Prolećna hidratacija lica - nega kože tokom najlepšeg godišnjeg doba - Dr Wolfin\nProlećna hidratacija lica – nega kože tokom najlepšeg godišnjeg doba\nPosted on 25.02.2020. 19.02.2020.\nHidratacija lica je tema aktuelna tokom cele godine, a na prelazu godišnjih doba je naročito važno da joj se posveti posebna pažnja, kako bi se koža optimalno prilagodila novim uslovima i temperaturama. Kako celo telo zahteva detoksikaciju, tako i lice ima svoje potrebe.\nBez obzira na to da li imate osetljivu ili nešto otporniju kožu, hidratacija kože je obavezan deo pripreme za proleće, pa bi trebalo da obratite pažnju na nekoliko stvari koje će lice uspešno “izvući” iz šalova, visokih kragni i svega što ga je skrivalo tokom hladne zime.\nZašto je važna prolećna hidratacija lica i kako je primenjivati?\nHidratacija lica je jedan od najvažnijih aspekata nege, koji višestruko utiče na to kako izgledamo, ali i kako se osećamo. Kako je upravo lice to koje ostavlja prvi utisak o osobi, važno je da se pobrinete da ono uvek izgleda hidrirano i zdravo, a naročito nakon zime čiji specifični vremenski uslovi “umore” lice i oduzmu koži sjaj.\nOsim što će oporaviti kožu od hladnih vremenskih uslova, prolećna hidratacija lica će usporiti proces starenja, otkloniti toksine sa kože i preduprediti akne i depigmentacije. Najbolja stvar kod hidratacije lica je ta što ovakav tretman možete primenjivati kod kuće u sopstvenoj režiji, uz samo nekoliko kvalitetnih preparata koji optimalno deluju na kožu lica.\nZa ove rituale nege uvek se možete osloniti na dr Wolfin proizvode namenjenje hidrataciji kože, koji ujedno garantuju potpuno prirodan i zdrav tretman vašeg lica. Evo odakle bi trebalo početi.\n#1 Priuštite koži lica dobar piling i kvalitetne kreme\nProlećna hidratacija lica počinje kvalitetnim pilingom čija je svrha da ukloni odumrle stanice na licu i očisti površinski sloj kože. Možda se taj površinski sloj, isušeni sloj kože na licu ne vidi na prvi pogled, ali sigurno je da ni vaše lice nije ostalo imuno na vetar, hladnoću, pa i stres, što je ostavilo traga i na koži lica.\nTek kada primenite kvalitetan piling uz nekoliko osvežavajućih maski za lice, primetićete na licu onaj sjaj koji se skoro potpuno izgubio tokom zimskih meseci. Nakon što ste otklonili mrtve ćelije sa površine kože, ona je spremna za dalju negu, jer sada može u potpunosti da iskoristi sve sastojke iz kreme koju ćete koristiti duži period. Prirodne kreme sa kvalitetnim sastavom, koje sadrže prirodna ulja visoke efikasnosti su izbor sa kojim nećete pogrešiti. Preporuka je da se odlučiti za kremu namenjenu dubinskoj hidrataciji, koja će vašem licu priuštiti adekvatan tretman na prelazu godišnjih doba.\n#2 Zaštite kožu od sunca i drugih spoljnih nadržaja\nZnamo da su sunčani dani sve što želite nakon duge zime i tmurnog vremena, ali naglo sunčanje može biti štetno za kožu, jednako kao i vetar i drugi spoljni faktori koji utiču na njeno isušivanje.\nPre nego što se smestite u baštu nekog kafića i počnete da upijate sunce, savetujemo da se zaštitite kvalitetnim preparatima sa uljem maline ili uljem jojobe u svom sastavu, jer je naučno potvđeno da ovo ulje efikasno štiti kožu od svih spoljnih uticaja, uključujući i sunčanje.\nNaravno, u ovu svrhu možete upotrebiti i klasične kreme za sunčanje, a sunčane naočare, flašica vode i poneka voćka će savršeno upotpuniti ovaj mali tretman nege koji priuštite koži prilikom prolećnog sunčanja.\n#3 Hidratacija kože zahteva i negu usana\nNega lica u proleće podrazumeva više od T zone kojoj obično pridajemo najviše pažnje. Naravno, mislimo na usne koje zahtevaju posebnu hidrataciju i negu kako bi ostale nežne i zdrave.\nRazlog više da se usnama posvetite malo više je taj što se one ne regenerišu tako brzo kao koža, pa je na usne ponekad potrbeno naneti balzam više puta u toku dana, dok na lice kremu nanosite obično jednom ili dva puta dnevno.\nIako hidratantne kreme mogu donekle zaštiti usne i sprečiti njihovo isušivanje, one nisu dovoljne za regeneraciju koja im je nephodna. Zato vam je potreban kvalitetan prirodni balzam sa laganom formulom, bez hemijskih, agresivnih supstanci. Balzam nanosite više puta dnevno, tako da potpuno predupredite isušivanje, dehidraciju i ispucalost usana.\n#4 Negujte predeo oko očiju\nDeo svakodnevnih rituala nege, pogotovo u vreme kada nastupa proleće, trebalo bi da bude i posebna nega predela oko očiju. Svi znamo koliko je ovaj deo osetljiv na spoljne nadražaje, ali i na godine, budući da se znakovi starenja, stresa ili umora najpre vide kroz sitne borice koje se na ovom delu pojavljuju.\nKako bi se proleće na vašem licu odrazilo na najbolji mogući način, neka se u vašem neseseru uvek nađe krema sa većim udelom hijaluronske kiseline. Ovakav proizvod će na pravi način negovati područje oko očiju i učiniti da celokupna hidratacija lica pred proleće bude kompletna.\n#5 Hidratacija i nega lica nije potpuna bez zdrave ishrane\nO lepom i negovanom licu je teško govoriti, a izostaviti pri tom zdrav način ishrane. Sve vitamine koje ste konzumirali tokom zime da biste predupredili prehladu, potrebni su vam i u proleće. Prolećna nega lica ne podrazumeva samo kreme i kozmetiku, već i kvalitetne namirnice koje se konzumiraju na dnevnom nivou.\nOno što unosimo u organizam u velikoj meri se održava na kožu, pa sa dolaskom lepših dana ne bi trebalo zanemariti zdravu ishranu koja uključuje mnogo svežeg voća i povrća, kao i barem 2l vode dnevno, koja naročito dobro utiče na čišćenje lica od akni i vraćanje starog sjaja na koži.\nUz kvalitetne preparate, dovoljno sna, mnogo vitamina za kožu i svest o tome koliko lice zahteva brige na dnevnom nivou, prolećna hidratacija kože pružiće vam lep izgled i zdrav sjaj koji će vas učiniti lepšim i bez trunke šminke. Uživajte u prolećnim danima u svom najlepšem izdanju!\nPrethodni članakUlje avokada u kozmetici – zašto bi trebalo koristiti avokadovo ulje11.02.2020. - Od drwolfin\nSLEDEĆI ČLANAKLoše navike u šminkanju koje štete koži11.03.2020. - Od drwolfin


Pružanje brzog odgovora, podrške i integracije za tražiteljice azila – Fondacija CURE\nPružanje brzog odgovora, podrške i integracije za tražiteljice azila\n22 Aprila, 2021 23 Aprila, 2021 cure\nFondacija CURE u saradnji sa CARE International Balkans trenutno radi na implementaciji jedne inicijative s ciljem ojačavanja kapaciteta i olakšavanje procesa integracije mladih žena i djevojčica u bh. društvo. Projekat daje priliku integisanja mladih žena i djevojčica u bh. društvo kroz radne navike i atmosferu sa osiguranom uzastopnom podrškom.\nKljuč što efikasnije integracije je u u obliku obaveze kao dio radne navike tako da ovim projektom Fondacija CURE osigurava prostor gdje se radna navika može ostvariti kroz oblik volontiranja. Fondacija CURE planira da kreira radne zadatke u okviru mogućnosti i znanja korisnica a u cilju zadovoljavanja njihovih interesa.\nPlaniramo da keiramo program koji bi uključivao i rad u kancelarijama Fondacije CURE i terenski rad kako bi korisnice uspješno razmjenivale znanja i iskustva potrebna za osigurano samoosnaživanje. Svakako smatramo da je bh. društvo potrebno da bude otvoreno za promjene kako bi se proces integracije odvijao što bolje.\nFondacija CURE uvijek cilja ka osnaživanja žena te vjerujemo da ćemo upravo sa ovim projektom ostvariti uspješno okruženje za zdravo, edukativno i raznovrsno iskustvo. Sa završetkom projekta, korisnice će imati jasniju viziju svoje uloge u bh. društvu te će biti edukovane na temu prava žena u BiH, funkcionisanje civilnog sektora u BiH, imati jasniji uvid u pravni okvir BiH iz perspektivne Zakona o ravnopravnosti spolova, zakona o zabrani diskriminacije, porodičnog zakona te međunarodnih dokumenata.\nCARE International Balkans pruža podršku ovoj inicijativi u sklopu projekta Podrška izbjeglicama, migranatima i azilanatima u Bosni i Hercegovini.\n← FILIPOVIĆ-HADŽIABDIĆ: GENDER PITANJA NE ZADIRU U OBLAST NACIONALNIH INTERESA\nFondacija CURE objavljuje poziv za dostavu ponuda za autora/icu istraživanja postojećih politika i programa zapošljavanja na nivou FBiH za socijalno marginalizovane žena →


