabelu, i više ga ne diraj. Izvinjavam se ako ti sve ovo znaš, a problem se nalazi negde drugo. Na forumu nikada ne znaš koliko iskustvo stoji iza nekog nika.\n05.07.2007. Jedinstveni ID???\n18.08.2007. Unsuccessful metada update\n09.12.2008. Automatsko azuriranje polja\n13.04.2010. Razlika izmedju Primary key i Index\n02.12.2010. program autodijelova\n02.02.2013. Foreign key kao primary key?\nRegistrovani: 8 ( Mix994, milanzu, zivotjetockic, Texas Instruments, Shadowed, mrbakero, Redfox, mstevic )


Pravna klinika | Pravni fakultet u Lukavici\nNa Pravnom fakultetu u Lukavici počela je sa radom Pravna klinika. U radu klinike su angažovani, prije svega, studenti viših godina studija, nastavnici i spoljni saradnici (advokati, tužioci i sudije, radnici centara za socijalni rad…). U zavisnosti od interesovanja studenata klinika se bavi različitim oblastima prava.\nKliničko obrazovanje studentima omogućava dodatnu edukaciju sa ciljem sticanja praktičnih vještina, neophodnih za bavljenje budućom profesijom. Studentima je pružena mogućnost da primjenjuju pravo na konkretne životne situacije, i pri tome to čine svjesni odgovornosti pred klijentima.\nPored ovoga, cilj je i da se obezbedi besplatna pravna pomoć i podrška za određene ugrožene kategorije građana, koji često i nisu svjesni prava koja im po zakonu pripadaju: siromašne, žrtve porodičnog nasilja…\nObuka studenata u Pravnoj klinici ima tri faze i traje dva semestra.\nU prvoj studenti treba da savladaju vještinu vođenja intervjua i savjetovanja sa klijentima, kao i upoznavanje sa pravnom etikom.\nDruga faza se sastoji u edukaciji studenata iz oblasti prava po izboru studenata (obligaciono, krivično, građansko, nasljedno, porodično, privredno…pravo). Takođe, studenti se obučavaju i u pisanju konkretnih pravnih podnesaka (tužbi, žalbi…).\nTreća faza je rad sa stvarnim klijentima u prostorijama Pravne klinike na fakultetu.\nIdeja je da od sledeće školske godine kliničko obrazovanje studenata postane sastavni dio planova rada na nekim nastavnim predmetima osnovnih akademskih studija.


Severna Koreja predmet razgovora SAD-Kina\nAmerička državna sekretarka u poseti Kini\nAmerička državna sekretarka Hilari Klinton apelovala je na Kinu da spreči provokacije Severne Koreje i razgovarala sa kineskim državnim savetnikom, Dai Binguom, o narednim koracima za okončanje nuklearnih programa Pjongjanga, ukoliko ovonedeljni razgovori američkih i severnokorejskih diplomata dovedu do napretka.\nHilari Klinton se danas sastala sa Daijem u južnom kineskom gradu Šenženu, poslednjoj odrednici njene posete Aziji.\nVisoki funkcioner Stejt Departmenta opisao je te razgovore kao produktivne i istakao da su kineski funkcioneri predočili da nameravaju da izvrše snažan pritisak na Severnu Koreju i jasno stave do znanja da je Peking nezadovoljan ponašanjem Severne Koreje.\nPjongjang je 2008. napustio razgovore o obustavljanju programa za proizvodnju nuklearnog oružja. Takodje prošle godine, Pjongjang je okrivljen za torpedni napad na jedan južnokorejski brod u kojem je poginulo 40 mornara. Severna Koreja je pored toga granatirala jedno južnokorejsko ostrvo na kojem su tom prilikom poginule 4 osobe.\nPeking je glavni saveznik Severne Koreje i izvor hrane i nafte za tu siromašnju zemlju. Lideri Severne Koreje su tokom prošle godine nekoliko puta posetili Kinu.\nTokom sastanka sa Hilari Klinton Dai je izrazio kinesko nezadovoljstvo zbog ovomesečnog sastanka predsednika Obame sa Dalajom Lamom i izrazio zabrinutost zbog prodaje američkog oružja Tajvanu. Funkcioner Stejt departmenta je istakao da ti komentari nisu bili zlobni već da su bili pažljivo izneti.


KONCERT ROMANTIČNO - VIRTUOZNE I ETNO MUZIKE - PREDSTAVLJANJE KNJIGA: GITARA NA BALKANU, TRAGOVIMA GITARE U MAKEDONIJI Autor: dr UROŠ DOJČINOVIĆ\nPetak, 15. novembar 2013. u 19h.\nKoncert romantično-virtuozne i etno muzike različitih delova Jugoistočne Evrope i promocija novih knjiga GITARA NA BALKANU u izdanju IP "Prosveta" iz Beograda TRAGOVIMA GITARE U MAKEDONIJI u izdanju "MIC"-a\ndr Uroš Dojčinović, gitara:\nU okviru resitala, u kojem renomirani muzičar Uroš Dojčinović slušaoce vodi u muzički svet virtuoznih, ali i lirskih tonova i etno kolorita različitih zemalja Jugoistočne Evrope, repertoarski su obuhvaćene najlepoše ROMANSE, SERENADE, PESME i IGRE sa BALKANSKOG PROSTORA ali i MEDITERANA, kao i ISTOKA i ZAPADA, koji su uticali na razvoj gitare na Balkanu Trzalački kordofoni dosegli su danas u Republici Srbiji pozicije najzastupljenijih i najpopularnijih muzičkih instrumenata i postali nezaobilazan i važan činilac sveukupne domaće kulturne scene. Njihova duga i bogata istorija proteže se na ovim prostorima praktično od praistorije, preko antičkog i srednjevekovnog perioda, do savremenog trenutka. Međutim, u skladu sa našom geopolitičkom pozicijom, evolucija i divergencija ovih instrumenata neprekidno je tekla pod uticajima Istoka i Zapada. Zahvaljujući svojoj fenomenologiji upravo srpski trzalački kordofoni na jedinstven način istorijski, kulturno i sociološki, povezuju, prožimaju i upotpunjuju kompleksnu celinu Balkana sa ostatkom istoče i zapadne Evrope.\nSrednjevekovni zvuci Baklana / Zapadni muzički uticaji / Istočni muzički uticaji Na programu su kompozicije: F. Bosanca, I. Padoveca, S. Fumića, K. Hladkya, S. Preka, P. Kolarića, I. Bajića, M. Topalovića, M. Ćupića, N. Gregovića, G. Moravskog, D. Fampasa i dr.\ndr Uroš Dojčinović gitarista, kompozitor, muzikolog, pedagog i publicista:


(Preusmjereno sa Уб)\n44°27′13″N 20°04′16″E / 44.453666°N 20.071°E / 44.453666; 20.071\nUb na karti Srbije\nKoordinate: 44° 27′ 13" SGŠ, 20° 04′ 16" IGD Ub je gradsko naselje u Srbiji koje administrativno pripada opštini Ub u Kolubarskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 6018 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 5797 stanovnika).\n1 Dešavanja u gradu\n2 Poznati Ubljani\n4.1 Arhitektonsko rešenje\nDešavanja u gradu[uredi - уреди | uredi izvor]\nLetnja otvorena scena ”Ubske večeri" (jul - avgust)\nMeđunarodni salon fotografije prirode (oktobar)\nPozorišni festival Repassage fest\n30. festival dečijeg pozorišnog stvaralaštva \nFestival muzičke škole "Petar Stojanović" \nPoznati Ubljani[uredi - уреди | uredi izvor]\nU naselju Ub živi 4685 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 37,3 godina (36,2 kod muškaraca i 38,3 kod žena). U naselju ima 1993 domaćinstva, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3,02.\n1991. 5797 5511\n2002. 6278 6018\nprosek 36.2 38.3\nBroj domaćinstava 563 657 904 1234 1633 1898 1993\nBroj domaćinstava 378 403 390 565 172 64 15 2 2 2 3.02\nBroj domaćinstava 2323 681 1479 77 71 15 2631\nBroj domaćinstava 593 1497 389 137 15\nMuški 1247 44 2 77 329 38 83 187 57 90\nŽenski 1076 25 - 26 250 22 34 230 60 24\nOba 2323 69 2 103 579 60 117 417 117 114\nMuški 5 48 79 55 26 36 - - 91\nŽenski 13 39 61 114 101 26 - - 51\nOba 18 87 140 169 127 62 - - 142\nU toku je dovršavanje nove zgrade policijske stanice u Ubu - čeka se opremanje enterijera zgrade. Iako je izgradnja otpočela 2010. godine stanica još uvek nije dobila upotrebnu dozvolu jer se očito kasni sa određenim radovima (električne instalacije). Nova zgrada svakako će u velikoj meri olakšati rad pripadnika MUP-a i policije ali i građana koji će na jednom arhitektonski upodobljenom mestu moći da reše brojna pitanja iz domena unutrašnjih poslova (izdavanje dokumenata its.)\nArhitektonsko rešenje[uredi - уреди | uredi izvor]\nUb se može svakako pohvaliti smelim arhitektonskim rešenjem obzirom na vrlo modernu arhitekturu zgrade PS Ub. Ona je zapravo futuristički koncept u odnosu na barake u kojima je policija iz Uba već decenijama.\nUb na Wikimedijinoj ostavi\nČasopis "Glas Tamnave" (www.glastamnave.com)\nUbski internet forum\nZvanična prezentacija opštinske uprave\nNaseljena mesta opštine Ub\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Ub&oldid=40992480"\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 23:22, 5 maj 2020.


Nikšić: Sve vrijeme nastojim da se suzdržim od komentara, ali... - Narod.ba\nNikšić: Sve vrijeme nastojim da se suzdržim od komentara, ali…\nNakon odluke Predsjedništva DF-a da krene u pregovore o formiranju vlasti te poziva na ujedinjenje ljevice, predsjednik SDP-a Nermin Nikšić u izjavi za “Avaz” kazao je da uvažava ovakvu odluku DF-a, ali da tu SDP-a nema. – Sve vrijeme nastojim da se suzdržim od komentara onoga što se događa u drugim strankama. Nažalost, svi drugi […]\nNakon odluke Predsjedništva DF-a da krene u pregovore o formiranju vlasti te poziva na ujedinjenje ljevice, predsjednik SDP-a Nermin Nikšić u izjavi za “Avaz” kazao je da uvažava ovakvu odluku DF-a, ali da tu SDP-a nema.\n– Sve vrijeme nastojim da se suzdržim od komentara onoga što se događa u drugim strankama. Nažalost, svi drugi se bave SDP-om i osjećaju se pozvanim da ukazuju šta bismo trebali raditi.\nUvažavam pravo Predsjedništva DF-a da samostalno donosi odluke. Legitimno je postaviti uvjete i principe na osnovu kojih su spremni participirati u vlasti sa SDA, HDZ-om i SNSD-om – kazao je Nikšić.\n– Nećemo nikome služiti kao pokriće za nefunkcioniranje vlasti čiji ključevi uspostave leže u rukama HDZ-a i Dragana Čovića kad je u pitanju Federacija, odnosno na državnom nivou još i njihovog partnera SNSD-a i Milorada Dodika, a što im je direktno omogućio njihov prirodni partner SDA – ističe predsjednik SDP-a.\n– Kad je u pitanju obnovljena inicijativa za ujedinjenje i formiranje novog političkog subjekta, o tome smo se već izjašnjavali i mi nećemo pristati na gašenje SDP-a. Naročito mi je neprihvatljiva ovakva ponuda jer se izgleda počeo ostvarivati scenarij koji su mi najavljivali, a u koji nisam vjerovao, prema kojem DF treba ući u vlast sa SDA, a onda da pokrenemo ujedinjenje.\nDakle, ja neću, kako je to uradio DF kad je u pitanju SDP, pozivati članove rukovodstva, te ugledne i istaknute članove DF-a koji neće sa SDA, da razmisle o ujedinjenju sa SDP-om u suprotstavljanju korumpiranoj i kriminalnoj vlasti, jer bi to bilo u suprotnosti s onim što sam rekao na početku. Ali želim zamoliti ljude u DF-u da se okrenu provođenju odluke koju su donijeli, kao što ćemo i mi u SDP-u provoditi odluke svojih organa. Više puta smo ponovili svoju spremnost za ujedinjenje ljevice, ali nećemo ni na koji način pristati da nas na taj način bilo ko isporuči u krilo SDA, HDZ-u ili SNSD-u – zaključio je Nikšić.