Milorad Čavić (1984)\nPONOS SRPSTVA « ZASLUŽNI SRBI « Sportisti « Milorad Čavić (1984)\nAutor Tema: Milorad Čavić (1984) (Pročitano 13777 puta)\n« poslato: Mart 26, 2011, 10:06:07 pm »\nMilorad Čavić rođen je 31. maja 1984. u Anahejmu, Kalifornija, SAD. Završio je političku ekonomiju na čuvenom Univerzitetu Kalifornije u Berkliju.\nPlivanje trenira od detinjstva. Član je beogradskog Partizana. U periodu od 12. decembra 2003. do 26. marta 2004. bio je nosilac svetskog rekorda (50.02 s) na 100 m delfin (u malim bazenima) koji je postavio na Evropskom prvenstvu u Dablinu 2003. godine, koji se i danas vodi kao evropski rekord. Na istom takmičenju osvojio je srebrnu medalju u trci 50 m slobodnim stilom. Na Evropskom prvenstvu u Helsinkiju u decembru 2006. godine odbranio je titulu prvaka Evrope u trci 100 m delfin, a osvojio je i drugo mesto u disciplini 50 m slobodno. Na sledećem Evropskom prvenstvu u Debrecinu, 14. decembra 2007, odbranio je titulu prvaka Evrope u istoj disciplini, sa isplivanim pobedničkim vremenom 50.53 s., a 16. decembra, osvojio je i titulu prvaka Evrope u discipilini 50 metara delfin rezultatom 22.89 s.\nNa Evropskom prvenstvu u Ajndhovenu u martu 2008, Čavić je osvojio zlatnu medalju u disciplini 50 m delfin stilom, oborivši dva puta u dva dana evropski rekord. Evropska plivačka federacija je Čavića diskvalifikovala sa daljeg takmičenja u Ajndhovenu, uključujući i trku na 100 m delfinom u kojoj je bio apsolutni favorit, zato što je prilikom primanja medalje nosio majicu sa natpisom "Kosovo je Srbija".\nDeo teksta preuzet sa: Pravoslavlje\n« Odgovor #1 poslato: Mart 26, 2011, 10:08:17 pm »\nSKANDALOZNA ODLUKA EVROPSKE PLIVAČKE FEDERACIJE\nKAZNA ČAVIĆU BRUKA EVROPI\nMilorad Čavić diskvalifikovan je sa Evropskog šampionata u Ajndhovenu, jer je nosio majicu sa natpisom\n"Kosovo je Srbija". Najbolji srpski plivač majicu sa ćiriličnim natpisom nosio je na ceremoniji dodele medalja, nakon što je osvojio zlato u disciplini 50 metara delfin i postavio novi evropski rekord (23,11 sekundi).\nOrganizatori takmičenja naveli su da je srpski plivač "na ceremoniji proglašenja pobednika u disciplini 50 metara leptir stilom napravio čist politički potez i prekršio kodeks o bezbednosti na događajima koje organizuje LEN". Pored Miloradove suspenzije, panel za disciplinska pitanja i sporove ujedno je kaznio Plivački savez Srbije sa 7.000 evra.\n■ Ovakva odluka je presedan, nikad nijedan plivač nije kažnjen na ovakav način! Čavić nije učinio ništa loše, nikog nije uvredio na bazenu ni oko njega, nijednu vladu zapadnih zemalja. Kosovo nije država, nije članica UN, EU, niti je član Plivačke evropske federacije. On je nosio tu majicu i ranije, ali niko mu nije skrenuo pažnju niti se razmišljalo da to može bilo kome da zasmeta sve dok nisu stigle instrukcije sa Kosova. Čavića su organizatori videli sa zastavom i u toj majici kad se spremao da izađe na pobedničko postolje, ali ga niko nije upozorio da to ne čini. Ako je time prekršio neko pravilo, bili su dužni da ga upozore, ali to niko nije učinio — kaže za "Blic" predsednik Plivačkog saveza Srbije Dušan Dimitrijević.\nOn kaže da se PSJ neće pomiriti sa odlukom LEN i da će i dalje protestovati. Naš savez je danas posle podne još čekao obrazloženje kazne iako je trebalo da ga dobiju još u devet ujutro.\n■ Nećemo sada stati. Postoji jedna tačka u pravilniku u kojoj se kaže da imamo pravo na žalbu, ali apsurd je jer je rok za podnošenje 21 dan. Apelovao sam na predsednika LEN da Čavićev potez nije politički akt, da je to čisto poruka podrške našem narodu. Odlučili smo da ne povučemo ekipu sa EP jer ne bi bilo fer prema ostalim takmičarima koji su ovde došli po olimpijsku normu. Pored toga, plašimo se da bi nam LEN oduzeo domaćinstvo Evropskog prvenstva za juniore u plivanju i u vaterpolu. Inače, Holanđani su napravili niz propusta u organizaciji, samo jedan od njih je da su prilikom proglašenja Čavića za šampiona Evrope podigli pogrešnu zastavu. Stavili su trobojku bez srpskog grba, pa je to u tom trenutku mogla biti i ruska zastava - dodao je Dimitrijević.\nČavić: Hvala svima na podršci\nNajbolji srpski plivač Milorad Čavić nije pao u depresiju već je posle diskvalifikacije sa EP najavio nove pobede.\n■ LEN je odlučio da me suspenduje i kazni moju federaciju. Stvari nisu išle kako sam se nadao i žalim što neću biti u mogućnosti da uradim nešto veliko u trci na 100 metara delfin, pošto znam da bih to mogao. Vreme je da ovo ostavim iza sebe i okrenem se sledećem velikom takmičenju. Želim da se koncentrišem na Olimpijske igre i dam sve od sebe u završnim pripremama za Peking. Hvala svima na podršci — kratko je na svom sajtu napisao prvak Evrope i rekorder na 50 metara delfin.\nAutori: T. D., A. A., G. G. | 22.03.2008.\n« Odgovor #2 poslato: Mart 26, 2011, 10:35:16 pm »\nNAJBOLJI AMBASADOR SRBIJE\nNiko od nas nije sanjao da postupak jednog sportiste, njegov lični čin, može da bude jaka odbrana našeg Kosova i Metohije, najbolji marketing za Srbiju u svetu i snažan podstrek poljuljanom nacionalnom ponosu. Ćirilični natpis na crvenoj majici postao je globalna medijska tema. Vedri mladić, do tada poznat samo po svojim plivačkim uspesima, pred celim svetom bez stida i oklevanja predstavio se pre svega kao — Srbin. Iako nikada nije živeo u otadžbini, a ćirilicu je naučio tek pre četiri godine, primajući medalju za svoju najbržu trku, mislio je na Kosovo i Metohiju.\nPo kratkom postupku, Milorad Čavić suspendovan je sa Evropskog šampionata u Ajndhovenu zbog "jasne političke poruke". Ovu odluku je donela disciplinska komisija LEN, a novinarima je predstavljena u vidu saopštenja u kome se kaže: "Komisija je saslušala izjave organizatora, koji su podneli zahtev za sankcionisanje i članove srpske delegacije i zaključila da je majica koju je nosio Milorad Čavić sadržala jasnu političku poruku, što nije u skladu sa LEN pravilnikom koji se odnosi na zaštitu i sigurnost na takmičenjima pod okriljem LEN. Komisija je u skladu sa tim odlučila sa suspenduje Milorada Čavića. U nastavku takmičenja neće imati pravo da pliva u pojedinačnoj konkurenciji. Takođe srpska plivačka delegacija je kažnjena sa sedam hiljada evra i dužna je da plati sve troškove zasedanja disciplinske komisije".\nPosle prvog šoka koji je doživeo kada je čuo za potpuno neprimerenu kaznu, Milorad Čavić je smireno rekao:\n■ Krivo mi je što je sve ovako ispalo. Nisam mislio da će sve biti ovako drastično. Žao mi je što mi nisu dozvolili da plivam na 100 delfin, gde bih sigurno pokušao da oborim evropski rekord. S druge strane, nije meni ovo takmičenje prioritet. Imao sam odličnu proveru na 50 metara delfin, video sam da sam na dobrom putu i sada nastavljam da se spremam za Olimpijske igre.\nKod najboljeg srpskog plivača nema kajanja zbog onoga što je svesno uradio.\n■ Ne kajem se! Uradio sam ono što sam osećao. To što piše na majici to je činjenica. Objašnjenje cele priče je vrlo jednostavno i ne treba tražiti neke dublje razloge. Ovo je moje mišljenje, koje deli velika većina ljudi u Srbiji. Znam koliko smo tugovali u prethodnom periodu. Hteo sam da pokažem šta stvarno osećam i moju pripadnost. Ponosan sam na svoj narod i uvek mi je čast kada predstavljam svoju zemlju. Nisam ja ovde agitovao za neku stranku. Na majici piše ono što mislim, osećam i verujem i ono što je istina. Čitao sam ovde preko interneta kako mi ljudi pružaju podršku za ono što sam uradio. To je ono što me čini ponosnim. Sigurno je da neko misli da sam i pogrešio, ali ne bi ni valjalo da se svi u svemu slažemo.\nČavić je, međutim, ipak začuđen pristrasnošću jer, osim zbog dopinga, nikada ni jedan plivač nije bio suspendovan sa nekog međunarodnog takmičenja.\n■ Pričao sam sa predsednikom Erikom van Hajningenom, koji mi je rekao da ne želi politiku na ovom takmičenju. Čudno je samo što se niko od ekipa u Ajndhovenu nije žalio, već je on sam pokrenuo to pitanje! Posebno me oduševio podatak kako su članovi komisije znali da pročitaju šta piše na majici. Ja sam naučio ćirilicu tek pre četiri godine, iako sam Srbin, ali oni su izgleda eksperti i za jezik! Najviše me bole laži u tužbi. Kažu da sam skidao startni broj i da sam krio zastavu ispod majice. Opisali su me kao nekog kriminalca. Zbog toga sam u toku sastanka i maltretiranja, koje je trajalo više od dva sata, u jednom trenutku prilično emotivno reagovao. Mislio sam da će čak i da se utvrdi po njihovim pravilima da sam kriv, sve proći sa opomenom, ali oni su se odlučili na drastičan korak. Prihvatio sam stvari takve kakve jesu i spremam se za nove izazove.\nEvropski rekorder ne sumnja da će njegov gest ostati upamćen.\n■ Iskren da budem, meni popularnost zbog ovoga ne treba. Svi me znaju po mojim plivačkim dostignućima i to je dovoljno. Svestan sam da je to u ovom trenutku tema broj jedan, ali posle nekog vremena sve će pasti u zaborav. Uveren sam da će pisati o meni u svetlu dobrih rezultata koje ostvarujem na bazenu. A i ako se ne zaboravi tako brzo, svi će se setiti šta je pisalo na majici, tako da neće više biti potrebe da je nosim i pokazujem šta mislim.\nSrpski šampion je odmah po donošenju sramne odluke došao u otadžbinu, gde je održao samo jednu konferenciju za medije i bio primljen od strane najviših zvaničnika države. U vreme kada je trebalo da pliva u polufinalu evropskog prvenstva, Milorad Čavić je bio u avionu ka Beogradu. Po prevremenom povratku, na beogradskom aerodromu, Čavić je rekao da je njegova poruka "Kosovo je Srbija" bila upućena Srbima, a ne svetu zbog čega je i bila napisana ćirilicom.\n■ Hvala svima koji imaju razumevanje za moj potez. Bio sam svestan da moja odluka nosi rizik, iako nisam pretpostavljao da ću da budem ovako kažnjen. Shvatio sam da nisam samo sportista, nego i ambasador ove države. Znam da Srbima na Kosovu ne mogu da pomognem, ali mogu da ih podignem, da pošaljem pozitivnu energiju Srbiji. Nisam član nijedne političke stranke u Srbiji i neću dozvoliti da me bilo koja partija svojata, ali želim da poručim da smo mi kao država, kao narod, samo zajedno jaki i da samo zajedničkim snagama možemo napred. Na zamisao da ovako postupim došao sam pre dve nedelje. Iz Beograda mi je u posetu došla devojka i na njoj sam video bedž "Kosovo je Srbija". Ja mislim isto kao i ceo srpski narod, a nije bilo bolje prilike da to i pokažem nego kao evropski šampion i evropski rekorder.\nČaviću je žao što nije plivao i u trci "100 metara delfin", jer bi i tu jurišao na rekord.\n■ I pre nego što sam izašao na postolje svi su znali šta piše. Ispada da svi znaju srpski. Ne kajem se za ono što sam učinio, a ako u Pekingu budem nosio neku majicu na njoj će pisati samo ćirilicom, recimo, "Ipak je Srbija", jer se tu ne pominje Kosovo. Primetio sam da su me posle onoga što se dogodilo na bazenu svi gledali nekako drugačije. Bilo mi je neprijatno, jer nisam znao da li je to zbog rekorda ili zbog majice.\nČavić ima i američki i srpski pasoš, ali ne očekuje nikakve probleme u SAD, jer kaže da ga plivački svet tamo odlično zna i da će mu verovati da u Ajndhovenu nikoga nije hteo da uvredi. Predsednik Vlade Srbije Vojislav Koštunica primio je prvaka Evrope iste večeri i istakao da je sjajnom pobedom u Ajndhovenu ujedinio i učinio ponosnom celu naciju. Koštunica je poklonio Čaviću zastavu Srbije, jer je u senci Čavićeve kazne, ostala velika sramota za organizatore takmičenja u Holandiji. Oni, naime, na dodeli medalja, nisu imali zastavu države Srbije, već trobojku bez obeležja i za svoju grešku nisu uputili Čaviću i svima nama ni izvinjenje!\nU dnevničkom zapisu na engleskom jeziku od 23. marta, na svom internet sajtu, Čavić poručuje: "Fantastična podrška koju mi pružate daje mi novu snagu i motiv da budem što bolji čovek i plivač. Budimo pozitivni i ujedinjeni kada smo slabi! Samo zajedno smo jaki, a samo jaki možemo napred! Nikada se neću pokajati zbog onoga što sam uradio. Odabrao sam da moja bitka bude protiv bola i nesreće u Srbiji. Koja je vaša?"\nSanja Lubardić | Pravoslavlje\n« Odgovor #3 poslato: Mart 26, 2011, 11:35:08 pm »\nNOVI REKORDI U 2009!\nNa nedavno završenom evropskom prvenstvu u Rijeci u malim bazenima Milorad Čavić je osvojio dve medalje za Srbiju, nakon čega mu je upriličen skroman doček u skupštini grada, gde je i saopšteno da mu je uplaćen dug od 90.000 evra u dinarskoj protivreednosti za dve zlatne medalje osvojene na EP u malim bazenima u Debrecinu 2007. (100m delfin i 50m delfin), kao i za zlatnu medalju na EP u Ajndhovenu u martu ove godine.\nNa poslednjem šampionatu u Rijeci Čavić je osvojio jedno srebro i jedno zlato:\n■ U Rijeku sam krenuo ne previše motivisan, već sa željom da proverim formu na kraju sezone. Međutim dogodile su se te dve medalje, zlatna na 100 m delfin i srebrna na 50 m delfin. Samim tim što je postavljen i novi evropski rekord mogu reći da je nastup bio više nego uspešan i sa moje strane neočekivan. Medalje su osvojene najviše zahvaljujući mojoj urođenoj želji za pobedom.\nNajveću zahvalnost zbog postignutog uspeha Čavić je izrazio prema gradu Beogradu:\n■ Grad mi je omogućio da se pripremam u Italiji i to mi je mnogo značilo. Trenirao sam samo mesec i po dana i nisam verovao da mogu da ostvarim ovako dobar rezultat.\nKoliko si bio spreman za Evropsko prvenstvo?\n■ Govorio sam i pre polaska da nisam spreman za to takmičenje. Bilo je kao da mi neko kaže da na primer sutra treba da putujem u Dubai. Samo nedelju dana sam imao u glavi da idem na to takmičenje. Tokom takmičenja nisam puno razmišljao o konkurenciji, a imao sam utisak i kao da mi se nije dalo da uopšte i budem tamo. Sada kao i da ne znam šta se zapravo događalo. Najvažnije je da sam prepoznao potrebu da odbranim svoje titule, a prepoznao sam i konkurenciju i to koliko su bili jaki. Drago mi je zbog vremena koje sam ostvario, a kada bi se trka na 50 m ponovila mislim da bi i tu sada mogao da izvučem zlatnu medalju.\nŠta je bio glavni problem pred put?\n■ Tih sedam dana pred Rijeku sam bio u Beogradu i tada nisam imao gde da vežbam startove i ronjenje, što je svakako umanjilo šanse i zbog čega možda i nije osvojeno zlato i na 50 m. Mi u Beogradu nemamo "blokove" na Banjici. Na kraju je ipak sve ispalo mnogo bolje nego što sam očekivao.\nKakva je bila organizacija takmičenja?\n■ Sve je bilo "full". Zahvaljujem se i Hrvatskoj, jer zaista su mi u svemu izašli u susret, a i samo takmičenje je bilo organizovano na veoma viskom nivou. Ka Rimu smo već počeli da gledamo i to je sada najvažnije.\nŠta sada predstavlja nedosanjani san, nakon još jednog velikog uspeha?\n■ To je svakako Majkl Felps, ali i sa njim ću odmeriti snage na svetskom prventvu u Rimu naredne godine, tako da to može predstavljati jednu od novogodišnjih želja. U sklopu priprema za to takmičenje pripreme ću u januaru i februaru obavljati u Španiji, a posle toga i u Brazilu. I pored osvojenih medalja želja za novim odličijima uvek postoji, tako da motiv sigurno neće izostati ni u Rimu, niti na drugim takmičenjima koja će uslediti. Glavni cilj za Italiju je nova zlatna medalja i možda još neki rekord.\nKuda ćeš za Novu Godinu?\n■ Nisam još ništa tačno rešio, ali i kada odlučim ostavljam to kao moju tajnu. Voleo bih da odem negde gde je malo toplije, ali pravi plan ću imati tek nekoliko dana pred praznike.\nGde ćeš živeti u narednom periodu?\n■ U Italiji sam bio u iznajmljenom stanu, pa planiram i sada tamo da se vratim.\nCentralna stvar za 2009. godinu biće svetsko prvenstvo u Rimu, a što se tiče budućnosti Milorada Čavića u Beogradu čelnici gradske skupštine najavili su da će se Beograd aktivirati u ostvarenju ideje o plivačkoj akademiji koju bi vodio naš proslavljeni plivač.\nKatarina Stojković | 17.12.2008. | Na dlanu\n« Odgovor #4 poslato: Maj 26, 2012, 04:09:47 pm »\nNEMAM ŽIVOT, JA SAM MAŠINA\nRođen je u Anahajmu, stasao i postao čovek u Americi, a veći je Srbin od većine u Srbiji. U Dablinu 2003. je osvojio evropsko zlato na 100 metara u kratkim bazenima uz svetski rekord i na prečac ušao u naša srca. Nismo ga znali i voleli pre toga, ali danas, kada Milorad Čavić iza sebe ima i odbranu pomenutog zlata u Helsinkiju 2006, kasnije Debrecinu 2007. i nedavno Rijeci (evropski rekord 49.19) kako biti ravnodušan?\nSvemu tome je pridodao prvo evro-mesto u Ajnhovenu na 50 metara (sa takođe najboljim rezultatom Evrope svih vremena 23.11, a dogadjaj je postao poznat i zbog njegove diskvalifikacije nakon nošenja majice "Kosovo je Srbija" na pobedničkom postolju), dok je kruna karijere olimpijsko srebro iz Pekinga.\nSkromni momak iz Kalifornije, sa željom da mu u ličnoj karti adresa stanovanja bude neka od beogradskih ulica, ali fiksno i trajno, i posle svega, jednako je svoj. Bez pretvaranja, sa istim, dečački iskrenim osmehom, dostupan svima, ali i željan života.\n■ Kada se setim šta sam sve prošao da bih stigao do ovih trenutaka, shvatim koliko je bilo teško — počinje novogodišnji razgovor za radio "S" Milorad Čavić, najbolji sportista Srbije poslednjih 366 dana. — Da mi neko ponudi isti put do ovakvih rezultata, nisam siguran da bih krenuo da ga prelazim. Kako sam samo živeo... Veruj mi, čovek u mojoj poziciji, na mom nivou, nema život. Mi smo jednostavno mašine. Živimo da bi spavali, jeli i trenirali. Nema tu ničeg interesantnog. Ljudi sve posmatraju kroz slavu i ono što dolazi uz rezultate, ali ne znaju istinu kako se dolazi do ovoga.\nGodina iza tebe bila je neverovatno uspešna. Valjda ti rezultati potisnu u sećanju loše stvari koje su se preplitale tokom sezone?\n■ Ne volim da se sećam svega u 2008. Bilo je puno toga ružnog i dosadnog. Znaš za ono što narod kaže, da je najlepši studentski život? E, to mi najviše nedostaje. Jedva čekam da se vratim u školu jednog dana. Kada će to biti, ne znam, ali biće. Da ne bude da sam negativan, sve ovo kroz šta sam prošao, isplatilo se. Zapravo, to mi je i bio cilj. Da uložim 100 odsto sebe i vidim šta će biti krajnji rezultat. Nije loše ispalo, zadovoljan sam.\nKako i ne bi bio, osvajač si olimpijske medalje, o čemu sportisti sanjaju i često ne dočekaju.\n■ Ja sam svoj san ostvario. Poslednje dve godine samo sam o tome razmišljao. Ponavljam se, ali čini mi se da ljudi uporno ne veruju da pričam iskreno, jurio sam bronzu, a osvojio srebro. Mnogo se bolje završilo nego sam očekivao. Iskreno, ranije sam planirao da posle Igara u Pekingu prekinem sa plivanjem, ali su me uspesi ohrabrili i verujem da ću biti još bolji.\nMože li se biti bolji u takmičarskom smislu? Godina na izmaku je bila fenomenalna. Šta čovek da ti poželi u sledećoj osim zdravlja?\n■ Predstoji mi jednako teška godina. Kako sam već istakao, očekivao sam da u ovim trenucima već budem bivši plivač, ali se u meni stvorila nova vatra, tako da mi je naredni cilj svetska kruna. Znam kako sam se spremao ranije, šta je bilo dobro, šta nije. To želim da promenim u sledećoj godini, da se bolje pripremim, uvedem neke nove stvari i napredujem.\nNije daleko ni London 2012. pa da udružiš sva tri zlata.\n■ Daleko je još. Na žalost, svašta se može promeniti za četiri godine. Ko zna da li ću nastupati u Londonu. Kako sada stoje stvari, ne verujem. Može se dogoditi i da sutra kažem zbogom plivanju. Ićiću godinu po godinu. Jedno je sigurno: dok je u meni ista želja i vatra, nastavljam dalje. Ako to potraje još četiri godine, vidimo se u Londonu. U suprotnom, baviću se nečim drugim u životu.\nBilo bi lepo da potraje, ako ni zbog čega drugog, ono bar ljudi koji te svakodnevno sreću i pružaju podršku. Sigurno je taj osećaj dragocen.\n■ Mnogo mi je lepo i puno mi znači. Bez te podrške ne znam kako bih nastavio. Jedan od važnijih ciljeva zbog kojeg želim da istrajem je da napreduje srpsko plivanje. U ovom sportu, novac je velika misterija, nema ga puno. Nije mala stvar biti deo istorije, ali želim da pomognem budućim plivačima jer uživam u tom osećaju. Volim da kažem kako sam u Srbiji pokrenuo dinastiju plivanja delfin stilom. Naslednik je Ivan Lenđer, pa stižu neki novi šampioni. Imamo puno problema, i nije lako izboriti se sa nedaćama, ali za početak, ako mogu da utičem na grad i političare da naprave nekoliko bazena, svima nama bi to puno značilo.\nNeka to bude naša novogodišnja želja tebi. Uživaj u praznicima, dočeku na srpski način, i sve najbolje u narednoj godini.\n■ Ovo će mi biti treća Nova godina koju ću dočekati u Srbiji. Prošle sam se sjajno proveo u Novom Sadu i mogu reći da ovakvih proslava nema nigde. Još uvek ne znam gde ću za doček, ali ne sumnjam da će biti mnogo dobro. I za kraj, želim svima sve najbolje u 2009-oj. Sreće, zdravlja, uspeha. Da težite svojim ciljevima i nikad ne odustajete od onoga što želite. I vama na radiju "S" želim isto.\nStevan Denkovski | 27.12.2008. | S media\n« Odgovor #5 poslato: Maj 26, 2012, 04:24:52 pm »\nIMAMO SAMO JEDAN ŽIVOT\n"Da biste uspeli u nečemu, najvažnije je da, pre svega, znate šta je to što zaista želite. Za ispunjenje svoje ideje i vizije morate se zalagati svim svojim bićem", kaže Milorad Čavić, najbolji srpski plivač svih vremena.\nPosle političkog i ekonomskog komešanja u bivšoj Jugoslaviji nakon smrti predsednika tadašnje SFRJ, Josipa Broza Tita, otac Milorada Čavića je u potrazi za boljim životom 1981. otišao u Kanadu gde je izučio mašinski zanat, proizvodeći delove za sve, od motora do aviona. Posle dve godine rada, zaradu je investirao u otvaranje sopstvene firme u južnoj Kaliforniji, jer mu se taj deo Sjedinjenih Država učinio boljim za posao i ugodnijim za život.\nU Anahejmu je 31. maja 1984. rođen olimpijski vicešampion, svetski i evropski prvak i rekorder u plivanju. I dok je u njegovoj neposrednoj blizini Vlade Divac hvatao lopte i postizao koševe za "jezeraše" iz Los Anđelesa, Čavić je, posle kratkotrajnog druženja sa košarkaškom loptom, otkrivao plivanje i vodu kao svoju životnu inspiraciju.\n■ Ako se uporedi sa detinjstvom mnogih generacija u Jugoslaviji, moji dečački dani su po mnogo čemu bili privilegovani. Moj brat Danijel i ja, radili smo isto što i druga deca — išli u školu i igrali se s drugovima. Ali nikada nismo imali nad sobom probleme kao što su inflacija ili ratovi.\nDanas više vremena provodiš u Srbiji. Po čemu se razlikuje život u Kaliforniji od života u Beogradu?\n■ Po mom mišljenju, najveća razlika je u stilu i načinu svakodnevnog življenja. Beograd ima nešto što ne može da se nađe nigde drugde — neku vrstu samo sebi svojstvenog karaktera i otvorenu dušu. Ljude u Beogradu, kao i u celoj zemlji, još uvek karakterišu zdraviji međuljudski odnosi, što se vidi i u kafićima kojih ima na svakom uglu. Mislim da u Beogradu ljudi shvataju da imaju samo jedan život. Rade da bi živeli, a ne žive da bi radili, kao što je to slučaj u većini mesta u Sjedinjenim Državama. Istovremeno, svojom raznovrsnom kulturom, arhitekturom i sveukupnom ponudom Beograd može da zadovolji svačiji ukus, pa i moj.\nŠta bi rekao kada bi uporedio svoje detinjstvo i odrastanje sa svojom današnjom svakodnevicom?\n■ Sa svakim novim danom prihvatamo sve više odgovornosti i ono što radimo danas, utiče na ono što ćemo biti sutra. Kad sam bio dete, stvari su bile nekako drugačije. Oskar Vajld je jednom rekao: "Iskustvo je samo reč kojom svako naziva svoje greške". Koliko je to istinito i tačno shvatam svakog dana sa svakim padom, u plivanju ili svakodnevnom životu. Sve više otkrivam da, za razliku od vremena kad sam bio mali, danas imam manje vremena za zabavu i opuštanje, ali pokušavam da u svemu što radim pronađem neko uzvišenije i punije značenje.\nKoliko su se ljudi i svet oko tebe promenili?\n■ Ima dosta pozitivnih, ali uvek i negativnih stvari koje prate svaki uspeh. Sve zavisi od toga šta želite da odaberete kao prioritet. Za mene, najpozitivnija stvar je podrška i poštovanje koje mi iskazuju ljudi koji prate ono što postižem u bazenu. Na drugoj strani ove medalje vidim da se moj lični život sveo na minimum. Pojedini ljudi često ne žele da ih prepoznam, već se predstavljaju onako kako bi želeli da ih vidim. Stvarni život ponekad je u nekim stvarima još stvarniji, a u nekim je opet pritvorniji.\nU intervju za Jat Reviju prošle godine citirao si engleskog filozofa Tomasa Hobsa koji je rekao da je "život težak, grub i kratak". Kako danas vidiš smisao čovekovog postojanja?\n■ Malo je toga što nam je u životu dato besplatno, a među takvim stvarima su ljubav i prijateljstvo. Zato mislim da se kao ljudska bića moramo boriti da bismo onima koje volimo pružili najviše što možemo. E sad, ako bismo tu volju za ljubavlju i nadu za onim dobrim shvatali kao prioritet i pomnožili je sa šest milijardi ljudi koliko ih ima na svetu, moglo bi se reći da bi trebalo da se takmičimo na svakodnevnom svetskom prvenstvu na kojem je dobrota jedini pobednik. Ali kao što svi znamo, to nije baš tako. Oko nas je džungla i to se neće promeniti.\nDiplomirao si političku ekonomiju na Univerzitetu Berkli u Kaliforniji. Zašto si odabrao baš ovu oblast?\n■ Uvek me je jako interesovala politika i tokom studija na Berkliju shvatio sam da je politika moć koju pokreće ekonomija. Moja adolescentska naivnost nestala je kad sam kroz teoriju političke ekonomije počeo da percipiram svet na realan način. Svaku odluka, svaki rat, sve pokreće ekonomski interes. Iako znam da nisam osoba koja bi mogla da se bavi politikom koja upravlja životom jedne nacije, mislim da je moj budući poziv sportska politika. Nadam se da ću jednog dana postati ministar sporta u Srbiji ili predsednik srpskog Olimpijskog komiteta. Moje srce je u sportu i želim da radim u interesu svih onih koji su se posvetili cilju da budu najbolji i omogućim im da to mogu da postignu kao što sam ja to postigao.\nPolitička ekonomija, plivanje, filozofija... Na prvi pogled čini se da nema puno sličnosti između ovih oblasti. Komentar?\n■ Za mene, politička ekonomija je učenje o odnosu jedne vlade prema svom narodu i drugim nacijama. Plivanje je bilo moj hobi koji je postao moja profesija i konačno, plivanjem služim svojoj zemlji. Filozofija je za mene samo jedan od načina da shvatim funkcionisanje ove prethodne dve oblasti i da me, kad moram da se bavim jednim i drugim, usmeri da razmišljam na pravi način.\nŠta je, po tvom mišljenju, potrebno da bi čovek danas uspeo u onome čime se bavi?\n■ Da biste uspeli u nečemu, najvažnije je da pre svega znate šta je to što zaista želite. Za ispunjenje svoje ideje i vizije morate se zalagati svim svojim bićem. Poslednji delić slagalice jeste plan kako da se to sve sprovede. Bez prave vizije i iskrenog verovanja u ono što želite, može se desiti da nikad ne budete zaista zadovoljni onim što postižete ili što ste na kraju svega postigli.\nMože li se reći da te uspesi nisu promenili i da si u svojoj suštini ostao isti, da imaš iste moralne kriterijume?\n■ Možda bi bolje bilo postaviti to pitanje ljudima koji su mi najbliži. Ja mislim da sam isti kakav sam bio i pre četiri godine, ali osećam da neki ljudi koji me dobro ne poznaju možda ne misle tako. Kao i svi i ja volim privatnost, slobodno vreme za sebe i želim da radim ono što volim. Poštujem druge, pomažem im koliko to mogu. Nikad nisam bio materijalista i nisam to ni danas. Nažalost, ljudi ponekad zaboravljaju da je i uspešan čovek samo ljudsko biće, da ponekad ima i previše obaveza sa kojima mora da se izbori i da ne može da udovolji svačijim potrebama i očekivanjima.\nŠta ti se u odnosu s ljudima sa kojima dolaziš u kontakt dopada, a šta ne?\n■ Ohrabruje me kad neko dođe, stisne mi ruku i kaže mi da ceni moj rad i da me podržava. Moram da priznam da baš i ne volim da pričam o plivanju. Jesam sportista i plivač, ali nisam samo to. Prija mi kad se neko doseti da u razgovor unese i neku drugu temu. Ljudi s kojima svakodnevno treniram znaju da kada završim sa treningom nisam previše opsednut pričanjem o bazenu.\nKoliko su mediji bitni za kreiranje svesti običnih ljudi?\n■ To zavisi od vrste medija i onoga ko postavlja pitanja. Nema ničeg goreg od tabloida koji oblikuju svest ljudi. Njihov je posao da prodaju novine, a ne istinu. Srećom, oni koje zanima istina uvek se okreću pouzdanim izvorima koji pružaju potvrđenu vest ili dokaze iz prve ruke.\nKada bi nešto mogao da promeniš, šta bi to bilo?\n■ Bio bi kliše kada bih rekao kako želim mir u svetu, ali kako to i nije baš izvodljivo — želeo bih da ljudi postanu bolji, da imaju više razumevanja jedni za druge i da se oslobode predrasuda. Suviše često vidim da ljudi jedni drugima žele zlo ili da unesrećuju druge da bi sebi pribavili korist. Stavite se u situaciju drugih pre nego što donesete sud i doprinesete razmotavanju jedne tako strašne spirale.\n■ Kad sam sa dvanaest godina provodio jedno od svojih letovanja u Srbiji bio mi je potreban trening. Nisam hteo da provedem tri meseca bez plivanja, pa sam počeo s treninzima u Partizanu. Rezultati koje sam postizao, još tada su privukli plivačke stručnjake Srbije, a posle osvojenog juniorskog zlata u disciplini 100 metara delfin na Evropskom prvenstvu 2001. osetio sam draž pobede i mogućnost da pozitivno utičem na razvoj plivanja u Srbiji. Video sam pozitivne odjeke u srpskom plivanju i ponadao se da će uspesi na većim takmičenjima podstaći neku vrstu revolucije u ovom sportu. Jer pošto smo sportska nacija, talenat mladih bi mogao da izbije na površinu ne samo u košarci, odbojci, vaterpolu ili tenisu, već i u plivanju. U Srbiji puno toga nedostaje, nema dovoljno plivačkih bazena, a nedostaju i finansijska podloga i analitička tehnologija. Ali pođimo redom, najpre bi trebalo izgraditi više bazena specijalizovanih za trening plivačkih klubova i plivača — poručio je Čavić u intervjuu za Jat Reviju u januaru 2008.\nTekst: Vanja Savić | oktobar 2009. | JAT