Sa operacijom katarakte ne treba čekati | Topvita | Ekologija | Ishrana | Zdravlje\nPojava staračke (senilne) katarakte ili sive mrene je toliko učestala da se skoro smatra sinonimom trećeg doba. Javlja se kod oba pola i nastaje postepeno, tako da se osoba lagano navikava na pogoršanje vida.\nUkoliko se katarakta ne leči može da dovede do potpunog gubitka vida. Osim staračke katarakte, javlja se i urođena, koja je uslovljena poremećajima u prenatalnom dobu.\nZatim dijabetesna, reumatska, ali i katarakta izazvana upotrebom određenih lekova. Katarakta takođe može biti izazvana i povredama oka ili njegovim hroničnim upalama. Nekada nastane i nakon nekoliko godina od povrede.\nSenilna katarakta kao bolest ima bitnu socijalnu dimenziju jer osoba postaje sve manje samostalna i efikasna u obavljanju svakodnevnih aktivnosti. Ukoliko se ne operiše, osoba sa uznapredovalom kataraktom postaje zavisna od svoje okoline.\nKatarakta je oštećenje očnog sočiva koje se ispoljava kao zamućenost vida. Pacijent ima osećaj kao da gleda kroz vrlo prljavo staklo ili kroz zavesu.\nU zavisnosti od dela sočiva koje je zahvaćeno, pacijent možda neće odmah imati značajnije simptome. Ponekad se samo žali na čestu promenu dioptrije.\nKatarakta predstavlja zgušnjavanje proteina koji gradevlakna sočiva oka i usled toga dolazi do prebojenosti sočiva, odnosno zamućenja.\nNa pojavu katarakte utiču genetika, loša ishrana, pušenje, alkoholizam, loše kontrolisan dijabetes i druge sistemske bolesti. Dijagnostikuje se lako i bezbolno na oftalmološkom pregledu.\nU pitanju je progresivna bolest koja se ne može lečiti niti zaustaviti lekovima ili bilo kakvim pomagalima. Kada se jednom pojavi, njenu progresiju ne može ništa da zaustavi.\nRazvoj bolesti je individualan i može da traje od nekoliko meseci do nekoliko godina. Jedini vid lečenja je operacija katarakte.\nPacijenti sa kataraktom imaju nejasan i zamagljen vid, u nekim slučajevima sa duplim slikama (ili predmeti imaju nepostojeće senke), obično na jednom oku kad bolest uznapreduje.\nKatarakta se javlja na oba oka, ali ne mora imati isti tok na oba oka. Gledanje je otežano noću i pri slabijem svetlu, a pri jakom svetlu ili suncu javlja se zablještenje.\nPostepeno dolazi i do promene u percepciji boja, tačnije one postaju bleđe kako se bolest razvija. Često slika ima žućkastu nijansu. Pacijenti sa kataraktom češće menjaju dioptriju.\nČesto se žale na zamor očiju, a neretko imaju i druge oftalmološke bolesti.\nBolest koja ne mora da prati starenje\nIako je vrlo česta kod osoba starijih od 60 godina, katarakta ne mora da obeleži starost jer je efikasno lečenje dostupno.\nNekada je postojala preporuka da se sa operacijom katarakte pričeka dok ona ne postane “zrela”. Danas to više ne važi jer se zna da je efikasnost operacije veća kod početnih stadijuma bolesti.\nOperacija je kraća i lakša kada sočivo još nije tvrdo usled strukturnih promena, a i period oporavka je kraći. Pacijent na taj način ne upada u stanje “privremenog slepila”.\nPacijenti treba da se odluče za operaciju katarakte onda kada oštećenje vida počne da narušava njihov kvalitet života. Dakle, pravi momenat za operaciju katarakte je bitno subjektivan, uz preporuku da se ne čeka veliki napredak bolesti.\nOperacija katarakte je jedna od najčešćih oftalmoloških hirurških intervencija. Obavlja se rutinski i dovodi do potpunog vraćanja oštrine vida. Danas se rade savremene metode i oni koji ne vladaju ovim metodama ne bi trebalo da se upuštaju u hirurški postupak.\nOperacija katarakte se obavlja ultrazvučnom metodom (fakoemulzifikacija) kojom se odstranjuje oštećeno očno sočivo. U istom zahvatu se ugrađuje u oko veštačko sočivo (intraokularno) koje ostaje trajno. Na taj način se postiže korigovanje dioptrije tako da pacijent ne nosi naočare nakon operacije katarakte. Izborom multifokalnog implanta ne nose naočare niti za daleko niti za blizu.\nU Specijalnoj bolnici Sveti Vid se obavlja operacija katarakte minimalno invanzivnom hirurgijom, najsavremenijom tehnologijom koja pruža izvanredne rezultate. Primenjuju se najkvalitetnija savitljiva sočiva, prema svakom oku ponaosob, tako da se svaki oftalmološki problem rešava najoptimalnijim izborom sočiva.\nGovorimo o tzv. jednodnevnoj hirurgiji jer operacija traje oko deset minuta i obavlja se u lokalnoj anesteziji, nakon čega pacijent ne ostaje u bolnici (out-patient). Operacija katarakte se obavlja bez šavova i bez bola, što je najvažnije.\nZa više informacija i zakazivanje termina za pregled pozovite telefone: +381 11 328 37 37 ili +381 11 328 33 87.


Synopen – mast protiv alergija | Lekovi\nYou are at:Home»Lekovi od P do U»lekovi na slovo S»Synopen – mast protiv alergija\nSynopen – mast protiv alergija\nBy admin on\t 05/05/2015 lekovi na slovo S\nAktivna supstanca masti Synopen je hloropiramin, antihistaminik koji ima vrlo jako dejstvo. Antihistaminici deluju tako što stopiraju vezivanje histamina za histaminske receptore jer se sami vezuju za receptor i tako sprečavaju učinke histamina, supstance koja se stvara u telu u slučaju alergijskih reakcija. Na taj način antihistaminici pomažu u olakšavanju simptoma alergija.\nPrimena Synopena (mast i krema) je indikovana u slučaju uboda insekata i svraba na koži. Synopen mast, smiruje i otklanja svrab već 5-10 minuta posle primene i ima lokalno anestetsko delovanje.\nZglobex – preparat za jače zglobove\nFlogocid mast – preparat za kožu sa širokom namenom\nKontraindikacije (kada ne treba koristiti Synopen mast)\nNemojte upotrebljavati Synopen u slučaju da ste preosetljivi na aktivnu supstancu – hloropiramin ili na neki od sastojaka masti. Mast Synopen ne treba da koristite ni ako Vam je koža inficirana i vlaži. Tako da, ako je potrebno tretirati kožu koja ima opekotine, bubuljice ili je zahvatio herpes, morate biti oprezni. Takodje, upotreba Synopen masti za lice, zahteva oprez. Ne sme se upotrebljavati na otvorene rane ni na ekcematoznoj koži.\nOva mast sadrži konzervanse koji mogu izazvati alergijske reakcije, trenutno ili usporeno.\nSynopen u trudnoći i dojenje\nOprez pri primeni je potreban za vreme trudnoće i tokom perioda dojenja kada je primena moguća po savetu lekara i to u malim količinama i što kraće.\nNačin upotrebe masti Synopen\nSynopen mast se u tankom sloju nanosi i utrljava na oboleli deo kože dva ili tri puta na dan. Posle nanošenja masti obavezno treba oprati ruke! O trajanju i prekidu terapije Synopenom odlučuje Vaš lekar. Ako ste zaboravili da namažete Synopen, učinite ti čim se setite.\nInterakcija masti sa hranom i pićima nije zabeležena kao ni sa drugim lekovima.\nSynopen mast ne bi trebalo da utiče na Vašu sposobnost i koncentracju prilikom upravljanja vozilima ili rukovanja mašinama\nNapomena: Synopen mast se ne sme aplikovati na velikim površinama kože.\nAko se simptomi tokom primene Synopen masti pogoršavaju ili se ne ublaže unutar tri dana primene leka, treba da se obratite lekaru za savet.\nAko upotrebite više Synopen masti nego što je trebalo – predoziranje Synopen mašću nije zapaženo.\nMoguće nuspojave – neželjena dejstva pri upotrebi masti\nKao i svi drugi lekovi tako i Synopen mast može izazvati nuspojave.\nTokom korišćenja Synopena, moguća je pojava fotoosetljivosti (preosjetljivost kože pri izlaganju suncu) kao i retke reakcije preosetljivosti, naročito kožne (kao što je osip).\nObavestite lekara o pojavi bilo kog neželjenog efekta za vreme primene ove masti.\nSynopen mast čuvajte na temperaturi do 25 °C.\nSadržaj Synopen masti\nJedan gram Synopen masti sadrži 10 mg hloropiraminklorida.\nPomoćne materije su: palmitatna kiselina, stearatna kiselina, parafin, tvrdi, vosak, beli, metilparahídroksíbenzoat, propilparahidroksibenzoat, oksikínolin sulfat, glicerol, trietanolainin, natrijim laurilsulfat, etilenglikolmonostearat, stearilni alkohol, amonijum hidroksid, miris: Chemoderm 839, voda pročišćena.\nNačin izdavanja leka SYNOPEN:\nSinopen se dobija bez recepta, u apoteci ali je dobro da se pre njegove primene konsultujete sa lekarom. Proizvodjač masti je Pliva, Hrvatska.\nCena leka je oko 300 dinara. Mast koje je bele boje i prijatnog mirisa, je pakovana u tubi od 20 grama.\nbubuljice dejstvo herpes indikacije kontraindikacije krema lice mast namena nuspojave primena Synopen u trudnoći uputstvo za upotrebu za opekotine\nedisa on 30/10/2015 17:00\nzanima me sta ima za zadebjanu kozu kao lojnu tvorbu masno tkivo\nposajite mi na fb moj email odgovor


U Americi je sada moguće dobiti vozačku dozvolu bez polaganja ispita - Auto Republika\nJedna od najpozitivnijih karakteristika života u Sjedinjenim Američkim Državama, barem po pitanju automobilizma, je oduvek bila mogućnost dobijanja vozačke dozvole već sa 16 godina. Autor ovog teksta se preselio „preko bare“ 1999. godine, i već godinu dana kasnije je dobio vozačku dozvolu na izuzetno jednostavan način. Naime, bile su potrebne samo tri sedmice slušanja edukativne materije na časovima, zatim šest sati vožnje i polaganje pismenog ispita, koji je sadržao svega 20 pitanja gde su data četiri izbora za svako od njih.\nDa, dobro ste pročitali – u to vreme nije bilo potrebno polagati vozački ispit ukoliko je instruktor smatrao da ste dobro vozili tokom šest sati „prakse“. Zakon se brzo promenio posle toga pa su testovi postali nešto zahtevniji. Naime, bilo je potrebno 40 sati „prakse“ da bi se dobila probna vozačka vozvola sa kojom bi mladom vozaču bilo dozvoljeno da vozi, samo ako je sa njim u vozilu još jedna osoba starija od 18 godina. Posle godinu dana, takav vozač bi izlazio na test vožnje u nadi da će dobiti trajnu dozvolu.\nZnajući sve to, postalo je malo iznenađujuće kada je vlada američke savezne države Džordžije objavila prošlog meseca da će svi vozači sa probnom vozačkom dozvolom biti u prilici da apliciraju i dobiju trajnu vozačku dozvolu, bez da uopšte polažu test. Sve šta je bilo potrebno je potpis njihovih roditelja da su vozili sa njima i da su sposobni da upravljaju volanom.\nZa tako nešto je naravno bila zaslužna epidemija virusa korone, a ona je zatvorila sve centre za testiranje u Americi poznate kao Odeljenje za motorna vozila (Department of Motor Vehicles – DMV). U proteklih mesec dana, čak 19.483 tinejdžera iz Džordžije je iskoristilo datu mogućnost, a sada je još jedna savezna država iz Amerike spremna da sledi potez.\nReč je o Viskonsinu, koji je nešto striktniji po tom pitanju, pa kaže da roditelji i dalje mogu zatražiti da njihovi „klinci“ prođu test vožnje. U ovoj državi oko 98% mlađih od 18 godina dobiju vozačku dozvolu iz prvog ili drugog pokušaja pa političari smatraju da je vozački ispit samo formalnost.\nKao i u slučaju Džordžije, i u Viskonsinu takvi vozači će prvo morati dobiti probnu vozačku dozvolu i na takav način voziti najkraće godinu dana pre nego što od roditelja zatraži potpis za trajnu dozvolu.\nOvakva odluka je donela dosta kritika u medijima. Amerikanci nisu poznati kao dobri vozači, a ne pomaže ni situacija da u ovoj državi živi veliki broj doseljenika iz Azije. Prošle godine je preko 40.000 osoba poginulo u saobraćajnim udesima, ali na kraju dana sve se verovatno svodi na finansije.\nIpak, veći broj vozača rezultira i u većem broju prodatih automobila, a i potencijalnih sudara, čime profitiraju agencije za osiguranje, auto-limari, privatni medicinski centri i mnogi drugi…\ntags: američki saobraćajni propisi kako do vozačke u Americi vozački ispit\nprevious Jeep Wrangler se prevrnuo tokom testa bezbednosti. Dva puta čak! (VIDEO)\nnext Kako je Pirs Brosnan "ubedio" Aston Martin da mu pokloni automobil (VIDEO)


Acetilen - Gile Gas\nAcetilen (C2H2) se dobija razlaganjem kalcijum karbida vodom, čišćenjem gasa i rastvaranjem pod pritiskom u odgovarajućoj ambalaži ili se dobija kroz proces pirolize ugljovodonika. Uskladišten je u čelične boce tako da je rastvoren u acetonu, na taj način omogućeno je bezbedno korišćenje acetilena, koji otparava iz acetona i dolazi na trošilo. Radi obezbeđenja otparavanja prilikom korištenja neophodno je da boca stoji nagnuta (na kolicima) pod uglom 45° čime se postiže najveća površina otapanja.\nAcetilen je bezbojan gas, nije otrovan, ali u visokim koncentracijama ima opojno dejstvo. Udisanje čistog acetilen uzrokuje glavobolju, mučninu i povraćanje. Ima karakterističan miris koji podseća na beli luk, te ukoliko se oseti odmah se mora pronaći uzrok ispuštanja istog i kvar otklonuti.\nZbog izetno visoke temperature plamena acetilen se koristi za autogeno zavarivanje i rezanje.\nSkladištiti acetilen u posebne prostorije , ventili na boci moraju biti zaštićeni kapom. Boce acetilena moraju biti obojene belom/kesten bojom a težina jedne boce sa ventilom je 70 kg. Nije dozvoljeno zagrevanje boca niti držanje istih pod uticajem bilo kakve toplote koja bi mogla izazvati povećanje temperature veće od 35°C.\nAcetilen je uskladišten u čelične boce pod pritiskom od 15 do 18 bara u rastvorenom stanju. Priključak na ventilu je izveden tako da se koristi viljuškasta stezaljka (uzengija).\nAcetilen u dodiru sa bakrom stvara spoj tzv. eksplozivni bakar koji je crvene boje i taloži se na zidove bakrene cijevi kroz koju prolazi acetilen. Pri mehaničkim udarima eksplozivni bakar može eksplodirati pa zbog toga treba izbegavati bakarnu armaturu (redukcioni ventil, cevi za dovod) pri korišćenju acetilena.\nZabranjeno je pražnjenje boce ispod 2 bara.\nPod normalnim uslovima je gas, stabilan je i lakši je od vazduha. Minimalna temperatura paljenja je 305°C. Temperatura plamena je pri stehiometrijskom sagorevanju 2590°C. Granica eksplozivnosti je 2,2-85% na 20°C i 1,013 bara.\nRad sa acetilenom podleže posebnim propisima. Nije dozvoljeno naglo pražnjenje suda, mehaničko udaranje i nekontrolisano menjanje odnosa volumen – pritisak u zatvorenom prostoru.


Konačno radimo fudbalski rat iz 69' (heh) između El Salvadora i Hondurasa. Međutim, da li ga je stvarno izazvao fudbal, ili postoji nešto dublje u celoj priči?\n#fudbal #rat #istorija\nIsečci snimaka u videu se koriste isključivo u informativne i edukativne svrhe, radi boljeg opisa teme kojom se bavimo, i time ne krši poštenu upotrebu materijala, jer je transformativne prirode. (FAIR USE). Copyright Disclaimer under section 107 of the Copyright Act 1976, allowance is made for “fair use” for purposes such as criticism, comment, news reporting, teaching, scholarship, education and research.\nKrakatoa Apocalipse - El Salvador-Honduras 1969 Football War - hrgo.info/video/qbisy6x9uN6opJk.html\nMrDrobisha - World Cup Mexico 1970: Brazil - Italy 4-1 (Final) - HD - hrgo.info/video/3ZSJraaByrSF26U.html\nUnited Fruit Company - hrgo.info/video/s8SdmHuJtKiN1qU.html\nBy Lidija Petrović - Own work, CC BY-SA 4.0, commons.wikimedia.org/w/index.php?curid=59390134\nBy User:Bernardo Moncada - Own work, CC BY-SA 3.0, commons.wikimedia.org/w/index.php?curid=17461334\nBy Cacahuate, French translation by Joelf - Own work based on the blank world map, CC BY-SA 3.0, commons.wikimedia.org/w/index.php?curid=22746261\nBy Sadalmelik - Own work, CC BY-SA 3.0, commons.wikimedia.org/w/index.php?curid=2763755\nBy SodacanThis W3C-unspecified vector image was created with Inkscape. - Own workThis vector image includes elements that have been taken or adapted from this: Organización de los Estados Americanos.svg (by Jarould)., CC BY-SA 4.0, commons.wikimedia.org/w/index.php?curid=61551097\nBy Adam C. Baker - Originally uploaded to Flickr as Look, CC BY 2.0, commons.wikimedia.org/w/index.php?curid=5767552\nBy Lawikitejana - Own work, CC BY-SA 3.0, commons.wikimedia.org/w/index.php?curid=1338240\nBy Cratón - 投稿者自身による作品, CC 表示-継承 3.0, commons.wikimedia.org/w/index.php?curid=1394327\nBy KArLiToS sv - 投稿者自身による作品, CC 表示 3.0, commons.wikimedia.org/w/index.php?curid=15520403\nBy Jymlii Manzo from Atlanta GA, USA - Estadio Azteca III - Guilermo Cañedo, CC 表示 2.0, commons.wikimedia.org/w/index.php?curid=3207350\nBy User:DufoMap from Image:BlankMap-World-1970.png - Own work, CC BY 3.0, commons.wikimedia.org/w/index.php?curid=10826018\n"UUU Igore pa ovo su već radili strani jućuberi, ja samo hoću da ispadnem pametan jer znam engleski." Odlično, blokiraj me onda. Evo ti moj engleski kanal: hrgo.info/tv-b4fYj6X-2vys5l3VjnuRtA\nNoaPrije 16 dana\nNeki lik iz HrvatskePrije 4 mjeseci\n1969. godine *NiCeEeEeEeE*\nKAD ĆE SRPSKO CARSTVO ???🔴🔵⚪\nAki GamesPrije godine\nOzbiljne Teme too jos netko prati f1 najss sada te jos vise volim i ako slucajno procitas reci mi za koji tim navijas Ja za redbull\nVatrena BracaPrije 17 dana\n2:06 monetizacija has left chat No debili frendly has joined room\nWest SidePrije 27 dana\nSta mislis buraz da uradis temu o ratu na Kosovu '99? Sve najbolje\nBrza geografija Spanjolska,Italija\nMilorad ObradovicPrije 2 mjeseci\nAge of civilization 2 imas Dobu Fudball war\nInjacPrije 2 mjeseci\n1:50 Lajk koga su zabolele oči\nGledaš formulu 1. Wow. To je moj omiljeni sport\nZanimljiva Geografija HDPrije 3 mjeseci\nNe volim kad neko stavlja da ljudi biraju šta bi da gledaju,Jer ovi što su izabrali ovo što je imalo manje glasova,ne mogu da gledaju to što su hteli,evo sam sebi ne možeš ispuniti želju jer ljudi glasaju za to što ti ne želiš da snimaš,evo i ja sam hteo BRZU GEOGRAFIJU\nMina StepanićPrije 3 mjeseci\nSnobbyPrije 3 mjeseci\nИпак ми је најјачи други Шино-Јапански рат(којег неки рачунају као почетак дргуог светског рата)који је започео зато што је Јапански војник отишао у вц и изгубио се на повратку(чак се и вратио у своју јединицу али тада је било касно...) Мада би могао да направиш видео и о Рату залуталог пса"War of the stray dog" између Грчке и Бугарске '25.\nKrepani WufPrije 6 mjeseci\nhaha 19(69) *izvini nezreo sam*\nMilorad ObradovicPrije 6 mjeseci\nFudball war ima u Age of Civilization II\nsrbenda srbijanovicPrije 8 mjeseci\nMoram ti priznati da si mi jedini gotivan lik od svih ovih kvazikomicara na jutjubu, mozda zato sto sam i ja ljubitelj veliki istorije, ali definitivno, pored toga imas jako harizmatican stav i interpretaciju, samo rokaj matori! Pozdrav iz Cacka!\nOzbiljne TemePrije 8 mjeseci\nBROtHerGam1ñ9 YTPrije 8 mjeseci\nZaboravio si da je zastava hondurasa ili el salvadara pre jedne utakmice ( mada siguran sam za Honduras ) bila zamenjena sa belom prljavom krpom ... I jedna el salvadorka se ubila Kada je cula da je Honduras pobedio 1- 0 u prvoj utakmici ...\n@Ozbiljne Teme немогу да верујем брате одговорио си ми на коментар :D ! Ја много волим твој канал и због тога сам паметан у друштву ! Хвала пуно !🇷🇸☦👊♥\nDap, good times\nPavle KillerPrije 9 mjeseci\nHYPER MARKONIPrije 10 mjeseci\nTrka f1? Zar I ti volis f1?\nVedranPrije 10 mjeseci\nOd kad pratis F1 ja od 2010 i Vettel mi je najbolji vozac mada je Fia usro sport\nHaraldr HaukaniðrPrije 10 mjeseci\nHvala for the subtitles\nBizzy GroolePrije 11 mjeseci\nA ja sam mislio da smo mi Balkanci retardirani...\nNemanja RadojevicPrije 11 mjeseci\n0:38 malo si ga okrenuo Honduras zastava je levo\nSrđan Halilović VII2Prije 11 mjeseci\nAj AOC II fudbalski rat\nMarioPrije 11 mjeseci\nLazar DavidovPrije 11 mjeseci\nNikola VukojevicPrije godine\nKoji debilizam 😹\nツMarić Lazar VI-1Prije godine\nTo bi mozda bio derbi\nDusan StankovicPrije godine\nPratis f1 ti si mi sve drazi🤣😉💪\nFormula 1 najljepši sport 😍😍\nЛазар ВеликиPrije godine\nPricaj o Prvom svetskom prvenstvu u fudbalu i kako smo mi prosli\ndaki kiPrije godine\nEvo 250 komentar\nFIFA:Battle Royale Ko je osvojio prvo mesto?\n@Ozbiljne Teme banana kompanija?\ndjordje dudicPrije godine\nomiljeni deo na 4:13\nFucking niggerPrije godine\n*69* hue hue\nnapokon da je snimljen ovaj video jer me zanimalo kad sam vidio u aoc2 taj rat nisam znao sta je to\nNovak PanićPrije godine\nKad kupujemo ostravo.\nHATIME 2Prije godine\nJa sam mislio da je na Balkanu lako izazvati rat\n1/10 nema pogodi drzavu\nZeljko JovanovicPrije godine\nMože srce ti si car\nTaj scenario ima i u AOC 2\nBrothers UchihaPrije godine\nNešto o Milošu Milojeviću\nStefan HD ツPrije godine\n1969. ja, samo volim brojeve : Nice.\nErnest SchönbergerPrije godine\nBrza geografija Hrvatska\n2 raf camoraPrije godine\n35k SVAKA CAST!!!\nNapravi video o Srbiji po Londonskom ugovoru iz 1915.\nZoran VujanicPrije godine\nHoce li biti majce\nDalibor IgnjatijevicPrije godine\nnego danas me pohvalli neki osmaci jer sam nasoj nastavnici istorije rekao za tebe, rekli su mi da znaju za tebe, mislim rekla mi je i nastavnica, a gledali su balkanske ratove\nJesi se pomirio sa krusovicom\nNisam. Čekam izvinjenje\nPliz može li sledeći video o baltičkim državama ja i moji drugovi bi želeli da ga vidimo\nBabić KrapinaPrije godine\nNeki kazu da je rat izmedju srbije i hrvatske poceo zbog utakmice zvezda dinamo\nA govorili su nam da nas igrice cine nasilnima\n*Svi* *lajk* *na* *ovaj* *klip*\nstranac ludakPrije godine\nPetar MiljkovicPrije godine\nIme pesme na kraju videa?\nМихаило СавчићPrije godine\n4:12 Tsar Uroš when they told him that he needs to save the empire from collapse\nPeca NickPrije godine\nKada će Srpsko carstvo?\nUran GamesPrije godine\nKolko jos treba za ostrvo?\nDarko PetrovićPrije godine\nEe pa i ja gledam formulu 1\nBudeci 01Prije godine\naaaa zato pise u AOC2 footbal war ja se pito sta je fudbalski rat jel su se gadjali loptama xD\nIvan PagacPrije godine\nIgore dolaziš li 12 aprila u Čelarevo beaplatno Lav pivoo!!!!???\nNeznam to organizuje pivara u Čelarevu kao neki festival a gde dele lav pivo,poslaću ti sliku na insta da vidiš.\nSto sta je tad tamo?\nMarko SavicPrije godine\nOzbiljne Teme ja i moj drug smo ucili drustvo (istoriju) uz tvoje videe :D\nDario MilutinovicPrije godine\naj molimte samnji unu Hrvatsku iza tebe na tabli...veca je od Srbije tu\nKorko & BorkoPrije godine\nUhhhhg to "Nje"! Hahahahah\nNemanja VujicicPrije godine\n4:13 NJE 😂😂😂😂\nNajjaca stvar ne znam cirilicu al i dalje gledam ove mimove na kraju jer... zasto da ne uzivo sam u pjesmi\nЛука Петковић 21Prije godine\nNajbolji i najkvalitetniji jutjuber na svetu!!\nDanilo VujacicPrije godine\nKakva steta za Leklera,dobra trka...\nMarija KadarPrije godine\nBalkanska scena je izgubljena u bedi,ali zato je tu Igor da je popravi-bukvalno najbolji jutjuber\nJovan BelevskiPrije godine\nLjudi kakvo je to ostrvo (koliko kosta)\nSalih SeferovicPrije godine\nPrati li joj itko osim mene f1\nDjukaa _Prije godine\n🇷🇸 ⛰ 🇹🇷 Can i into Balkan? 🇷🇸 No! 🇹🇷 Can i into Balkan? 🇷🇸 No!!! 🇹🇷 Time to use ma secret weapon 🇹🇷🍼 (Rakija) 🇹🇷 Ahkmm...Kosovo Is Serbia! 🇷🇸 Ouu buddy sure,you can into balkan!\nStefan DevrnjaPrije 4 mjeseci\nNo idea animation jel da?\nKolePrije 7 mjeseci\n*no idea animation\nNeoPavlePrije 11 mjeseci\nUzeo si od no idea\nDraw with mePrije godine\nTo nije tvoja fora\nJovan JovanovicPrije godine\n#BWC GraLePrije godine\nBaja BatakPrije godine\nBrza Geografija Češke pls\nОгњен СилниPrije godine