"Neeeeeeee, Bože, molim te, ne!" - Vesti - Život - B92.net\nFoto: Getty/Harry How\nKošarkaš Filadelfije Džoel Embid rekao je da je zbog Brajanta poèeo da se bavi košarkom.\n"Èoveèe, ne znam odakle da poènem. Poèeo sam da igram košarku zbog Kobija, nakon što sam gledao finale 2010. godine. Nikada pre toga nisam gledao, a to finale bilo je prekretnica u mom životu. Želeo sam da budem kao Kobi. Sada sam ludaèki tužan! Poèivaj u miru legendo", naveo je Embid na Tviteru.\nBrajant je poginuo juèe kada se njegov helikopter sikorski S-76 srušio u gradiæu Kalabasasu. Poginulo je svih devet putnika, meðu kojima i Brajantova æerka Ðijana (13), a spekulisalo se da li je još neki èlan Brajantove porodice bio u helikopteru. Oni su krenuli zajedno na trening u Mamba akademiju.\nSvetski sprinterski rekorder Jusein Bolt objavio je fotografiju sa Brajantom i napisao:\n"I dalje ne mogu da verujem". Predsednik SAD Donald Tramp rekao je da je vest o pogibiji Brajanta i putnika u helikopteru "užasna".\nU hali Los Anðeles lejkersa, Stejpls centru na dodeli Gremi nagrada je održan je minut æutanja.\nZvezda NFL lige Tom Brejdi napisao je: "Veæ nam nedostaješ Kobi". Šestostruki NBA šampion Skoti Pipen zaprepašæen je pogibijom Kobija Brajanta.\n"Ne mogu reèima da opišem koliko. Ovo je tužan i tragièan dan", naveo je on. Bivši francuski košarkaš Toni Parker rekao je da je Brajant bio pravi priljatelj i legenda.\n"Srce mi je slomljeno ovim vestima. Bio si pravi prijatelj i legenda. Poèivaj u miru. Mislim i molim se za njegovu suprugu i decu", naveo je Parker na Tviteru.\nPetostruki NBA šampion Denis Rodman rekao je da je užasnut vestima, a od Brajanta su se oprostili i manekenka Krisi Tejgen i košarkaš Dvejn Vejd, koji je napisao: "Neeeeeeee, Bože, molim te, ne".\nI legendarni amarièki košarkaš Majkl Džordan oprostio se od tragièno nastradalog Kobija Brajanta i izrazio sauèešæe njegovoj porodici.\n"U šoku sam zbog tragiènih vesti o Kobijevoj i Ðijaninoj smrti. Reèi ne mogu da opišu bol koju oseæam. Voleo sam Kobija, bio mi je kao mlaði brat. Èesto smo prièali i mnogo æe mi nedostajati ti razgovori. Bio je strašan takmièar, jedan od najveæih u ovoj igri i bio je kreativna sila. Kobi je bio i neverovatan otac koji je duboko voleo svoju porodicu i ponosio se æerkinom ljubavlju prema košarci. Moja supruga Ivet mi se pridružuje u izražavanju najdubljeg sauèešæa Vanesi, Lejkersima i ljubiteljima košarke širom sveta", navodi se u saopštenju Džordana.\nPlesom protiv stresa: Ovako španski lekari skupljaju snagu i ulivaju nadu obolelima za oporavak!