"Ugroženi i sa niskim primanjima": Savez penzionera i potomaka podržao Stanivukovića | BL Portal\n“Ugroženi i sa niskim primanjima”: Savez penzionera i potomaka podržao Stanivukovića\n2. Avgusta 2020. 15:24\nPenzioneri su proveli radni vijek gradeći ovo društvo, a danas su ugroženi i niskim penzijma, ali i stalnim poskupljenjima. U posljednje četiri godine u Banjaluci je poskupila voda, odvoz smeća, struja… Poskupio je javni prevoz, a upravo su najčešći korisnici istog penzioneri, što je direktan udar na ionako skroman budžet.\nRekao je ovo Draško Stanivuković, predsjednik Gradskog odbora PDP Banjaluka, potpisujući koalicioni sporazum sa Savezom penzionera i potomaka koji su na taj način dali podršku njegovoj kandidaturi za gradonačelnika Banjaluke.\nStanivuković je istakao da je moguće obezbijediti besplatan javni prevoz za sve penzionere u Banjaluci.\n“Naš Sektor za ekonomska pitanja je izradio ovaj plan, a to će biti tek prvi korak kojim ćemo olakšati život starijoj populaciji. A kada u novembru pobijedimo u Banjaluci, to će biti uvod u pobjedu i na opštim izborima i mogućnost da radimo i na drugim pitanjima, da naši ljudi ne moraju čekaju pošiljke djece i unuka koji su otišli u inostranstvo, nego da žive normalnim životom, kako zaslužuju. To su suštinske promjene koje želimo, možemo i hoćemo da napravimo, umjesto ovih kozmetičkih uljepšavanja stvarnosti koje pravi ova vlast”, istakao je Stanivuković, navodi se u saopštenju PDP.\n“Ovi nečasni ljudi koji vode grad i Republiku skoncentrisani su samo na svoje stranačke i kriminalne strukture koje samo gledaju kako će građanima uvući ruku u džep i uvećati svoje bogastvo”, rekao je Ilić.\nDodao je da penzioneri nisu balast, nego ljudi koji su čitavog života sticali znanje, iskustvo i mudrost i još mogu pozitivno uticati na tokove u društvu.\nGeneralni sekretar PDP, Milko Grmuša, rekao je da, kada su ranije predstavnici penzionera i politike potpisivali koalicione sporazume, sve se svodilo na to da dva ili tri čovjeka iz kategorije penzionera dobiju ličnu korist, što je odgovaralo i političarima.\nIstakao je da ovaj grad i zemlja imaju dovoljno resursa, ali da nam trebaju tri stvari: poštovanje zakona, kompetencija i politika koja poštuje ova dva principa.\nTags: Draško Stanivuković, podrška, Savez penzionera i potomaka\nKorona je neumoljiva! U Srbiji za dan osmoro umrlo, još 311 ljudi zaraženo opakim virusom\n“Idem po treću titulu”: Kristijano Ronaldo odbacio glasine da napušta Juventus


Inn of Petoskey Petoskey, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Inn of Petoskey: Datum dolaska :\nInn of Petoskey - Opis\nulici 1300 Spring St, pozicija mu je jugozapad za grad Petoskey, a od centra je udaljen samo 4 minuta kolima.U hotelu Inn of Petoskey pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Poslovni centar, Besplatan parking, Klimatizovano. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Povoljan.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.U njemu postoji brza internet konekcija.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer bazen. Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nInn of Petoskey tip(ovi):\nInn of Petoskey sadržaji i usluge\nNa 6 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 1858 Us 131 S sa pozicijom jugozapad za grad Petoskey, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko 902 m -\nNa 17 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 909 SPRING STREET, a pozicija mu je jugozapad za grad Petoskey. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil 923 m -\nProverite cene i raspoloživost za Inn of Petoskey: Datum dolaska :


Real prati Barsu, Ćićarito koristi priliku! - Sportske.net\nReal prati Barsu, Ćićarito koristi priliku!\nReal Madrid je uz dosta muke savladao ekipu Selte u gostima, na kraju je bilo 4:2 u korist ekipe Karla Anćelotija.\nFergi: "Ronaldo može da igra gde hoćeš, Mesi ne"Zahuktava se trka za Bejla!Šta Murinjo traži od Reala za Azara?Anćeloti: "Zaigraće Ramos i u napadu"De Hea odbio ponudu iz snova?\nEkipa Real Madrida ostala je na istom rastojanju od Barselone nakon 33 odigrana kola pošto je danas protiv Selte u Vigu uspela da zabeleži novu pobedu i da tako dođe do 79. osvojenog boda.\nKrenulo je veoma loše po ekipu Real Madrida, Nolito je doveo Seltu u vođstvo još u 9. minutu meča, ali je odgovor stigao veoma brzo.\nLopta se odbijala u šesnaestercu domaćih, došla je do Tonija Krosa koji sigurnim udarcem postiže lep gol za 1:1, igrao se 16. minut.\nSamo osam minuta od tog trenutka bilo je potrebno igračima Real Madrida da dođu u prednost.\nPrvo je Ronaldo propustio zicer promašivši prazan gol, da bi nakon toga Ćićarito iskoristio odličnu asistenciju Hamesa Rodrigeza, pokazao je svoje realizatorske sposobnosti i naveo Mančester Junajted i Real Madrid da se zapitaju žele li ga i naredne sezone.\n"Ludnica" nakon toga se nastavila, Selta je nakon samo četiri minuta došla do izjednačenja, a strelac je bio Mina nakon što mu je prvi udarac završio na stativi. Pokupio je odbijenu loptu, Marselo nije uspeo da ga stigne, 2:2.\nIpak, to nije bio konačan rezultat prvog poluvremena. Hames Rodrigez je imao dosta sreće nakon asistencije Ronalda, nakon njegovog šuta sa šesnaesterca lopta se odbila od odbrambenog igrača Selte i ušla u gol - 2:3.\nDrugo poluvreme je bilo nešto nezanimljivije, a tada smo videli samo jedan postignut gol, ponovo u režiji Ćićarita Ernandeza.\nSerhio Ramos je poslao loptu u stilu najvećih fudbalskih majstora ka Ernandezu, ovaj je odlično primio loptu, krenuo ka golu i rutinski savladao golmana Selte čime je postavio konačan rezultat.\nDakle, Real Madrid sada ponovo ima zaostatak u odnosu na Barselonu od 2 boda.


Četvorica „Indiansa“ učesnici kampa juniorske reprezentacije | Meridian Indians\nČetvorica „Indiansa“ učesnici kampa juniorske reprezentacije\nČetvorica „Indiansa“ pozvani su na pripremni kamp juniorske reprezentacije, koji će se održati tokom uskršnjeg raspusta, u cilju priprema za kvalifikacioni turnir za evropski šampionat.\nSelektor juniorske reprezentacije Srbije Blažo Bojić je među 53 igrača uvrstio Dušana Kuneckog (ofanzivna linija), Milana Jeftića (kvoterbek), Stefana Borkovića (hvatača) i Filipa Turčinovića (trkača).\nJuniorska reprezentacija Srbije se sprema za kvalifikacioni turnir za prvenstvo Evrope, na kom će se sa Francuskom, Holandijom i pobednikom baraž utakmice Italija–Španija, od 8. do 10. maja boriti za jedno mesto na najjačoj smotri juniorskih reprezentacija starog kontinenta.\nNa prvom okupljanju juniora bilo je 146 igrača, zatim je spisak sveden na 84, a posle izbornog treninga na Adi Ciganliji selektor je precrtao još 31 ime.\nKompletan spisak reprezentativaca pogledajte na zvaničnoj stranici saveza SAAF.rs.


Gdje je i što radi Sonja Kovač nakon što je nestala s malih ekrana | STORYHR\nGdje je i što radi Sonja Kovač nakon što je nestala s malih ekrana 0 Dijeli vijest Dijeli na facebook Dijeli na twitter Dijeli na viber Dijeli na mail\nVideo 30.01.2016. / 12:47\n30.01.2016. / 12:47


Atif : odabrane i nove pripovetke : Vladimir Konečni\nodabrane i nove pripovetke\nVladimir Konečni je rođen u Beogradu. Završio je (staru) Drugu beogradsku gimnaziju i Filozofski fakultet Beogradskog univerziteta. Od najmlađih dana piše pripovetke i pesme, alidugo objavljuje isključivo poeziju – prvo na srpskom, a kasnije i na engleskom i francuskom. U pesničkom domenu, Prometej je januara 2013. godine objavio knjigu Konečnog pod naslovom Vidim – pedeset odabranih pesama.\nKonečni je takođe napisao desetak, mahom eksperimentalnih, pozorišnih tekstova (na engleskom i srpskom) koji su izvedeni u Danskoj, Estoniji, Nemačkoj, S.A.D., Srbiji, Finskoj i Holandiji. Njegova multime\ndijalna predstava Dvojnost je izvođena u čuvenoj sali Pogon Doma omladine Beograda 2003. godine. Četiri njegova dramska teksta su objavljena u beogradskom časopisuSavremenik, a izdavač Apostrof je objavio još dva kao knjigu.\n2014; Broširani povez; ćirilica; 22 cm; 126 str.; 978-86-515-0884-7;\nVladimir Konečni (autor)\nIzdavač: Prometej - Novi Sad; 2014; Broširani povez; ćirilica; 22 cm; 126 str.; 978-86-515-0884-7;\nODABRANE I NOVE PRIPOVETKE VLADIMIRA KONEČNOG\nVladimir Konečni: Atif\nIzdavač „Prometej“ iz Novog Sada u periodu 2013–2014. srpskim čitaocima predstavlja dve knjige Vladimira Konečnog: zbirku pesama Vidim – pedeset odabranih pesama (2013) i zbirku pripovedaka Atif (2014) sa podnaslovom: Odabrane i nove pripovetke. Ujedno, obe knjige predstavljaju sabrane radove koje je Konečni publikovao u našim (ili stranim) književnim glasilima. Ime Konečnog vezujemo za strukovni rad iz oblasti eksperimentalne psihologije u Americi (redovni je profesor psihologije na Kalifornijskom univerzitetu u San Dijegu), pisanje i objavljivanje poezije na srpskom, engleskom i francuskom, izvođenje deset (eksperimentalnih) dramskih tekstova (na engleskom i srpskom) u Danskoj, Estoniji, Nemačkoj, SAD, Srbiji, Finskoj i Holandiji, bavljenje umetničkom fotografijom (veliki broj samostalnih i grupnih izložbi širom sveta). Dobitnik je američke Gugenhajmove stipendije za istraživački rad u Australiji, Brazilu i Papui Novoj Gvineji. Pored pomenute dve knjige, u njegov opus ubrajamo i Autobiografiju – književni i likovni eksperimenti 1986–2011, četiri dramska teksta objavljena u Savremeniku i još dva u vidu knjige u izdanju „Apostrofa“. O pripovetkama sabranim u Atifu, Zoran Kolundžija primećuje: „Kao i njegovo pesništvo i dramski (i čak fotografski rad), pripovetke Konečnog se odlikuju naklonošću ka apstraktnom, filozofskom i konceptualnom. Međutim, za razliku od svoje poezije, u pripovetkama se Konečni u velikoj meri orijentisao na konkretne životne teme i tanane, emotivne i erotske ljudske odnose, mada neke od tema očigledno potpadaju pod rubriku velike. Tu će čitalac naći i bogatstvo upečatljivih portreta ljudi i žena u neverovatno različitim okolnostima, ponekad nadrealnim, ne samo u Srbiji, nego i u celom svetu.“ Ovako sažeto okvirno Kolundžijino viđenje Atifa upućuje na programsku opredeljenost pisca – pripovetke su spoj realnog i nadrealnog (duhovno-metafizičkog), a topos je obavezno različit: Srbija i „ceo svet“. Stiče se utisak da je topos važan strukturalni deo za samoga pisca – njime je umnogome motivisana radnja, kretanje ljudi u različitim sredinama determinisanim socijalnim okvirima i društvenoetičkim pravilima. Te determinante obavezno dolaze u sukob sa emotivnim svetom junaka, ali uvek tako da iz te dramske napetosti junaci izlaze kao moralni pobednici (oni su u književnom smislu likovi u razvoju) – odličan primer ovakva dva lika jesu Lazar iz „Lazareve subote“ i Gordana iz pripovetke „Padmamukhi“. U prvoj pomenutoj pripoveci, narator pripoveda u trećem licu i njegovo kazivanje o Lazaru i podaničkom odnosu koji životinje imaju prema njemu zapravo je samo izraz Lazarevog pokajanja za nemili događaj sa mačkom u ranoj mladosti. Sa druge strane, Gordana je osmišljena kao lik prostitutke koji, vođen majčinskim nagonom, spasava devojčicu iz indijskog lanca trgovine ljudima. Pokretači ovo dvoje ljudi jesu duboki arhetipski porivi koji se javljaju radi pokajanja i novog rađanja – vaskrsenja (otuda simbolični naslovi pripovedaka: Lazareva subota je dan kada je Isus vaskrsao mrtvog Lazara,4 a Padmamukhi je ime indijske boginje Lakšmi). Vladimir Konečni u predgovoru daje nekoliko smernica za čitanje ovih pripovedaka: 1) „Ogromne, a dobrodošle, razlike u mojim iskustvima, opažanjima i osećanjima na raznim geografskim dužinama i širinama naše planete, kao i među ljudima koji tamo žive, su u srži pripovedaka u ovoj knjizi“; 2) „Neke od priča žive od mora... neke od pustinja i planina... neke od gradova... a neke pak od svih tih sastojaka koje zahteva ljudska potreba, čak poriv za mentalnom i fizičkom ispunjenošću“; 3) „U svom tekstu o piscu na kraju knjige, moj strpljivi urednik Zoran Kolundžija, pominje ’ceo svet’ kao mesto dešavanja ovih pripovedaka. I zaista, čitalac će se susresti s piščevim viđenjima bar krajička Kine, Mongolije, Sibira i Indije, kao i Kalabrije, Dalmacije i Bretanje, a dospeće i do Montane. Ipak, glavnu ulogu u mnogim pričama, kao i u knjizi u celini, igra Beograd, moj rodni grad“; 4) „Čitaocu će biti od koristi da zna da su mnogobrojni opisi ’iz prve ruke’, da sam bio očevidac i svedok.“ 5) „I pored toga, ove priče nisu – sve u svemu – ni dokumentarne ni putopisne, već fikcija. Još manje je knjiga u celini putopis (osim u metaforičnom smislu)“; 6) „U nekim od pripovedaka... su impresionistički portreti mojih roditelja, drugih predaka, sinova, a i supruga“; 7) „Pažljivog čitaoca može iznenaditi da u knjizi nema reči o ratu, naročito što je Beograd glavni junak... I bez rata, u ovoj knjizi je dovoljno ljudske patnje u Srbiji i drugde. Nadam se da to neće obeshrabriti čitaoce.“ Na osnovu navedenih podataka, dâ se zapaziti prisustvo subjektivno-doživljenog kao osnove za građenje ovih pripovedaka – onog subjektivnog i doživljenog percipiranog iz same stvarnosti, piščevog okruženja i ličnog, unutrašnjeg sozercanja. U kojoj meri je čitalac važan autoru, govore navedene smernice za čitanje knjige, ali i apelativne forme pripovedanja od kojih valja izdvojiti dnevničke zapise („Skrivene čari zapadnog Balkana“, „Erlijan“, „Na kineskim svetim gorama“). Datiranošću dnevničkih zapisa, ali i samih pripovedaka, određen je hronos čitave knjige koji jeste aktuelna stvarnost. Jedina pripovetka koja izlazi iz okvira aktuelne sadašnjice (i bliske prošlosti) jeste „nadrealni“ „Konkurs za rijaliti šou“. Dvanaest je naslova koji sačinjavaju ovu zbirku stilski izvanrednih pripovedaka koje se dodiruju u nekolikim tačkama: u tački pripovedača, idejnih slojeva, likova i kompozicije. Pripovedač je često glavni lik događaja, onaj koji percipira događaje iz realnosti motivski i asocijativno ih povezujući sa metafizičkim, duhovnim motivima; ukoliko nije onaj koji doživljava i govori o svom doživljaju, onda jeste objektivni pripovedač koji uvodi jak moralni lik kako bi pokazao jačinu veze između boga i ljudi („Tu dum ladam“, „Padmamukhi“, „Lazareva subota“). Kompozicija pripovedaka dinamične je osobenosti: tekst je razbijen umetnutim pesmama, dnevničkim zapisima, grafitima. Iako iz predgovora saznajemo da je karakterizacija likova najčešće preuzeta iz piščevog realnog života, ovaj podatak se dâ zanemariti, jer likove posmatramo unutar strukturalnog konteksta pripovedaka te su oni nosioci novog (književnog) života za nas i kao takvi vešto uklopljeni u tok pripovedanja što ukazuje na veštinu autora i njegovu sposobnost da subjektivno prevodi u objektivno stilskim i pripovedačkim sredstvima. Stilski postupak pripovedanja u Atifu svodi se na jednostavnu, a bogatu rečenicu koja ispunjena emocijom spaja udaljene svetske tačke ukazujući nam na duhovnu sličnost i čovekovu večitu težnju ka Bogu. Sa druge strane, percipirana je i vulgarna strana sveta, ali bez jake kritike društva – stiče se utisak da Konečni u pripovetkama Atifa slavi život u svim njegovim bojama i tonovima postojanja. A boja i tonova ima na svakom koraku ove knjige, odličnih slika baziranih na detaljima: od opisa galebova i usamljenog goluba u prvoj pripoveci naslovljenoj „Galop u Bretanji“, preko portreta Lovra („Ti dum ladam“), neveselih slika Beograda u „Putu za Arhangeljsk“ (posebno izdvajamo minijaturu mlade Romkinje: „Na tom se uglu asfalt ne vidi od golubova koje beskućnici velikodušno hrane, razbacujući đubre izvađeno iz tri kontejnera, između kojih mlada Romkinja čuči i piški. Bezobrazno je stao i gleda je, a ona mu cmokće smešeći se i dalje čučeći, ne krijući pizdicu.“), eksterijera i enterijera Bubanešvara („Padmamukhi“), do očaravajućih (putopisnih) slika kineskih vrhova („Na kineskim svetim gorama“). Erotsko u Atifu proizilazi upravo iz pomenutih detalja, iz sitnih opažajnih i infantilnih divljenja ženskom biću, onoga što je ponuđeno, ali ne i uzeto – iz ostavljenog u dalekim trenucima prošlosti. Kulminaciju erotskog nalazimo u „Konkursu za rijaliti šou“ – nadrealnom konkursu koji kao predispozicije traži nago žensko telo radi zadovoljenja sadističkih težnji produkcije i publike. Iako idejno i tematski otvoren za vulgarizaciju stvarnosti, „Konkurs...“ je priča koja po snazi izraza, zapažanja i kritike društva, ne izlazi iz okvira Atifa – nenametljivo, interesantno i pristojno „Konkurs...“ jeste hiperbola estradne stvarnosti, a samim tim i satirična priča o onome što je nauštrb etike ponuđeno ljudima. O ovoj priči, Konečni u predgovoru naglašava: „U jedinoj nadrealnoj, distopijskoj priči u knjizi (Konkurs za rijaliti šou), toplina piščevih osećanja prema likovima nije mogla biti – iz narativnih i stilskih razloga – otvoreno ispoljena, ali njegovu prividnu bezdušnost opravdava implicitna, a neumoljiva, kritika društvenog sistema koji likove čini takvim kakvi su.“ Motivacija je, dakle, preuzeta iz društvenog sistema koji karaktere oblikuje tako da budu oksimoroni (žrtve, zločinci, svedoci i sudije u isti mah), a pisac je onaj koji gaji simpatije prema ljudskoj duši znajući kako su teški putevi njenih kretanja kada se nalazi u društvima koja eksploatišu telo. Imajući u vidu piščevu simpatiju i empatiju udružene sa težnjom ka altruizmu, nije ni čudo da je cela zbirka obuhvaćena naslovom istoimene pripovetke koji (Atif – M. M.) predstavlja metaforu: Atif je čovek koji „raširi... preduge ruke, kao stvorene da obuhvate čitav svet, i ubedi... krezubim smehom i svetlim očima, dublje no što su ikad uspele Betovenova Deveta i Šilerova Oda u postojanje ljudskog bratstva.“ Dok ostavljamo pisca da poslednjom rečenicom u poslednjoj pripoveci „Na kineskim svetim gorama“, ponavlja svoje duhovno: „I tako sam zvonio tri puta, u slavu Svete Trojice, na vrhu jedne od najsvetijih i najviših budističkih planina u Kini“, ostaje nam da se vratimo početku ove knjige sa zvukom pravoslavnih zvona budističkog hrama, zvukom koji simbolizuje piščevu težnju da spoji i vrati iskonu podeljeni svet i ljude u njemu. Zato su ove pripovetke „putopis... u metaforičnom smislu“, zato su one sveobuhvatne, razgranate, mapirane, nastale na različitim geografskim dužinama sa jednim istim duhovnim težištem, onim težištem koje danas slobodno možemo nazvati atifovskim. Preporuka za čitanje ove knjige pripovedaka gotovo da nije ni potrebna. One su već preporučene čitaocu onda kada su se našle na stranicama važnih književnih glasila u zemlji i inostranstvu. Povelja, Mogućnosti, Ljudi govore, Gradina, Letopis Matice srpske, Književne novine, Zarez, Zlatna greda, Art 032 – svi ovi časopisi prepoznali su kvalitet pripovedaka Vladimira Konečnog. Ostaje nam da zahvalimo piscu na razumevanju koje poklanja ljudskom rodu i dozvolimo mu da Prometej-ska vatra koju donosi zvuk njegovih zvona sa najnižih plotskih tačaka i najviših duhovnih planina, bude ognjište našim novim čitanjima i tumačenjima.


Pa amandmanu, reč ima narodni poslanik Srbislav Filipović.\nUvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, nikad kraja naravno priče o korupciji, kriminalu koji je oko ekipe Dragana Đilasa, Jeremića, Obradovića i Marinike Čobanov. Moramo i da kažemo zbog čega toliki napadi prethodnih nedelja i na predsednika Aleksandra Vučića i na ministra Stefanovića, njegovog oca, na porodicu i zašto se zapravo ruši naša namenska industrija. Šta je cilj svega toga i napad, na kraju krajeva, na „Krušik“ gde je u poslednjoj fazi svega toga treba srušiti predsednika Aleksandra Vučića, treba srušiti kompletnu državu Srbiju.\nŠta stoji iza toga? Iza toga stoje interesi, kako određenih službi obaveštajnih van Republike Srbije, ali pre svega kriminalni interesi tajkuna u Republici Srbiji, koje predvodi Dragan Đilas, a za njega ceo taj posao, rekao bih, ispod žita ili kako god, obavlja njegov kum lično, Mlađa Đorđević, saradnik lidera Saveza za Srbiju, Dragana Đilasa. On je zapravo taj koji pokušava da uništi srpsku namensku industriju.\nNaravno, do toga su došli ljudi koji se bave istraživanjima, do toga su došli novinari, do toga su došli mediji, o tome se uveliko piše, ali se govori i o izvesnom Petru iz Kaluđerice, o kome će se tek govoriti, koji tajno održava kontakte sa navodnim uzbunjivačem, a ja ga nazivam uzbunjeni ili uzbuđeni, zato što mu majka više nije na mestu koje je sanjala u „Krušiku“. Posebno je on uzbuđen i njegova gospođa majka, jer čedo je otkriveno, čedo je palo, saznalo se šta mamino čedo radi, saznalo se da mamino čedo u „Krušiku“ nije radilo posao za „Krušik“, nego je radilo posao za obaveštajne službe kojima je cilj da sruše „Krušik“, da sruše državu Srbiju i predsednika Aleksandra Vučića, saznalo se da mamino čedo ništa nije radilo u interesu firme, preduzeća gde je zaposleno, već sve protiv interesa države Srbije. Naravno, takva osoba ne može da bude uzbunjivač ni po zakonima Republike Srbije. Postoje tačno zakonom propisani uslovi po kojima možete da budete uzbunjivač, da steknete status uzbunjivača. Tako je Lazar …(ne razume se) stekao i stiče status uzbunjivača, jer se obratio nadležnim institucijama za pomoć.\nTako vidimo da ljudi koji su prodavali i prodaju informacije o našoj namenskoj industriji, o naoružanju, načinu na koji se proizvodi, kako se posluje u okviru „Krušika“, zapravo rade protiv interesa Srbije, smišljaju sve te afere kako bi uzdrmali i Srbiju i predsednika Aleksandra Vučića.\nSasvim sigurno to neće uspeti da urade, nastaviće da se vode istrage o tome i ko je Petar iz Kaluđerice, i šta radi Mlađa Đorđević, na koji način, kako i zbog čega vrlo često boravi u Valjevu, sa kime se viđaju po restoranima, sa kakvim kriminalcima, kakvim dilerima narkotika, ko su njihovi kumovi, ko je tocilo, ko su svi ti slični njihovi šuraci po zatvorima.\nSrpska napredna stranka i naši funkcioneri nemaju takvo društvo. Mi ne radimo po kafićima, mi sedimo u Narodnoj skupštini Republike Srbije, raspravljamo o zakonima. Mi ne sedimo u kafićima sa mafijom i sa kriminalcima, naši prijatelji šuraci nisu narko-dileri, naši prijatelji rade u interesu Republike Srbije i svi zajedno ćemo nastaviti tako da radimo. Hvala.\nAmandman na član 66. podneo je narodni poslanik Nikola Savić, da li neko želi reč.\nReč dajem narodnom poslaniku Nikoli Saviću.\nDame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 66. ovog zakona gde sam tražio da se stav 4. ovog člana promeni.\nNaime, to sam tražio iz razloga ako ostane onako kako je predviđeno zakonom može stvarati eventualne probleme u primeni ovog zakona. Jednostavno dovešće se, ako ništa drugo u pitanje načelo obezbeđivanja konkurencije, da je to zaista tako moguće videli smo na bezbroj primera.\nMeni je jasno i znam da ni jedan propis, ni jedan zakon ne može obuhvatiti sve nijanse stvarnosti, ali makar se treba truditi da propisi budu jasni, precizni, tako definisani da ostavljaju minimalnu mogućnost za one koji imaju nameru ili koji žele da traže rupe u zakonu i tu ništa nije sporno.\nNačelo obezbeđivanja konkurencije, ili to može da se nazove i načelo sprečavanja konkurencije, i videli smo, kao što sam rekao, na velikom broju primera, jedan od njih je „Behtel,“ ali i u drugim oblastima ima takvih primera pogotovo na nivou lokalne samouprave. Zaista vreme koje SNS ima na raspolaganju je zaista malo i kratko da bi se pobrojali svi ti primeri.\nSpecijalista za javne nabavke Dragan Đilas, a ko bi drugi. Setimo se samo obnove Bulevara Kralja Aleksandra, koštalo nas je to 17 miliona evra. Posao na tenderu dobila je firma koja nije ispunjavala uslove, normalno za to vreme, a pride je posao pretplaćen i to za oko 600 miliona dinara.\nBeograđani su šest miliona evra platiti ugradnju validatora u vozila GSP-a iako je bilo logično da firma Apeks solušn tehnolodži, koja je dobila posao uvođenja sistema Bus Plus to uradi besplatno.\nZa šest miliona evra Beograđani su oštećeni prilikom ugradnje, sećate se, zarđalih podzemnih kontejnera koji su se stalno kvarili, te se novac iz gradske kase izvlačio i za njihovu popravku.\nE sad, da vidimo šta kaže analitičar gospodin Dušan Janjić. Kaže – krivična odgovornost za Đilasa, ocenio je da je Đilasov rad dok je bio gradonačelnik bio najgori, kaže - nikad gori gradonačelnik. To je period planiranih promašaja kaže gospodin Janjić, a uzećemo kao primer most na Adi. O tom mostu smo već svi po sto puta, zna se da je trebao da košta 190 miliona evra, koštao je 400 miliona evra, a u Francuskoj duplo veći sa sedam pilona koštao je duplo manje. Toliko o njemu, a sad idemo dalje. Pet puta manje, kaže moj kolega, slažem se, mi nemamo tačne podatke koliko je koštao most na Adi, videćete šta je uradio sa tim parama 200 miliona koje su nestale. Trebalo bi da se krivično preispita da li je reč o tome da je neko želeo da uzme novac, ja mislim da jeste bez traga je nestalo 200 miliona evra.\nDrugi loš projekat jeste Bulevar Kralja Aleksandra, pri čemu je naneta velika šteta infrastrukturi o tome znamo. Urbanizam je 2000. godine pa do danas, nalazi se pod kontrolom mafije, kaže gospodin Janjić, a pri tom su izgubljene velike zelene površine. Reč je o osionoj volji da se Beograd uništi, kao da je grad vodio neko ko ga mrzi kaže gospodin Janjić. E sad, da vidimo šta bi sa 200 miliona.\nKaže – kako je rastao dug Beograda, uvećavao se konto gradonačelnika, kaže gospodin Janjić, ja samo čitam. Đilas se u maju 2012. godine častio vilom na Senjaku, nećete verovati vrednom oko milion evra. Kupio je i dupleks na Vračaru, tik uz Hram Svetog Save, a zašta je iskeširao 700 hiljada evra. Bogatstvo Đilasa uvećalo se 800 puta od kako je došao na vlast. E, svaka čast.\nNa član 68. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović.\nTema koja tišti mnoge kompanije u Srbiji, one koje se suočavaju sa nelojalnom konkurencijom što je bio i predmet izveštaja, kako DRI, tako i kroz ocene Fiskalnog saveta, jer nemogućnost onih koji nisu nacrtani kod ponuđača da dobiju posao u okviru javnih nabavki. Kad kažem nacrtani zato što tehnički uslovi koji se propisuju za mnoge poslove u javnim nabavkama tačno crtaju onoga ko će da dobije taj posao.\nI, to su… Arsiću ti ćeš kasnije, nacrtaću te, nije mi problem. Zaista, vrlo lako ću tvoj lik da nacrtam. Znaš ono kako smo crtali Čiča Glišu i to još malo nešto dodam i tako je.\n(Predsedavajući: Nije vam Arsić rekao. Izvolite, nije vam kolega Arsić rekao.)\nTaj koji je rekao, taj će biti nacrtan.\nDakle, što se tiče dosadašnjih krivičnih prijava u proteklih pet godina gotovo da ih nije ni bilo. Onda kada se suočite sa time da neko dođe u postupak da osporava neku javnu nabavku, najpre po ovom zakonu i mi smo podneli i tu amandman, ta taksa je jako visoka. Ono što je najproblematičnije da znaju građani Srbije, možda ni vi niste toliko hteli to da gledate, kolege narodni poslanici, to je praćenje ugovora. Kako se ti radovi izvode i kakvi se uslovi neki nenormalni za pojedine procese javnih nabavki i postupke, propisuju?\nRecimo, to je samo jedne ilustracije radi, ako konkurišete za posao od pet miliona vi morate da imate obrt od najmanje 90. Ako želite, neko je malopre govorio o putevima, evo i kolega Jojić, pa onda i Rističević, da nešto malo uradite vi morate da imate asfaltnu bazu i tačno je propisano koliki je njen kapacitet, a zna se da taj upravo neko drugi koji je blizak pojedinim strukturama vlasti to upravo ima. Jednostavno crtanje, crtanje onih koji treba da dobiju posao je manir koji je apsolutno očigledan. To vam govori i Unija poslodavaca. To vam govore i izveštaji i kod DRI. Jednostavno to je nešto što je stepen korupcije koji ne može očigledno da se iskoristi.\nNa član 71. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Belačić.\nNa član 75. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Radenković.\nReč ima narodni poslanik, Dejan Radenković.