Mar 3, 2017 GameWorks DX12, NVIDIA\nNVIDIA uvodi najnapredniju simulaciju u realnom vremenu i rendering tehnologije u DX12, pomerajući realnost igara na viši nivo\nKompanija NVIDIA je danas predstavila GameWorks™ DX12, kolekciju resursa za gejm developere koji im omogućavaju višu realnost u igrama i skraćuju cikluse izrade proizvoda kada su u pitanju igre koje se baziraju na DirectX 12, Microsoftovom API-ju koji objedinjuje grafiku i simulaciju.\nPomenuti resursi uključuju nadogradnje za NVIDIA GameWorks SDK kada je u pitanju kreiranje interaktivnih filmskih iskustava u PC igrama, nadogradnje za NVIDIA VRWorks™ SDK kada je u pitanju kreiranje imerzivnog virtuelnog iskustva, nove developer alate i noviGame Ready drajver.\nZajedno oni omogućavaju developerima značajne napretke po pitanju perfomansi, nove efekte kada je u pitanju rendering i simulacija, i ostale mogućnosti koje im mogu pomoći pri kreiranju igara optimizovanih za DirectX 12.\n“Investirali smo ekvivalent od preko 500 godina inženjerstva kako bi kreirali najsveobuhvatniju platformu za razvoj DirectX 12 igara, uključujući najnapredniji endžin za simulaciju fizike”, izjavio je Tony Tamasi, viši podpredsednik zadužen za sadržaj i tehnologije u kompaniji NVIDIA. “Ovi resursi će osigurati da GeForce gejmeri mogu uživati u najboljim iskustvima kada su u pitanju DirectX 12 naslovi, kao što su uživali u svim DirectX 11 igrama”.\n“Posvećenost kompanije NVIDIA kada je u pitanju DirectX 12 je jasna”, izjavio je Cam McRae, tehnički direktor u Coalition-u, developerima igre Gears of War 4. “Imati ih na licu mesta tokom razvoja Gears of War 4 je neverovatno korisno i pomoglo nam je da kreiramo igru koja je brza, prelepa i stabilna”.\n“NVIDIA kreira sjajne specijalne efekte koji rade u realnom vremenu na PC-u i deli ih sa developerima igara”, izjavio je Hajime Tabata, menadžer sektora u kompaniji Square Enix. “Veliki deo vizuelne magije koju vidite u video igrama danas je direktan rezultat rada kompanije NVIDIA iza scene. Oni pružaju neprocenjivu kombinaciju izvornog koda, alata, tehnologije i inženjerskih resursa koji su potrebni developerma kako bi im pomogli pri implementacji. Napredak koji pokušavamo kreirati kroz pomenutu saradnju nije samo iz razloga što želimo evoluciju vizuelnog prikaza, već želimo da koristimo novu tehnologiju za kreiranje novih korisničkih iskustava”.\nGameWorks Physics simulacija dolazi na DX12\nNajnovija verzija GameWorks-a se oslanja na preko 2 miliona linija dokumentovanog koda koji je dostupan developerima, pružajući im ogroman izbor rendering i simulacijskih efekata. GameWorks tehnologije se trenutno koriste u preko 1000 naslova.\nDirectX 12 je predstavio asinhrono računarstvo koje objedinjuje grafiku i simulaciju omogućavajući GPU-ovima da izvršavaju poslove koji nisu vezani za grafiku, već za efekte kao što je post procesing, osvetljenje i fizika. Ali, ovi efekti su trenutno ograničeni pošto većina igara može alocirati samo par milisekundi za izvršenje ovih tipova simulacija dok u isto vreme osigurava gladak gejmplej.\nKako bi maksimizovali efikasnost asinhronog računarstva za gejming efekte, NVIDIA je predstavila najnapredniji endžin za simulaciju fizike u realnom vremenu namenjen za DX12, uz dve tehnologije koje iskorišćavaju asinhrono računarstvo:\nNVIDIA Flow 1.0 – biblioteku vizuelnih efekata koja omogućava simulacije i volume rendering dinamičnog, zapaljivog fluida, vatre i dima. Podržava DX12 i DX11.\nNVIDIA FleX 1.1 – unificirana tehnika simulacije elemenata namenjena vizuelnim efektima u realnom vremenu. Podržava DX12 compute.\nFleX i Flow su dostupni odmah i besplatno svim registrovanim developerima.\nGameWorks nadogradnja takođe uključuje NVIDIA HairWorks 1.3, biblioteku koja omogućava developerima da simuliraju i renderuju realistično krzno i kosu u igrama. Verzija 1.3 podržava DX12 i dostupna je odmah.\nVRWorks stiže na DirectX 12\nVRWorks uključuje API-je, biblioteke i mogućnosti koje omogućavaju developerima koji razvijaju nove VR naočare i aplikacije da dostignu novi nivo imerzivnog VR-a. Nova verzija podržava DirectX 12 i omogućava bolje perfomanse, niže latencije i bolji plug-and-play.\nNajnapredniji DirectX 12 alati za razvoj\nNVIDIA je takođe predstavila nekoliko alata namenjenim developerima kako bi unapredili DX12 naslove, uključujući NVIDIA Aftermath 1.0, Nsight™ Visual Studio Edition 5.3 i PIX Plug-in.\nGame Ready drajver je optimizovan za DX12\nKompanija NVIDIA je, takođe, predstavila Game Ready drajver optimizovan za DirectX 12 igre. NVIDIA je usavršila kod samog drajvera i blisko je sarađivala sa developerima igara kako bi unapredila performanse do 16 procenata u proseku kod velikog broja DirectX 12 igara, među kojima su Ashes of the Singularity, Gears of War 4, Hitman, Rise of the Tomb Raider i Tom Clancy’s The Division.(1)\nJoš od prvog predstavljanja Pascal™ arhitekture – najnaprednije DX12 serije grafičkih karti, uključujući GeForce GTX 1080 Ti i GTX 1080 grafičke karte – kompanija NVIDIA je stalno unapređivala performanse DX12 drajvera kada su igre u pitanju, upravo kroz nova izdanja Game Ready drajvera. Drajveri o kojima je reč su ažurirani u skladu sa predstavljanjem najnovijih igara partnera.\nSakso banka pokrece novi portal za programere


Turizam u Balearskim ostrvima u 2020: Najbolje ponude u Balearskim ostrvima - Tripadvisor\nIstražite lokaciju Balearska ostrva\nTurizam u Balearskim ostrvimaHoteli u Balearskim ostrvimaNoćenja s doručkom u Balearskim ostrvimaAktivnosti u Balearskim ostrvimaFotografije Balearskih ostrvaMapa Balearskih ostrva\nSvi hoteli u Balearskim ostrvimaPovoljne ponude za hotele u Balearskim ostrvimaLast minute ponude za hotele u Balearskim ostrvimaPrema tipu hotela\nBalearska ostrva – moteliBalearska ostrva hosteliKampovi – Balearska ostrvaPorodični hoteli u Balearskim ostrvimaSpa odmarališta – Balearska ostrvaHoteli na plaži – Balearska ostrvaHoteli za poslovna putovanja u Balearskim ostrvimaRomantični hoteli u Balearskim ostrvimaEko-hoteli – Balearska ostrvaKazina – Balearska ostrvaLuksuzni hoteli u Balearskim ostrvimaSkijaški hoteli (Balearska ostrva)Odmarališta (Balearska ostrva)\nHoteli sa 5 zvezdica– Balearska ostrvaHoteli sa 4 zvezdice– Balearska ostrvaHoteli sa 3 zvezdice– Balearska ostrva\nHoteli Playasol Ibiza Hotels u Balearskim ostrvima Hoteli Protur Hotels u Balearskim ostrvima Hoteli Iberostar Premium u Balearskim ostrvima Hoteli Melia u Balearskim ostrvima Hoteli Catalonia u Balearskim ostrvima Hoteli Be Live Collection u Balearskim ostrvima Hoteli Cabau Hotels u Balearskim ostrvima Hoteli H10 Hotels u Balearskim ostrvima Hoteli Barcelo Hotels & Resorts u Balearskim ostrvima Hoteli Gran Melia u Balearskim ostrvima Hoteli FERGUS Hotels u Balearskim ostrvima Hoteli Roc Hotels u Balearskim ostrvima\nHoteli sa bazenima u Balearskim ostrvimaHoteli sa besplatnim parkingom (Balearska ostrva)Hoteli pogodni za boravak sa kućnim ljubimcima u Balearskim ostrvima\nTurizam u Balearskim ostrvima\nO destinaciji Balearska ostrva\nNajsvetlije zvezde u sazvežđu Baleara su Majorka, Ibica i Menorka. Arhipelag je smešten između Francuske i Afrike, a svako njegovo ostrvo ima specifičan karakter. Majorka je najrazvijenije i nudi mnoštvo hotela, restorana brze hrane i plaža punih ljudi. Ibicu obožavaju ljudi željni sjajnog noćnog provoda, uključujući i mnoge članove gej populacije. Takođe je omiljena kod putnika iz bogatijih slojeva društva, a privlači ih ugled „nove Provanse“ koji je ovo svestrano ostrvo steklo. Izaberite ostrvo i pronađite svoje mesto pod suncem (i na pesku).\nPočnite sa planiranjem – Balearska ostrva\nSant Antoni de Pormanji, Španija\nPort d'Alkudija, Španija\nPlaja de Palma, Španija\nSanta Ponsa, Španija\nSanta Eulalija del Rio, Španija\nBalearska ostrva – neizostavna mesta\n€€ – €€€ • italijanska, meksička, mediteranska, španska, tajlandska\n€ • libanska, Kafe, mediteranska, evropska, zdrava hrana\n€€ – €€€ • Morska hrana, mediteranska, španska\n€ • međunarodna, bar, Kafe, mediteranska, pab\nBalearska ostrva – još preporuka