SVM je u Subotici dobio gotovo dvostruko više glasova nego pre četiri godine | Savez vojvođanskih Mađara | Oficijalna stranica SVM-a\n2020.06.24 - 17:00\nSVM je u Subotici dobio gotovo dvostruko više glasova nego pre četiri godine\nDr Balint Pastor održao je danas konferenciju za novinare gde je govorio o zvaničnim izbornim rezultatima u Subotici i budućim planovima Saveza vojvođanskih Mađara.\nNosilac liste SVM-a u Subotici između ostalog zahvalio se na učešću na izborima građanima koji su svojim glasom podržali SVM, i potvrdio da će i ubuduće na neposredan način zastupati interes Subotičana, isto kao i do sada.\nSavez vojvođanskih Mađara je u Subotici na lokalnim izborima dobio 17.131 glas. To je 8.407 glasova više nego pre četiri godine – rekao je dr Balint Pastor.\nStranka je sa 29,43 odsto obezbedila 22 mandata u Skupštini grada Subotice. Nosilac liste za lokalne izbore u Subotici govorio je o onim mesnim zajednicama gde su uspeli da pobede.\n„Na nivou mesnih zajednica pobedili smo u Zorci, Železničkom naselju, Malom Radanovcu, Radanovcu, Paliću, Hajdukovu, Bačkim Vinogradima, Šupljaku, Čantaviru, Bačkom Dušanovu i na Kelebiji. Pobedili smo u mnogim mesnim zajednicama gde već dugo to nije bio slučaj i bilo je još mnogo mesnih zajednica gde je rezultat bio tesan, i gde je Savez vojvođanskih Mađara sa minimalnom razlikom u broju glasova ostao ispod."\nPoverenje birača SVM će u naredne četiri godine iskoristiti za to da snažnije ostvari program stranke i svoje zamisli u lokalnoj samoupravi – naglasio je dr Balint Pastor.\nNosilac liste u Subotici govorio je o tome koja stranka će dati gradonačelnika Subotice: „Želeo bih i sada da kažem ono što sam u kampanji rekao, da ću biti gradonačelnik ukoliko Savez vojvođanskih Mađara pobedi. Mi smo postigli veoma dobre rezultate, ali nismo pobedili na izborima u Subotici. Upravo zbog toga će Srpska napredna stranka da imenuje osobu za gradonačelnika, imenovaće kandidata u narednim sedmicama."\nDr Balint Pastor je dodao da je u ponedeljak ujutru SMS porukom čestitao Bogdanu Labanu, ali odgovor još nije dobio. Političar je rekao i da su aktivisti SVM u utorak uklonili sve plakate stranke koji su izlepljeni tokom kampanje.


Dan socijalne pravde - B92.net\nBeograd -- U Srbiji i svetu danas je obeležen prvi Svetski dan socijalne pravde, posveæen smanjenju siromaštva, socijalnoj integraciji i pravu na rad.\nIzvor: Beta, Tanjug petak, 20.02.2009. | 09:31 -> 18:41\nObeležavanje Svetskog dana treba da doprinese unapreðenju borbe meðunarodne zajednice protiv siomaštva, promociji prava na rad, jednakosti polova i ostvarivanju jednakih šansi i socijalne pravde za sve.\nGeneralna skupština UN je na 62. zasedanju, novembra 2007. godine, proglasila 20. februar Meðunarodnim danom socijalne pravde.\nZemlje èlanice UN pozvane su da taj dan posvete promociji konkretnih nacionalnih aktivnosti koje doprinose ostvarivanju ciljeva Svetskog samita za društveni razvoj i 24. sednice Generalne skupštine - "Svetski samit za društveni razvoj i više: omoguæavanje društvenog razvoja u svetu globalizacije".\nDruštveni razvoj za cilj ima socijalnu pravdu, solidarnost, harmoniju i jednakost i predstavlja osnovne vrednosti svih društava, zakljuèak je tog samita.\nKako bi se stvorilo "društvo za sve", vlade su se obavezale, kako je navedeno na Internet stranici UN, da stvore mrežu organizacija i aktivnosti koje promovišu socijalnu pravdu na nacionalnom, regionalnom i meðunarodnom nivou.\nDržave su prihvatile i obavezu da promovišu ravnomerni razvoj i omoguæe bolji pristup svojim resursima, kako bi bile stvorene jednake moguænosti za sve.\nZemlje èlanice prihvatile su i stav da privredni rast treba da prati promocija ravnoporavnosti i socijalne pravde, odnosno da otvoreno društvo mora biti zasnovano na društvenoj pravednosti i poštovanju ljudskih prava i sloboda.\nÈipliæ u poseti "Železnici Srbije"\nPovodom obeležavanja Meðunarodnog dana socijalne pravde ministar za ljudska i manjinska prava Svetozar Èipliæ kazao je danas da se graðani sa invaliditetom moraju poštovati.\nOn je prilikom posete "Zaštitnoj radionici" koja posluju u sistemu Javnog preduzeæa "Železnice Srbije" kazao da socijalna pravda predstavlja jednostavan i jasan pojam vrednosti, odnosno da su svim ljudima dostupne sve moguænosti koje društvo pruža.\nPrema njegovim reèima, "Železnice Srbije" kroz "Zaštitne radionice" promovišu ljude koji imaju odreðeni invaliditet, ali koji rade i tako se staraju o sebi.\n"Bez obzira na finansijsku situaciju nema i ne može biti opravdanja da se ovaj dan i ljudi kojima je on posveæen zaborave", ocenio je Èipliæ navodeæi da je za takve osobe neophodno pokrenuti više afirmativnih akcija.\nJP "Železnice Srbije" osnovale su Društvo za prevenciju invalidnosti i radno osposobljavanje invalida "Zaštitne radionice" koje upošljavaju invalide rada i osobe sa invaliditetom.\nOd 305 radnika, 47 su invalidi rada koji su invalidnost stekli radeæi na železnici, a u "Zaštitnim radionicama" zaposleno je 11 osoba sa invaliditetom izvan železnice i devet osoba sa invaliditetom u okviru programa Nacionalne službe za zapošljavanje.\n"Zaštitne radionice" imaju servise, radionice i prodajne objekte u Beogradu, Novom Sadu, Subotici, Nišu, Kraljevu, Užicu, Zajeèaru...\nGeneralni direktor "Železnica Srbije" Milovan Markoviæ kazao je da æe to preduzeæe nastaviti sa brigom o invalidima rada koji su invalidnost stekli tokom rada na železnici, a zatim i o osobama sa posebnim potrebama izvan železnica.\nKako je najavljeno, "Železnice Srbije" nameravaju da najveæe železnièke stanice opreme Indukcionim petljama, koje poveæavaju opseg èujnosti u objektima, èime bi se ponudila kvalitetnija usluga licima sa oslabljenim sluhom.\nDS za socijalno odgovornu državu\nPortparolka Demokratske stranke Jelena Trivan izjavila je da æe se DS èvrsto i beskompromisno zalagati za socijalno odgovornu državu.\n"DS smatra da nije nikada bilo više potebe za solidarnošæu iz razloga što æe ekonomska kriza koja je zahvatila ceo svet - pa i našu zemlju - produbiti još više jaz izmeðu bogatih i siromašnih i poveæati socijalna raslojavanja", rekla je Trivanova.\nPrema njenim reèima, država zato mora da uèini sve što je u njenoj moæi da zaštiti najsiromašnije ali i da spreèi nekontrolisano trošenje državnih resursa koji bi mogli da u teškoj situaciji budu iskorišæeni za pomoæ graðanima, privredi i opstanku društva.\n"Smatramo da je nedopustivo i nemoralno da se milionske sume troše nekontrolisano u državnim institucijama dok se u Srbiji umire od gladi ili hladnoæe", rekla je Trivanova.\n"DS æe se zalagati, èvrsto i beskompromisno, na socijalno odgovornoj državi što podrazumeva izmeðu ostalog i da svaka mera štednje, ma koliko teška i velika kriza bila, ne sme da znaèi smanjenje socijalnih davanja nego pre svega javne potrošnje", zakljuèila je ona.