Opaka zaraza u sve se petlja! Korona desetkovala promet na aerodromu u Banjaluci | BL Portal\nKroz kapije “Aerodroma RS” u Banjaluci u septembru ove godine prošla su tek 1.582 putnika. To je duplo manje u odnosu na avgustovskih 3.636 putnika.\nPokazuju ovo podaci Direkcije za civilno vazduhoplovstvo Bosne i Hercegovine. U odnosu na septembar prošle godine, kada je ovaj aerodrom opslužio 12.485 putnika, u pitanju je poražavajućih 87,33 odsto manje, ili laički rečeno, osam puta manje putnika u odnosu na uporedni lanjski mjesec.\nKolike su razmjere posljedica koje zbog pandemije virusa korona trpe vazdušne luke, ilustruju i podaci o prometu na svim aerodromima u Bosni i Hercegovini, koji su u septembru ove godine imali 42.292 putnika, u poređenju sa 180.493 u septembru 2019. godine.\nInače, na aerodromu Banjaluka niskobudžetna kompanija “Ryanair” je za septembar i oktobar obustavila letove zbog pandemije, a sa ovog aerodroma redovnom linijom bilo je moguće putovati samo u Beograd.\nOd sinoć putnici s ovog aerodroma mogu da putuju i za švedski grad Geteborg, poznat po velikoj dijaspori iz ovih krajeva. Prema planu, letovi će se odvijati dva puta sedmično.\n“Svi drugi letovi ove kompanije sa našeg aerodroma su, zbog dobro poznate pandemije koja je smanjila protok saobraćaja svuda u svijetu, odgođeni za april naredne godine”, objasnio je za Nezavisne Milan Račić, direktor “Aerodroma RS”. Račić je istakao da je zbog virusa korona i otvaranje kargo centra u sklopu “Aerodroma RS” prolongirano za mjesec dana i njegovo puštanje u funkciju je planirano za novembar.\nPrema njegovim riječima, još im nisu isporučena hladionička vrata, koja su u Italiji, što je posljedica činjenice da je proces proizvodnje ovih dijelova svuda u svijetu smanjen zbog pandemije.\n“Radovi na objektu su pri kraju i očekujemo da bi oko 10. novembra kargo objekat bio pušten u funkciju”, kazao je Račić. Račić je naveo da će nakon otvaranja kargo centra pokušati da pronađu poslovne partnere i uspostave saradnju na kargo operacijama uvoza i izvoza robe. S ovog aerodroma ranije su Ministarstvu saobraćaja i veza RS uputili inicijativu s prijedlogom mjera za sanaciju aerodromskih površina.\nIz Vlade RS rekli su za rekli da je u narednom periodu planiran projekat investicionog održavanja poletno-sletne staze sa ciljem dodatnog poboljšanja piste i rulne staze, kako bi se obezbijedio viši standard za kretanje, polijetanje, slijetanje i boravak aviona na aerodromu Banjaluka.\n“Tu se, između ostalog, podrazumijeva sanacija betona i asfaltnih površina, sanacija horizontalne signalizacije, sanacija kanala za odvod oborinskih voda i slično. Na osnovu analize stanja na pisti izvršena je i procjena radova, a u narednom periodu očekuje se donošenje odluke o odobravanju sredstava, kako bi se započelo s projektom sanacije”, naveli su iz Vlade RS.\nVlada Republike Srpske na 85. sjednici, koja je održana 27. avgusta, upoznala se sa informacijom o zahtjevu “Aerodroma Republike Srpske” za odobrenje finansijskih sredstava za sanaciju piste na aerodromu Banjaluka.\n“Nismo dobili još nikakvu povratnu informaciju za sanaciju aerodromskih površina i mislim da je ta odluka još u proceduri Ministarstva saobraćaja i veza RS”, zaključio je Račić.\nTags: aerodrom, Banjaluka, korona, promet\nRadovi ubrzani! Ulica Ivana Gorana Kovačića u “novom ruhu” od 15. novembra


Rojters: Izrael ne preti Asadu, traži povlačenje Iranaca\nIzraelski premijer Benjamin Netanijahu preneo je ruskom predsedniku Vladimiru Putinu da Izrael ne planira da ugrozi vladavinu sirijskog predsednika Bašara al Asada, ali da Moskva treba da ohrabri iranske snage da se povuku iz Sirije, rekao je neimenovani izraelski zvaničnik za Rojters.\n- Oni (Rusija) su aktivno zainteresovani za stabilan Asadov režim, mi da se Iranci proteraju - rekao je taj zvaničnik.\nTa dva interesa, kako je naveo, mogu da se sudare ili da se usklade.\n- Nećemo preduzeti akciju protiv Asadovog režima - rekao je Netanijahu, prenosi taj zvaničnik i dodaje da je izraelski lider na kraju razgovora bio uveren da će Rusi uticati na povlačenje Iranaca iz Sirije.\nDrugi izraelski zvaničnik rekao je za Rojters da poruka Netanijahua nije ponuda Rusiji po sistemu "ovo za ono".\nRuski zvaničnici nisu komentarisali ove navode sa sastanka.\nIzrael je u stanju pripravnosti od kada snage sirijskog predsednika Bašara al Asada napreduju u borbama sa pobunjenicima u blizini Golanske visoravni i Jordana strahujući da bi Asad migao da rasporedi svoje trupe ili omogući iranskim i saveznicima iz Hezbolaha da se utvrde duž izraleskih linija.\nBašar al Asadal Asad\n"HALO VLADIMIRE..." Mediji tvrde da je Putin toliko besan na Asada da mu se NE JAVLJA NA TELEFON, a evo šta kaže Kremlj na to\nNetanijahu: Evakuacija Belih šlemova" važan humanitarni potez\nNetanijahu podržao Trampa: Samo ČVRSTO prema Iranu\nNetanijahu: Politika prema Teheranu u Siriji se ne menja


Флугцојг Цане тужи Михајловића\nTema: Флугцојг Цане тужи Михајловића\n12.08.2010., 12:04 #1\nStanko Subotić tužilaštvu dostavio izjavu u kojoj se navodi da mu je Dušan Mihajlović iznudio 250.000 evra kako bi sprečio prijavu za šverc cigareta\nBEOGRAD - Cane optužio Mihajlovića za reket i iznudu od 250.000 evra!\nStanko Subotić je preko svog advokatskog tima tužiocu za organizovani kriminal Miljku Radisavljeviću dostavio izjavu u kojoj se navodi da mu je bivši ministar policije Dušan Mihajlović iznuđivao novac kako bi sprečio podnošenje prijave za šverc cigareta u akciji „Mreža“.\nAdvokat Radoslav Tadić tvrdi da je njegov branjenik Mihajloviću dao 250.000 evra, od čega je 50.000 uplaćeno na račun Nove demokratije.\n- Subotić je dao novac ne da bi Mihajlović prekrio ono što je uradio, već da mu ne bi napakovali ono što nije uradio. Podnošenjem pisane izjave tužilaštvu, Subotićeva namera je da ih uveri da su svi prikupljeni dokazi protiv njega u suprotnosti sa zakonom. Taksativno su navedeni vreme i mesto kada mu je davao mito, kao i sadržaj razgovora i transkripti SMS poruka. Tokom tih razgovora Cane je bio ozvučen, a tužilaštvu će, ukoliko ih zatraži, snimci biti dostavljeni - naglasio je Tadić.\nAdvokat navodi da izjava o postupanju u akciji „Mreža“ mora biti zanimljiva tužilaštvu jer se na nezakonitim radnjama temelji „montirana optužnica o zloupotrebi službenog položaja“.\n- Nije Mihajlović jedini koji je uzimao novac od Subotića. Svi će oni doći na red kad dođe vreme - poručio je Tadić, dodajući da je bivši ministar ucenjivao Subotića tokom tajne policijske akcije „Mreža“.\nPrema navodima Subotićevog advokata, „progon“ je počeo jula 1997. godine, a nastavljen je i posle 2000, preciznije 2003, kada je Mihajlović formirao komisiju koja je trebalo da ispituje šverc cigareta od 1994. do 1996. godine.\nPodsećamo, osmoro članova grupe optužene za šverc cigareta uhapšeno je u junu 2007, dok je za Subotićem raspisana Interpolova poternica. Subotić je optužen da je predvodio grupu koja je u periodu od 1995. do 1996. oštetila budžet za tadašnjih 56 miliona nemačkih maraka i još skoro osam miliona dolara.\nИзгледа да мутави Михајловић није био баш толико мутав. Али добро... сачекајмо да видимо доказе\nMilos Bojanic tuzi farmere\nPoslednja poruka: 30.08.2010., 20:26\nPoslednja poruka: 11.08.2010., 23:16\nPoslednja poruka: 19.05.2010., 22:22


POTPISAN SPORAZUM O SARADNJI IZMEĐU UNIVERZITETA U NOVOM SADU I UNIVERZITETA U PODGORICI – Pokrajinski sekretarijat za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost\nPOTPISAN SPORAZUM O SARADNJI IZMEĐU UNIVERZITETA U NOVOM SADU I UNIVERZITETA U PODGORICI\n28. juna 2017. Urednik Vesti 0\nU čast obeležavanja Dana Univerziteta u Novom Sadu danas je u Rektoratu potpisan Sporazum o saradnji između Univerziteta u Novom Sadu i Univerziteta u Podgorici.\nPotpisivanju Sporazuma prisustvovali su pokrajinski sekretar za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost, prof. dr Zoran Milošević i konzul Crne Gore u Srbiji Dragan Kankaraš.\nTim povodom pokrajinski sekretar Milošević naglasio je da prisustvo uvažene rektorke Vojvodić, predsednika Upravnog odbora, prof. dr Duška Bjelice i konzula Kankaraša najbolje svedoči o tome koliki je značaj dat ovom Sporazumu.\n„ Ovde smo osvedočili nešto što je sam život već uveliko pokazao kako u privrednoj saradnji, tako u kulturnoj, medijskoj, a od danas i u sektoru nauke i visokog obrazovanja. Danas smo samo formalizovali, već uspostavljenu dobru komunikaciju na ličnom i institucionalnom nivou, ali i trasirali aktivnosti u našem budućem delovanju s obzirom na evropske, a posebno regionalne potrebe za saradnjom i mobilnošću svih subjekata u visokom obrazovanju i naučnoistraživačkoj delatnosti“, rekao je Milošević.\nRektorka Univerziteta u Podgorici, prof. dr Radmila Vojvodić je istakla da značaj Sporazuma nije samo u univerzitetskom zajedništvu ove dve institucije, već i u jačanju regionalne interuniverzitetske saradnje, kao i naše ukupne konkurentnosti na Zapadnom Balkanu i Evropi.\n„ U ciklusu Univerziteta Crne Gore, koji tek sledi u razvojnom smislu, veoma će nam biti korisna iskustva i reference koje Univerzitet u Novom Sadu ima, budući da je on lider u regionu kada je reč o inovativnosti, transferu znanja, povezivanju sa društvom i privredom i ja se jako radijem ovom istinskom prostoru za zajedničko delovanje“, rekla je rektorka Vojvodić.\nRektor Univerziteta u Novom Sadu, prof. dr Dušan Nikolić naglasio je da saradnja između ova dva univerziteta tradicionalno dobra, ali da uvek ima prostora za nadogradnju.\n„Ovaj Sporazum pre svega znači intenzivnu razmenu nastavnika, saradnika i studenata, kao i povezivanje naših univerziteta na nekim novim osnovama, zato što nam je regionalna saradnja izuzetno važna“, istakao je rektor Nikolić i dodao da je veoma važno imati dobru saradnju sa institucijama u neposrednom susedstvu, zato što se dobro razumemo i imamo iste probleme, iste ciljeve i ista stremljenja ka evropskim integracijama i novim standardima koje treba postići.


3. ožujka 2022. 14:21 Civilna zaštita\nTradicionalni prijem Istarske županije i Grada Pule povodom 1. ožujka - Međunarodnog dana civilne zaštite, održan je danas, u Komunalnoj palači Grada Pule. Uz domaćine, istarskog župana Borisa Miletića i gradonačelnika Pule Filipa Zoričića, prijemu su prisustvovali načelnik Stožera civilne zaštite Istarske županije Dino Kozlevac, zamjenik načelnika SCZ IŽ i voditelj Službe civilne zaštite Vatrogasne zajednice Istarske županije Denis Stipanov, načelnik Stožera civilne zaštite Grada Pule i zapovjednik Javne vatrogasne postaje Pula Ivica Rojnić te predstavnici Nastavnog zavoda za javno zdravstvo Istarske županije, PU istarske, Opće bolnice Pula, Istarskih domova zdravlja, Nastavnog zavoda za hitnu medicinu Istarske županije, Lučke kapetanije Pula, Društva Crvenog križa Istarske županije, te Specijalne bolnice za ortopediju i rehabilitaciju „Martin Horvat“ Rovinj-Rovigno.