Ovakvu najezdu pčela svet još NIJE VIDEO, ljudi u centru metropole panično bežali GLAVOM BEZ OBZIRA\nAgencije , N. K.\nPolicija je pre nekoliko dana bila prisiljena da blokira deo 43. ulice i Brodvej nakon dojave da je suncobran nad jednim štandom za prodaju hot-doga preplavio roj pčela.\nPogledajte u galeriji kako je to izgledalo.\nBilo je oko 40.000 pčela\nKako prenose američki mediji, veruje se da je oko 40.000 pčela doletelo onde iz košnica sa vrha jednog od menhetnovskih krovova zbog velike vrućine.\nPrizor privukao prolaznike i turiste\nNesvakidašnji prizor privukao je brojne prolaznike i turiste koji su se blizu Tajms Skvera zatekli u tom trenutku.\nPolicija odmah stigla na lice mesta\nPosebno odeljenje njujorških policajaca zadužen za pčele brzo je stigao na mesto događaja.\nSat vremena je trajala akcija\nNekoliko njih je, obučeno u zaštitna odela uz pomoć posebnog uređaja nalik usisavaču, u roku od sat vremena uklonilo ceo roj.\nPronađen im je novi dom\nU posebnom kontejneru 40.000 pčela je transportovano u novi dom na Long Ajlendu.\nNiko nije povređen prilikom ovog incidenta\nTokom ovog incidenta niko nije povređen, rekao je tamošnjim medijima portparol njujorške policije Sofija Mejson, uz osmeh dodavši da su pčele "jednostavno u vreme ručka sletele na po jedan hot dog".\nEKSPLODIRALA PARNA CEV U prasku na Petoj aveniji u Njujorku povređeno najmanje pet osoba (VIDEO)\nSTRAVIČAN PRIZOR Telo bebe plutalo po reci u Njujorku


Pokrеnuta aplikacija za svе bitnе informacijе u vеzi sa viruom COVID-19 | Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja\nPokrеnuta aplikacija za svе bitnе informacijе u vеzi sa viruom COVID-19\nUtorak, 28. April, 2020\nMinistarstvo za rad, zapošljavanjе, boračka i socijalna pitanja unaprеdilo jе vеb sajt aplikacijom putеm kojе građani mogu da dobiju svе važnе informacijе na jеdnom mеstu u vеzi sa virusom COVID-19.\nPorеd toga, aplikacija ćе biti dostupna i za android urеđajе putеm „Google Play“ prodavnicе.\nGrađani ćе na ovaj jеdinstvеni način moći da sе informišu o mеrama i načinima zaštitе od korona virusa, prilikom obavljanja dnеvnih aktivnosti, ali i tokom putovanja. Svi važni brojеvi tеlеfona nadlеžnih institucija bićе na jеdnom mеstu kao i uputstva o načinima samoprovеrе na korona virus.\nPutеm aplikacijе možеtе na jеdinstvеn način tražiti pomoć od jеdinica lokalnе samoupravе ukoliko vam jе potrеban doktor, hrana ili namirnicе.\nTakođе možеtе anonimno prijaviti Inspеkciji objеkat koji krši pravila o cеnama, zakon o radu ili sе nе pridržava zaštitnih mеra, ili MUP-u osobu koja krši narеdbu o kućnoj izolaciji. Na aplikaciji su dostupna i sva pravila koja važе za vrеmе policijskog časa.\nTakođе, ovim putеm mogu da sе prijavе svi oni koji žеlе da volontiraju i na taj način pružе pomoć onim građanima kojima jе to nеophodno.\nNajnovijе vеsti u vеzi sa aktuеlnom еpidеmiološkom situacijom bićе dostupnе građanima Rеpublikе Srbijе.\nPorеd toga javnosti su dostupni i svi važni akti rеsornog ministarstva donеti u vеzi sa еpidеmioploškom situacijom izazvanom virusom SARS-CoV-2.\n„Ova aplikacija jе donacija Ministarstvu kao pomoć građanima u borbi protiv korona virusa. Vеrujеm da ćе svе ovе informacijе dostupnе na jеdnom mеstu olakšati informisanjе, ali i pružiti pomoć onima kojima jе ona potrеbna. Žеlja nam jе da na jеdnom mеstu svi imaju mogućnost da sе informišu, dobiju pomoć, pitaju. Upravo zbog toga ovo prеdstavlja jеdinstvеn primеr koji vеrujеmo da ćе koristiti građanima“, istakao jе ministar Zoran Đorđеvić.\nJoš jеdnom podsеćamo da jе Ministarstvo pokrеnulo Vibеr kanal, prеko kojеg građani, koji su pristupili grupi, a trеnutno ih ima blizu 30.000, rеdovno dobijaju svе bitnе informacijе iz nadlеžnosti rеsornog Ministarstva.


plaža | Bolja Kostrena\nNakon što su 2018. godine u uvali Žurkovo i u dvorištu kostrenske osnovne škole postavljene prve dvije „pametne klupe“, uslijedilo je njihovo postavljanje i u lučici Podurinj te na obalnom putu ispod „Kostrenke“. Sve s ciljem da se suvremenom komunalnom opremom oplemene javne površine i uvede korištenje obnovljivih izvora energije za svakodnevne tehnološke potrebe. Zato te klupe imaju solarno napajanjePročitajte više\nPočetak svake ljetne sezone rezerviran je za obnovu, dohranu i uređivanje naših mnogobrojnih plaža, kao i svih infrastrukturnih sadržaja na njima – tuševa, rukohvata, stepenica, platoa za sunčanje i sl. Tako su uređene plaže Veli Jarak, Smokvinovo, Lumbortovo, Podumboka. Uređena je plaža Svežanj koja je dobila nove tuševe i kabinu za presvlačenje te vidikovac na kojem su postavljene posebno dizajniranePročitajte više


105.000,00 € 779.508,45 kn\nLijep stan u visokom prizemlju stambene kuće, u Duvanjskoj ulici, ukupne površine 78,62m2. Sastoji od kuhinje, blagovaonice, tri sobe, ostave/sobe, kupaonice, površine 63,20, spremišta 8,14 (obračunski 6,11m2), a stanu pripada i garaža površine 15,52m2 (obračunski 9,31m2). Grijanje je plinsko etažno, stolarija je pvc. Stan ima odvojeno brojilo za struju i plin, a vodomjer je za cijelu kuću s kontrolnim brojilima za svaki stan. Lijepa mirna lokacija 5 minuta od tramvaja, u blizini trgovina, dvije osnovne škole, doma zdravlja, tržnice Črnomerec. Stan je u potpunosti obnovljen 2015 (struja, voda, odvodnja, radijatori), ima puno prirodnog svjetla. Energetski razred D. Za preporuku.


Ako planirate putovanje... | Ekspres.net\nAko planirate putovanje...\nPred nama je još jedan period koji će obeležiti toplo vreme sa temperaturama u najtoplijem delu dana i preko 35 stepeni i zato se duža putovanja preporučuju u prepodnevnim satima do 11 časova, kao i posle 17.\nPrema poslednjim informacijama dobijenim od JP " Putevi Srbije", nema zadržavanja vozila na naplatnim stanicama, a iz Uprave granične policije od 5:15časova, nema zadržavanja na putničkim terminalima naših graničnih prlaza.\nUkoliko planirate put, krenite rano ujutru ili nakon 17 časova, kako biste izbegli najtopliji deo dana.\nPridržavajte se i sledećih savet, kako biste na svoje odredište stigli bezbedno:\n- ponesite ohlađenu vodu i lakšu hranu, da biste imali uz sebe ako naiđete na zastoj na putu\n- pravite češće pauze tokom putovanja\n- ako osetite umor ili vam se prispava obavezno zaustavite automobil i odmorite se\n- nemojte jesti tešku hranu\n- alkoh ne konzumirajte ni u minimalnim količinama\n- obucite se udobno\n- ukoliko koristite klima uređaj pazite da ne preterate da se ne biste prehladili\nvožnja putovanja saveti Putevi Srbije AMSS granična policija\nVozio kroz Beograd 160 km/h\nHronika 21.06.2021. 10:38


Peščanik Šta bi Izrael uradio u Hamasovoj koži? - Gideon Levy - Peščanik\nPosted By Gideon Levy On 23/08/2014 @ 06:00 In Ispod Slajdera,Prevodi,Tekstovi | Comments Disabled\nZamislite jedan strašan scenario: Hamas, ne dao bog, ubije Saru i Jaira Netanjahu, ženu i sina premijera. Drugi scenario, isto tako strašan: žrtve su Revital i Nadav Ganc, žena i sin načelnika generalštaba. Šta bi Hamas dobio od tih užasnih ubistava? I kako bi Izrael reagovao? Da li bi pristao na njihove zahteve? Da li bi javnost smirila strasti? Da li bi Izrael ikada oprostio?\nI šta bi Hamas dobio kad bi, ne dao bog, ubio premijera ili načelnika generalštaba? Zar im ne bismo našli zamene? Da li bi se Izrael odrekao svog rukovodstva? Pognuo glavu pred ubicama svojih lidera? Da li bi Izrael požurio da im izgradi morsku luku i aerodrom u Gazi?\nKo god je odlučio da pokuša da ubije Muhameda Deifa i uspeo da ubije Vidad, njegovu ženu, i Alija, njegovog sina (osmomesečnu bebu), nije tako razmišljao. Izraelci nikad ne vole da se stave u tuđu kožu i razmisle šta bi se desilo da su na njihovom mestu. To je deo naše dehumanizacije i satanizacije Palestinaca. Ubistvo njihovih vođa i komandanata? Legitimno. Ubistvo naših? Monstruozna strahota. Kako se to uopšte može porediti?\nOdgovorni za ubistvo članova porodice Deif tražili su pobedničku sliku, ili makar bolnu fotografiju, dovoljno bolnu da zaustavi granate. Ali efekat je bio i uvek će biti suprotan. Ova akcija će samo pojačati otpor, ekstremizam i odlučnost, baš kao što bi se desilo u obrnutom slučaju, ubistvom izraelskog lidera.\nRat koji je počeo od „karte bola“ koju je izradilo ratno vazduhoplovstvo, sa bombardovanjem „operativaca Hamasa“ – što je začudno fleksibilan termin koji je obuhvatao bombardovanje kuća i porodica jednog direktora bolnice i šefa policije – zahtevao je srećan kraj. Moralno pitanje bombardovanja kuće sa svim njenim stanarima, pokušaj ubistva Deifa i ubijanje njegove žene i bebe – zar oni nisu nevini? – danas u Izraelu izazivaju samo cerekanje. Ako pitanje morala ostavimo po strani, jer se ne čuju zahtevi da se ono postavi, šta je sa razumom? Ni to nije široko dostupna roba. Da ne pominjemo učenje lekcija iz promašene istorije ciljanih ubistava. Ako narod hoće ubistvo – zašto mu ga ne bismo dali?\nPalestinski odgovor na ubistvo Deifove supruge i sina biće potpuno isti kao što bi bio izraelski u obrnutoj situaciji. Osveta i odmazda. Videli smo to u baražnoj vatri u utorak i ponovo ćemo videti narednih dana. Neće biti zamene za Deifovu ženu i dete, ali sigurno ima zamene za Deifa – kao što je bilo i za njegove prethodnike, žrtve izraelskih ciljanih napada tokom više generacija.\nNijedna zamena nije bila umerenija od svog prethodnika. Abdel Aziz al Rantisi nije bio umereniji od Ahmeda Jasina, Deif nije umereniji od Ahmeda Džabarija, a naslednik Jahje Ajaša nije bio Mahmud Abas. Nijedan atentat nije popravio situaciju. Izrael je samo nizao skalpove na pojas, u lažnom prikazivanju trijumfa. Izrael od toga nije dobio ništa sem krvoprolića, želje za osvetom i mržnje. Ali zašto bi Izrael učio iz svoje prošlosti? To bi bilo previše razumno i logično.\nKao ispljunuta žvaka zalepljena za đon, ovaj rat se lepi za Izrael i Gazu i nikako da se otkači. Kraj mu se ne nazire, nema zaključka. Atentat od utorka samo ga je produžio.\nNiko ne zna šta na koje je uslove izraelska delegacija pristala u Kairu i, jednako neobjašnjivo, niko ne zna šta je odbila. Utisak koji se pomalja iza dimne zavese jeste da Izrael nije pristao da Gazi da nešto značajno, ako joj je bilo šta dao, i da je Hamas u očiglednoj frustraciji reagovao granatiranjem.\nIma i drugih (imaginarnih?) scenarija. Na primer, Izraelu se ukazala prilika da ubije Deifa, pa je odustao od ustupaka, pripremajući teren za najbolju pobedničku fotografiju. Ali, šta je postignuto? Ništa. Nema zatišja, nema čak ni montirane pobedničke fotografije, samo još krvi i odmazde.\nURL to article: https://pescanik.net/sta-bi-izrael-uradio-u-hamasovoj-kozi/


Gej strejt alijansa | GSA | Aktivnosti\nJanuar 2008. – GSA tokom predizborne kampanje za predsedničke izbore u Srbiji organizuje akciju „Predsednički hotline“ u kojoj je poslala upitnike svim kandidatima i kandidatkinjama za predsednika sa pitanjima o njihovim stavovima o pravima LGBT populacije u Srbiji i usvajanju Zakona o zabrani diskriminacije. Takođe je organizovala i telefonsko pozivanje izbornih štabova gde su volonteri/ke GSA postavljali pitanja da li su kandidati/kinje odgovorili na upitnik i da li nameravaju. Na upitnik su, direktno ili na pitanja medija, odgovorili svi kandidati/kinje osim tadašnjih favorita u izbornoj trci Borisa Tadića i Tomislava Nikolića.\nMart 2012. – GSA pokreće kampanju “Bitno je!“ sa ciljem da pozove LGBT osobe, njihove roditelje, rođake, prijatelje i druge građane, da u što većem broju izađu na izbore i glasaju za one političke opcije koje se zalažu za poboljšanje položaja LGBT populacije, ravnopravnost i poštovanje ljudskih i manjinskih prava. Kampanja je u toku i trajaće do završetka drugog kruga predsedničkih izbora.


Autor Guest, za destinaciju Nesebar,18 jul 2004\nSavrsen grad, sa starim delom na ostrvu spojenim zemljouzom sa kopnom. Ima juznu plazu i severnu koja je ustvari Suncev breg i gde pocinje stotinu hotela.\nJedini promasaj su nase agencije koje se trude da vam zagorcaju zivot sa prevozom, losom organizacijom, a i smestajem koji nije uvek adekvatan (iskustvo mog pase i svastike) dok je moje vise nego odlicno.\nVodite racuna o privatnim menjacnicama koje imaju mnogo nizak otkupni kurs od 1,195 leva za evro, a na vecini mesta je od 1,9 do 1,94. Kad vidite tablu od menjacnice merodavno je ono sto pise u rublici KUPUVA, a ako to ne pise produzite dalje i istrazujte dok ne nadjete povoljan kurs.\nOno sto vam lici na kineske stvari nemojte kupovati tamo, jer je kod nas jeftinije, ali stvari lepo upakovane i njihovi proizvodi su jeftiniji. Od prehrane, skuplje im je samo voce i poneko povrce, nego kod nas ako sami spremate hranu, a sve ostalo i nalivna bira (ako se hranite u restoranima) je jeftinije.\nPozdravljam vas, a ako imate neko pitanje, javite se na profesor@absolutok.net , a u temu stavite Nesebar\nAutor Guest, za destinaciju Paralija,13 jul 2004\nDatum boravka: 30.06.2003.\nParalija je preplavljena turistima iz nase zemlje, Makedonije, Poljske, Slovacke.\nMore je sjajno, i ne sumnjam da cete se lepo provesti, ako imate dobro drustvo... a ako nemate, verujem da cete upoznati mlade i srdacne turiste koje tamo dolaze...\nBez obzira sto nema mnogo atraktivnih mesta za izlazak, moj opsti utisak je odlican - bas zbog finih ljudi koje sam tamo upoznao i neke topline i energije koje Paralija nosi.\nJedan savet - lepse je na plazi Olimpic Beacha, plaze Paralije su zaista krcate...\nAutor Guest, za destinaciju Šarm el Šeik,12 jul 2004\nDatum boravka: 30.06.2004.\nnije toliko luksuzno kao što sam očekivao\nAutor Guest, za destinaciju Herceg Novi,3 jul 2004\nH.Novi jedna od nalboljih lokacija u C.G.Za mene sada najbolja.Kazu lose plaže NE nisu loše već savim uredne i nude sve dnevne potrbe.Evo i ove godine tražim samoH.Novi jer ko jednom dodje dolazi stalno.Najbolja je Plaža mislim hotel.Ma ljudi to nije skupo kad sve saberete.Ocena 10.\nAutor Guest, za destinaciju Kušadasi,26 jun 2004\nNeverovatno koliko dobro mozete da uskladite dobar soping sa malo novca, dobar provod i odmor, razlicite vrste hrane, pica i plaza...mesto za svakog. Zao mi je sto u opisu nema hotel kurdoglu jer se u njemu moze boraviti sa jako malo para a usluga je all inclusive.\nAutor Guest, za destinaciju Platamon,25 jun 2004\nplatamon je malo mesto sa mnogo turistickog sadrzaja.dobra lokacija,najblizi gradovi su larissa,katerini i solun.velika pescana plaza koja se proteze do susednog mesta nei pori.p-uno kafica i diskoteka.znamenitosti,vizantijska tvrdjava na brdu iznad platamona.\nAutor Guest, za destinaciju Paralija,24 jun 2004\nParalija se nalazi u blizini grada Katerini(oko 6km).U Paraliji ima svega(taverni,butika,diskoteka kafeterija.......)Duga peščana plaža koja se blago spušta u more,karakteristika je ovog mesta.\nDatum boravka: 31.05.2003.\nAutor Guest, za destinaciju Paralija,23 jun 2004\nBila sam sa porodicom proslo leto u Hurgadi!!Kao prvo Hurgada nije grad to je selo ,nema kafica, ima neka diskoteka za strance sa belim plasticnim stolicama..to je lux!! Nema sta da se vidi.. sve je prljavo..tamo nema ni psa ni macke ...ptice na ulici..valjda ih mestani pojedu. Vlada opsta glad medju stanovnistvom...tuga opsta..mini autobusi puni egipcana su ulepljeni,nigde niste bezbedni..vodic ce vam odmah skrenuti paznju da se krecete u grupama..to vam nece reci u agenciji ... Sto se hotela tice bili smo u hotelu sa pet zvezdica van grada..sto je super "Sun Rise" smestaj je bio super ali ...svo povrce je samo blansirano dakle krompir je skroz sirov.Termicki ne obradjeno voce i povrce se ne preporucuje..izaziva stomacne tegobe..pa i infekcije,visoke temperatute!Dakle oprez sa hranom!!Najbolje da se informisete kod epidemiologa u higijenskim zavodima...sto sam ja sa dvoje male dece i ucinila pa umalo da odustanem od puta!!Moze da se putuje uz veliku opreznost! Sto se tice ostrva....u Hurgadi idu svi na RAJSKO OSTRVO..ha ha ha pesak..pesak..pesak..i nista vise Nece bas ljudi da priznaju da su im uzete pare a...kad tamo?Sat vremena cekate da sidjete sa brodica..uz pomoc takvih merdevina da ako ste slucajno poveli dete morate da ga nosite jer nema teorije da samo sidje... Nema kafica na ostrvu pa ako niste poneli sok...a na brodu dobijete samo jedno pice..a nema ni da se kupi!! Mogla bih vam pisati do sutra.. Trazite da vidite slike grada!! Ako se razbolite..kao sto se desilo sa njih 30-ak proslog leta..bicete smesteni u bolnicu..to ima... a osiguranje ce da zove da sve to proveri jer nece verovati da je to moguce!!! O avionu i da ne pricam!! U konvojima se ide do Kaira...milicija vas prati radi bezbednosti.. U muzeju u Kairu mozete da slikate i snimate...ako vam turist.vodic kaze da to ne radite to znaci da radi na crno..a to je tamo strogo zabranjeno!! Mislim da je ovo dovoljno... Pročitaj više...\nStranica 551 od 552 Destinacije sa utiscima putnika


Srednja skola Vuksan Djukic Mojkovac\nSpisak nastavnog osoblja školske 2017/2018\nStručni aktivi i sekcije\nJUSMŠ „Vuksan Đukić” - Mojkovac\nIstorijat razvoja škole\nJU Srednja mješovita škola „Vuksan Đukić” je ustanova za sticanje opšteg i stručnog obrazovanja za rad i dalje školovanje na nivou trećeg i četvrtog stepena stručnosti.\nRezultatima svoje prakse, nizom novina u radu, škola je na najbolji način našla svoje mjesto u preobražajima našeg društva, izrastajući u savremenu školu. Smještena na lijepoj lokaciji, uzdignutoj terasi Mojkovca iznad Tare, okružena zelenilom borova i drugog drveća, sa unutrašnjom umjetničkom dekoracijom zidova, stazama, igralištima, fiskulturnom dvoranom i učeničkim restoranom sa kuhinjom, Srednja škola „Vuksan Đukić” dočekuje učenike i nastavnike budeći u njima osjećanje da je škola mjesto gdje se uči, usvajaju nova saznanja i istine i živi život ispunjen naukom i stvaralaštvom.\nPrvi počeci današnje škole vezuju se za razvoj same opštine. Nastankom drvnog kombinata „Vukman Kruščić” javlja se potreba za kvalifikovanom i školovanom radnom snagom. Zbog potreba industrijske prerade drveta 1951.godine osniva se Škola učenika u privredi.\nOtvaranjem rudnika olova i cinka i daljim industrijskim razvojem opštine , Škola mijenja naziv 1966.godine u „Centar za stručno obrazovanje radnika” i useljava se u novi objekat izgrađen od drveta - baraka. Objekat je izgrađen uglavnom dobrovoljnim akcijama građana.\nDo 1973.godine Centar je okupljao omladinu za obrazovanje kvalifikovanih radnika za potrebe opštine i šire društvene potrebe ( metalci, električari, floteri, rudari-kopači, trgovci, ugostitelji, stolari i uslužne djelatnosti).\nU sastavu Centra 1973.godine formirana je Gimnazija kada i zvanično ŠUP prelazi u Centar, a čija se zadnja generacija završila školske 1978/79.godine.\nZbog pomanjkanja prostora u baraci, Centar je od 1977 do septembra 1979.godine koristio, za potrebe odjeljenja Gimnazije, prostorije Osnovne škole „Dragan Jovanović”, radeći u trećoj smjeni.\nIzgradnja nove Školske zgrade počela je 1977.godine, a završena je 1. oktobra 1979.godine. Od 1992.godine Škola nosi naziv JU Srednja škola „Vuksan Đukić”, a od 2004.godine JU Srednja mješovita škola „Vuksan Đukić”.\nIako relativno mlada i prolazeći različita iskušenja, nemaštinu i nedaće, izborila se za istaknuto mjesto u našem školstvu i može se ponositi svojim doprinosom našoj kulturi, nauci i privredi.\nJUSMŠ „Vuksan Đukić”\nDirektor: 050 470 068\nSekretar: 050 472 380 (tel/fax)\nDan škole: 9. Maj\n➥ Pravilnik za postupanje JUSMŠ prilikom sprovođenja postupka nabavki male vrijednosti\n➥ Pravilnik za postupanje JUSMŠ prilikom sprovođenja postupka hitnih nabavki\nCopyright © srednjamojkovac.me. All Rights Reserved.


Egoisti iz Evropske unije | Evropa | DW | 14.05.2015\nEgoisti iz Evropske unije\nEvropska komisija naišla je na otpor predlogu o raspodeli izbeglica po zemljama EU kako bi se teret njihovog zbrinjavanja ravnomerno rasporedio na sve članice. „Takav sistem treba usvojiti“, smatra Kristof Haselbah.\nPredlog je odbijen i pre nego što ga je Evropska komisija predložila. Čitav niz zemalja uhvatila je panika kada su čuli da moraju da prihvate više izbeglica. Pri tome je dosadašnji tzv. „Dablinski sistem“ – propao. To znači da izbeglice podnose zahtev za azil u onoj zemlji Evropske unije na čije su tlo prvo kročili. Zbog svog geografskog položaja na Sredozemlju, preko kojeg uglavnom dolaze izbeglice, to su pre svih Italija, Grčka i Malta. Teoretski to znači da se o skoro svim zahtjevima za azil brine samo mali broj južnih zemalja-članica Unije. One su se s pravom tome usprotivile, dok istovremeno mnoge zemlje na severu EU ne vide razlog da se u postojećim pravilima bilo šta menja.\nPlašenje lošim tretmanom\nZbog sve većeg talasa izbeglica, pojedine pogođene zemlje prešle su na sasvim drugi sistem. Italija je izbeglice svesno slala na sever Evropske unije, tamo gde je većina u stvari i želela da ide. Grčka i Bugarska svesno su se potrudile da potražioci azila u prihvatnim centrima imaju loš tretman tako da su humanitarne organizacije savetovale njihov odlazak na sever. Tako su te zemlje za svoje sramotno ponašanje praktično „nagrađene“. Komisija je imala zadatak da se pobrine za poštovanje zajedničkih standarda koje su svi dogovorili. Velika Britanija i Irska ponovo se drže podalje od Šengenskog prostora, Lamanš im pruža dodatnu barijeru za zaštitu od izbeglica.\nČeška prihvatila 70 Sirijaca\nTako se došlo do toga da je samo deset zemalja-članica Evropske unije prihvatilo tri četvrtine ukupnog broja izbeglica. Po apsolutnim brojkama, Nemačka je primila najveći broj izbeglica, a poredeći sa brojem stanovnika – Švedska. Zbog toga i raste pritisak da se izbeglice ravnomerno rasporede po svim zemljama-članicama Unije. Ideja Evropske komisije da se izbjeglice rasporede po broju stanovnika, privrednom razvoju i broju nezaposlenih je razumna.\nKristof Haselbah, DW\nMeđutim, od toga vjerovatno za sada nema ništa. Velika Britanija, Irska i Danska su, kao i Poljska, Baltičke zemlje, Mađarska, Češka i Slovačka, izrazile svoju zabrinutost. Češki premijer Bohuslav Sobotka kaže: „Svaka vlada najbolje zna šta može da pruži u okviru programa zajedničke solidarnosti“. On je takođe istakao da je njegova zemlja prihvatila sedamdeset izbeglica iz Sirije. Sedamdeset! Mađarski premijer Viktor Orban izjavljuje da je čitav taj plan „ludorija“ i lakonski dodaje da njegova zemlja ne želi multikulturno društvo. Tačka. Za njega je to tako jednostavno.\nSvi žele da se ograde\nInteresantno je da su sve vlade jedinstvene u tome da Evropska unija treba da poradi više protiv krijumčara ljudi i da se izbeglice moraju spasavati od utapanja u Sredozemlju. U stvarnosti, pre je reč o ograđivanju od izbeglica, nego o životima ljudi. Britanska ministarka unutrašnjih poslova Tereza Mej je bar iskreno rekla da Evropska unija mora da brodove koji dolaze preko Sredozemlja, vrati u severnu Afriku – to je australijsko rešenje koje je, prema shvatanju tamošnjeg premijera Tonija Ebota „spasilo“ mnoge ljude, pre svega one koji su nameravali da u Australiji zatraže azil. Evropska unija ne može tako jednostavno da se ogradi kao Australija i takva ideja nije politički sprovodljiva.\nBroj izbeglica će se povećavati. Naravno da Evropska unija ne može sve da ih prihvati. Ona mora da reaguje mešavinom represivnih, razvojno-političkih i humanitarnih mera. Bilo kako bilo, problem raspodele izbeglica ostaje. Baš kao što ne bi smelo da se dogodi da geografski položaj neke zemlje odlučuje o tome koliko bi izbeglica ona trebalo da primi, isto tako ne bi trebalo ni da evropska izbeglička politika zavisi od velikodušnosti pojedinih zemalja.\nPovezani sadržaji Evropa, Sirija, Avganistan, Kosovo, Evropa\nKljučne reči Evopska unija, izbeglice, Evropska komisija, Evropa\nTrajni link https://p.dw.com/p/1FPYe\nSela im umiru, ali izbeglice ne primaju 10.12.2018\nRiače i Kamini – dva mesta u Italiji poznata po prilično uspešnoj integraciji izbeglica u svoje seoske zajednice. Ali popularni gradonačelnik Riačea platio je visoku cenu za svoj angažman. Sada strahuju i u Kaminiju.