Košarka - Vlasotinčani kao furija, pioniri takođe ubedljivi | Vlasotince InfoDesk\nKošarka – Vlasotinčani kao furija, pioniri takođe ubedljivi\nKošarka – Drga regionalna liga Istok doigravanje 1.kolo\nVLASOTINCE – TRIJUMF 99 : 52 (23:8,30:15,24:11,22:18)\nVlasotince, SRC“Vlasina“, gledalaca 200, sudije : A.Marinković (Leskovac) i M.Vulović (Niš)\nVlasotince : Petrović 6, Đorđević 12, Andrejević 2, Lepojević 17, Stojanović, A.Mladenović 14, Jovanović 6, Stojiljković 5, Carić 4, S.Mladenović, Filipović 15, Ilić 18.\nTrijumf : Stamenković, Sibinović 13, Ilić 6, Mitrović 10, Mičković, Čaušević 11, Ristić 4, Vučić, Grozdanović 8.\nVlasotinački košarkaši nastavljaju pobedonosni put ka Prvoj reginalnoj ligi, u 1. kolu doigravanja prosto su pregazili ekipu Trijumfa i dokazali da su najbolji klub u ovom takmičenju. Od početka je bilo jasno ko će biti pobednik ove utakmice, već u prvoj četvrtini domaći košarkaši su napravili 15 poena razlike a do odlaska na veliki odmor tu prednost su duplirali.\nU drugom poluvremenu trener Vlasotinčana, Slavko Mladenović, pružio je šansu mlađim igračima i onima koji imaju manju minutažu na parketu. Gosti su pružali otpor koliko su bili u mogućnosti ali je jasno da ne mogu parirati spremnijoj i kavlitetnijoj ekipi Vlasotinca. Interesantno je da su košarkaši Trijumfa bili najefikasniji u drugoj grupi Istoka sa prosekom od oko 90 poena po utakmici a u Vlasotincu su jedva prebacili 50.\nU doigravanju, koje se odvija po „bod sistemu“, učestvuju 4 prvoplasirana kluba iz grupe 1 i tri iz grupe 2 od kojih je formirana liga sa 7 klubova s tim što su preneti bodovi iz prvog dela takmičenja. U tu novoformiranu ligu OKK Vlasotince je ušao sa maksimalnim učinkom (šest pobeda) i nalazi se na čelu novoformirane lige.\nUBEDLJIV TRIJUMF PIONIRA\nU okviru 1. kola Regionalne lige pionira 2. stepena mladi vlasotinački košarkaši su ubedljivo sa 25 poena razlike (74 : 49), savladali vršnjake iz Aktavis akademije. Mladi Vlasotinčani su pokazali da se u Omladinskoj školi OKK Vlasotinca dobro radi i da ne treba brinuti za budućnost vlasotinačke košarke.\nObjavljeno: 02.02.2020 | Autor: InfoDesk


Hapšenje zbog prevara\nDelili "vredne nagrade", uhapšeni zbog lažne igre "gros"\nVesti Autor:N1 Beograd25. avg. 201811:29 > 11:32\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Beogradu uhapsili su devet osoba zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili više krivičnih dela prevara, navodi se u saopštenju.\nUhapšeni su Z. Š. (59), D. M. (30), S. N. (69) i M. R. (72), svi iz Beograda, N. V. (35), LJ.Ž. (59), R. R. (66) i T. M. (34), svi iz Požarevca, i D. Ž. (45) iz Šapca.\nOni se, kako se navodi, sumnjiče da su u periodu od februara 2018. godine do trenutka hapšenja učestvovali u grupi koja je organizovala igre na sreću, takozvani „gros“, na taj način što su u bloku 44 u Novom Beogradu, u blizini pijace i Doma zdravlja „Novi Beograd“, predstavljajući se kao promoteri presretali mahom starije građane, postavljali im uobičajena pitanja i nakon što bi dali tačne odgovore, saopštavali im da su potencijalni dobitnici vrednih robnih i novčanih nagrada i davali im vaučer za učešće u prvom kolu nagradne igre.\nPotom su ih odvodili u jedan lokal u Nehruovoj ulici gde su, kako se sumnja organizovali igru „gros“, odnosno ručno bacanje drvenih kegli, u kojoj su učestvovali osumnjičeni simulirajući da se međusobno ne poznaju i u kojoj bi u prvih nekoliko kola jedan od osumnjičenih dobijao velike svote novca kako bi oštećenog doveo u zabludu da je mogućnost dobitka velika, navodi se u saopštenju.\nOštećeni bi, na početku dobijali, a kasnije, kako je igra odmicala gubili i to sve veće količine novca, a koje su im pozajmljivali osumnjičeni izvršioci koji su simulirali da su igrači, a sve po već pripremljenom dogovoru.\nKada bi oštećeni u nekom trenutku odlučio da prekine igru, pošto je izgubio i svoj i pozajmljeni novac, osumnjičeni bi istog odvodili do stana ili banke da uzme i preda im novac.\nUhapšeni su osumnjičeni da su na ovaj način prevarili, kako je do sada utvrđeno, 11 osoba i tom prilikom pribavili materijalnu korist u iznosu od 18.800 evra, 1.000 švajcarskih franaka i 349.000 dinara, navodi se.\nNjima je po nalogu tužioca određeno zadržavanje do 48 časova, po čijem isteku će, uz krivičnu prijavu, biti privedeni Trećem osnovnom javnom tužilaštvu u Beogradu.


Kolekcionarstvo i umetnost (14882)\n0,00 - 199,00 (2581)\n200,00 - 299,00 (2499)\n300,00 - 399,00 (1935)\n400,00 - 499,00 (1539)\n500,00 - 749,00 (1636)\n750,00 - 1 499,00 (2220)\n1 500,00 - 24 999,00 (700)\n101-125 od 14896 rezultata\n101-125 od 14896\nSrpska proza II antologija jugoslovenske knjizevnost\nizdavac nolit 1955 tvrdi povez 384 str ocuvana\nZEMALJSKO I SVETO U LJUBAVI - O DELU DRAGANA STOJANOVIĆA - Katarina Roringer Vešović\nAutor:: Katarina Roringer Vešović ;Žanrovi:: Domaći pisci, Publicistika ;Izdavač:: Arhipelag ;Godina izdanja:: 2018. ;Broj strana: 420 ;Pismo: Latinica ;Povez: Tvrd ;Format: 14x21 cm ; ;njiga Zemaljsko i sveto u ljubavi govori o umeću ljubavi i o umeću stvaranja. Prateći misaone i stvaralačke preokupacije Dragana Stojanovića, ova studija stavlja u središte istraživanja večno pitanje šta je ljudska sreća i kako se ona postiže. Knjiga se bavi etičkim problemom kako treba živeti da bi se čovek osećao egzistencijalno ispunjen, i kakvu ulogu u tome igraju lepota, ljubav i umetnost. To je knjiga o čoveku u naporu ka sebi, koji traži smisaona uporišta u savremenom svetu kojim dominiraju pitanja privrede, tehnike i ratovanja. Ona pokazuje zašto je život usmeren na uvećavanje moći i potrošnju prazan i pust. Knjiga podseća na humanističke vrednosti i njihov gubitak, ukazujući na izvitoperenosti doba neoliberalizma i potrebu za novim dobom prosvećenosti, kako bi bolja strana u čoveku ponovo došla do važenja. ; ;Studija Katarine Roringer Vešović daje panoramu celokupnog Stojanovićevog opusa, koji je izvan onog što već dugo dominira našom književnom scenom. Knjiga želi da podseti da srpska kultura u Stojanoviću, profesoru emeritusu na beogradskom Filološkom fakultetu, ima autora velikog formata, s mnogostrukim talentima i ulogama. Javnosti je on poznat pre svega kao pisac knjiga o Tomasu Manu, Dostojevskom i Andriću, a delimično kao filozof-esejista i prevodilac. Ova studija želi da skrene pažnju na u javnosti gotovo nepoznato pesničko i romansijersko delo Dragana Stojanovića, kao i na važnu ulogu slikarstva u njegovom delu. ; ;U knjizi se izlažu ideje i poetike različitih filozofa i pisaca od antike do XX veka, s kojima Dragan Stojanović vodi svojevrstan dijalog. Takođe se tumače platna raznih slikara, recimo, Leonarda, Noldea i Bekmana. Na temelju teorije Karla Gustava Junga interpretira se model ljubavi i ludila u autorovom romanesknom delu. Studija je napisana esejističkim stilom i nije zasićena naučnom terminologijom.\nVERSI HARVACKI-MARKO MARULIC\nSTANJE KAO NA SLICI.. TVRD POVEZ SA OMOTNICOM.. IZDAVAC:`CAKAVSKI SABOR-SPLIT` 1979 GODINE,352 STRANE\nMirko Zurovac - Umjetnost i egzistencija\nUmetnost i egzistencija, Vrednost i granice Sartrove estetike Izdavac - Mladost, Beograd Godina - 1978. Knjiga u dobrom stanju,bez ostecenja,sa malo podvlacenja,bez ispisane posvete,mek povez,format 24 cm,386 str. (29)\nRomantizam kod slovenaca Dr.Antun Slodnjak\nizdavac rad Beograd edicija radnicki univerzitet jako lepo ocuvana\nDESET NOBELOVACA - RAZGOVORI U PARIZU - Branka Bogavac\nAutor:: Branka Bogavac ;Žanrovi:: Domaći pisci, Publicistika ;Izdavač:: Miba Books ;Godina izdanja:: 2018. ;Broj strana: 308 ;Pismo: Latinica ;Povez: Tvrd ;Format: 20 cm ; ;"Projekat U sazvježđu velikana nastao je od mojih intervjua sa najznačajnijim stvaraocima druge polovine XX i početka XXI vijeka. Ispostavilo se da je to ne samo niz portreta, već i jedna slika epohe koju su oni dali kako svojim djelima tako i svojim životnim držanjem i ubjeđenjima. ; ;Prvi tom U sazvjezđu velikana obuhvata isključivo dobitnike Nobelove nagrade za književnost i za mir. Nobelovci su jedan putokaz u svijetu u kome savremen čovjek ne zna gdje da se okrene. Drama postojanja i borba za ljudsko dostojanstvo mogu da se uče iz njihovih života i djela, kao i postojanost, duševnost, ljubav prema riječi, spas koji ona nosi i njeno magično dejstvo. Zato je logično početi ovo izdanje s onima koji su srećno „obilježeni“ od sudbine, i koji su se time zauvijek svrstali u ovo sazvježđe. Nobelova nagrada je san svakog pisca, ali ona zahtijeva i nešto izuzetno u stvaralaštvu. ; ;Ovaj izbor nobelovaca mi je otkrio da se u mojim razgovorima krije neprestani dijalog pisaca koji oni vode sa svojom epohom i među sobom. A to je stalna misao o ljepoti života, o značaju riječi, o sudbonosnoj važnosti svjedočenja i ostavljanju traga iz koga se budućnost iznova rađa. Nekada su njihove misli strahovita upozorenja šta može da se dogodi cijelom čovječanstvu, a nekad velika vjera u čovjeka i bolju budućnost." - Iz predgovora Branke Bogavac ;\nNjegoš i Francuzi\nDobro očuvana knjiga,na predlistu fleka ostalo dobro... K79\nDobro očuvana knjiga... K75\nOCUVANA KNJIGA,SPOLJASNOST KAO NA SLICI,A UNUTRASNJOST U DOBROM STANJU BEZ OSTECENJA,IMA PECAT BIBLIOTEKE... K48\nNOVA KNJIGA... K53\nDOBRO OCUVANA KNJIGA, PITAJTE SVE STO VAS ZANIMA... K62\nBEGUNCI IZ BEZNAĐA - Miroslav Radonjić\nAutor:: Miroslav Radonjić ;Žanrovi:: Antologije i monografije, Domaći pisci, Publicistika ;Izdavač:: Pozorišni muzej Vojvodine ;Godina izdanja:: 2017. ;Broj strana: 303 ;Pismo: Ćirilica ;Format: 20 cm ; ;Namera studije jeste da se celokupni dosadašnji dramski opus Vide Ognjenović sagleda u širem kontekstu savremene srpske dramaturgije i književne tradicije. Ovakav zadatak podrazumeva analizu primenjenog literarno-dramaturškog postupka, tematsko-motivskih odrednica, žanrovskih i stilskih osobenosti, jezičkog izraza, karakterizacije likova, odnosa prema istorijskim, političkim, ideološkim, kulturnim, socijalnim i drugim društvenim fenomenima. Za realizaciju tako definisanog cilja istraživanja, bilo je neophodno formirati svojevrsni koordinatni sistem. Unutar sistema jedna osa predstavlja najznačajnije autore i njihova reprezentativna dela, koji su ključni za razvoj savremene srpske drame od Drugog svetskog rata do prve decenije ovog veka, a druga osa označava književnu tradiciju kao nedvosmislenu ishodišnu tačku i kreativnu inspiraciju. Rad je podeljen u tri organski povezane celine: „Savremena srpska drama”, „Dramski opus Vide Ognjenović” i „Književna tradicija kao kreativna inspiracija”.\nHLADNOKRVNO - Truman Kapote\nAutor:: Truman Kapote ;Žanrovi:: Film, Nagrađene knjige, Publicistika ;Izdavač:: IPC Media ;Godina izdanja:: 2017. ;Broj strana: 373 ;Pismo: Latinica ;Povez: Mek ;Format: 20 cm ; ;Holkomb, varošica u Kanzasu, 15. novembra 1959. Četiri pucnja u svezane članove imućne farmerske poridice Klater svirepo su okončala isto toliko nevinih života. Presečene telefonske žice, pažljivo pokupljene čaure, zidovi umrljani krvlju i sitan, zanemarljiv pljačkaški plen. Istragu vodi agent Al Djui, a njena polazišta su: četiri leša, otisci dva para čizama i nesagledivo mnoštvo pitanja. ; ;Kapoteova detaljna rekonstrukcija događaja koji su se odigrali te kobne noći, kao i njihovih posledica, jezivi je i neodoljivi spoj novinarske veštine i snage književne imaginacije. Proces nastanka ove knjige, po svemu specifičan, prikazan je u dva filma – „Kapote“ („Capote“, 2005) Beneta Milera i „Neslavni“ („Infamous“, 2006) Daglasa Makgrata, a po samom romanu „Hladnokrvno“, ovenčanom prestižnom nagradom „Edgar“, ubrzo je po objavljivanju snimljen istoimeni, kultni film Ričarda Bruksa („In Cold Blood“, 1967), sniman i na mestu masakra, u stvarnoj kući Klaterovih, kao i na još nekoliko lokacija u Holkombu.\nDobro očuvana knjiga,posveta na prvoj strani... K40\nLompar, Nestorovic -Srpska književnost 18 i 19 veka\n• knjiga 1 • Filološki fakultet (Beograd), Nova svetlost (Kragujevac), 2003 • broš, format B5, str. 426 • nema podvlačenja, stranice ne ispadaju • očuvanost: 5-/5\nIstorijska poetika novele - Jeleazar Meletinski\n* Matica srpska Novi Sad * 1996. godina * 351 str. * broš. povez * stanje: odlična, nova. (TR)\nVera i lik - Mihail Epštejn\n* Matica srpska Novi Sad * 1998. godina * 358 str. * broš. povez * stanje: odlična, nova. Religiozno nesvesno u ruskoj kulturi XX veka. tr\nMarija Mitrović, Kralj Betajnove Ivana Cankara\nStanje ko na slici, 128 strana,\nAzbučnik prideva - Miroslav Josić Višnjić\nAzbučnik prideva - Miroslav Josić Višnjić, knjiga je u odličnom stanju. Izdavač:Narodna knjiga Povez:tvrd Broj strana:608 Težina:720g k-9P\nISTORIJA NEMAČKE KNJIŽEVNOSTI Fric Martini\n42215) ISTORIJA NEMAČKE KNJIŽEVNOSTI , Fric Martini , Nolit Beograd 1971 , biblioteka Književnost i civilizacija, odlično očuvano, tvrd povez , format 15 x 20,5 cm , latinica, 709 strana\nVREME - Ridiger Zafranski\nAutor:: Ridiger Zafranski ;Žanrovi:: Publicistika ;Izdavač:: Geopoetika ;Godina izdanja:: 2017. ;Broj strana: 177 ;Pismo: Latinica ;Povez: Mek ;Format: 20 cm ; ;S one strane časovnika, koji nas obmanjuju da postoji objektivno merenje vremena, vreme se doživljava drugačije: u dosadi, u brigama, zanosu, u pogledu na kraj... Naše opažanje vremena razlikuje se u današnjoj opštoj užurbanosti zbog rokova, u ubrzanom svetu ekonomije i medija. Vremepostaje kontrolisano i podruštvljeno, pretvara se u novac i njime se trguje, pa biva politizovano. "Kao da nije dovoljno što je vlastito životno vreme uvek nedovoljno i ograničeno konačnim krajem, postoji i opšta nestašica vremena uslovljena društvenom kontrolom."Bezobzirnost kontrolisanog vremena prema onom ličnom, dovodi do osećaja da vreme nestaje. Ali ono ne može nestati, "njega nema samo u odnosu na određene namere". ; ;Postoji li objektivno vreme i kad je njegov početak? Kad nastupi zaborav i prošlost nestane i iz svesti, da li je onda prošlosti bilo? "Kad nestanu svedoci, stvarnost se ruši u ono što nikad nije bila." ; ;Postavljajući vreme kao ključni filozofski i egzistencijalni pojam, Zafranski ga osvetljava iz najšireg konteksta obuhvatajući lično, unutrašnje, kosmičko, globalno vreme, a uključujući filozofiju, sociologiju, psihologiju, ali i prirodne nauke, podsećajući čitaoca kako je sa Ajnštajnovom teorijom relativnosti zagonetka vremena postala još veća. ; ;Pišući biografije najpoznatijih filozofa, Zafranski je "savladao tehniku" pisanja o najsloženijim temama zavodljivo i lako, a da pritom svaki sloj te složenosti ostane u fokusu. Ovo je jedna od onih knjiga koja se mora čitati s grafitnom olovkom u ruci... i, kad završite, shvatićete da ste podvukli svaku njenu rečenicu.\nRetko/Knjiga o HLEBU /U poslovicama,pričama../Tišma\n... a hleb se od duše pravi! (knjiga o hlebu) Jovica Tišma odlično stanje Izdavač: Ishrana, Smederevo 1995; Detaljnije: mek povez, strana 226, ilustracije, 24cm udžbenički format Hleb u Svetom pismu,narodnim poslovicama,pričama,brzalicama,zdravicama,pesmama,basnama,hleb u 111 recepata,divlje biljke od kojih se pravi hleb...\nUvod u srbistiku Petar Milosavljević\nUvod u nauku o jeziku - Milivoj Pavlović\nNolit, Beograd, 1959. Udžbenički format, 265 strana. Lepo očuvana knjiga, vremenom požutela. Nauka o jeziku Pogledajte i moje ostale knjige, kao i uvek najeftinije na kupindu.


MjuzNews | Vesti iz sveta muzike - Sara Bareilles: Još jedna nominacija za Grammy - Koncerti, svirke i nastupi\nPošto su priče oko Grammy Awards u jeku, osvrćemo se na ovu talentovanu devojku iz Kalifornije, kojoj je ovo četvrta tj. peta nominacija za ovu nagradu!\nSara je prvenstveno ove godine nominovana u kategoriji za najbolji album, a da li će biti „srećne ruke“ ostaje da vidimo!\nBareilles je karijeru započela po završetku svojih studija na UCLA, i u početku je svirala po lokalnim pabovima, ali istovremeno radila i na svom debitantskom albumu kojeg je imenovala „Careful Confessions“, izbačen 2004. godine.\nIpak, internacionalna slava je usledila posle objavljivanja singla „Love Song“ 2007. godine, koji se popeo na prvo mesto Billboard Pop 100 liste. Album „Little Voice“ na kome se ovaj singl nalazi vremenom je dostigao platinumsi tiraž!\nPoslednji, četvrti po redu album, „The Blessed Unrest“ koji je ugledao svetlost dana u julu ove godine prihvaćen je veoma dobro i od publike i od kritike, i upravo je taj album nominovan za Grammy, mada to nije jedina nominacija za predstojeću dodelu nagrada – Sara je nominovana i u kategoriji „Best Pop Solo Performance“ za numeru „Brave“, koja se takođe nalazi na ovom albumu!\nNjoj želimo mnogo sreće, a vas podsećamo da se 56. po redu dodela Grammy nagrada održava 26. januara u Staples centru u Los Anđelesu.\nUživajte i navijajte za Saru!\nCiara: Odličan novi singl


FESTIVAL SCENARIJA U VRNJAČKOJ BANJI: Deset filmskih priča u trci za nagrade | Novosti.rs\nNa Trgu kulture, pre zvanične ceremonije otvaranja biće upriličen program „Veče sa Petrom Božovićem“ posvećen jednom od naših najvećih filmskih i pozorišnih glumaca.\nKako je najavio organizator festivala, Kulturni centar Vrnjačka Banja, do 21. septembra u trci za jednu od tri nagrade takmičiće se 10 ostvarenja. Publika će imati priliku da vidi filmove koji su obeležili našu produkciju u 2019. i 2020, i već osvajali nagrade na domaćim i inostranim festivalima, kao što su “Asimetrija” Maše Nešković, “Moj jutranji smeh” Marka Đorđevića, „Revolt“ Aleksandra Rajkovića, “Realna priča” Gordana Kičića. Tu su i „Ekipa“ Marka Sopića i Radeta Ćosića, „Proleće na poslednjem jezeru“ Vuleta Žurića i Filipa Čolovića, „Sutra je još uvek juli“ Dejana Vlaisavljevića Nikta, „Iz ljubavi“ Nenada Mikovića“, a na zatvaranju će biti prikazano nagrađivano ostvarenje „Grudi“ Marije Perović.\nVan zvanične takmičarske selekcije, u programu “Preko plota”, 22. i 23. septembra zakazana je projekcija hit filma „Hotel Beograd“ ruskog reditelja Konstantina Statskija, sa našim Milošem Bikovićem u ulozi glavnog junaka. Tradicionalni simpozijum FFS ove godine posvećen je izdavačkoj delatnosti Filmskog centra Srbije, a o nagradama će odlučivati tročlani žiri – Ana Marija Rosi (rediteljka i scenaristkinja, prošlogodišnja pobednica festivala u Vrnjačkoj Banji sa filmom “Ajvar”), Miroljub Stojanović (filmski kritičar, publicista, urednik izdavaštva u FCS), i Petar Mihajlović (scenarista „Južnog vetra“).\nFestival će se, kako ističe organizator, odvijati uz sve propisane mere epidemiološke zaštite - projekcije filmova u vrnjačkom bioskopu zakazane su u 18 sati, a na letnjoj pozornici u 20.30.\nfilmski festival Vrnjački festival filmskog scenarija Film Vrnjačka Banja


Izbori 2022 - Analitičke kartice i putni nalozi\nInformacije o projektu „Povezani kroz mobilnost“ („Connected through mobility“)\nDatum objave: 08.12.2021 08:26 | Autor: Sandra Brkanović\nCentar za stručno obrazovanje će u narednom periodu, kao partner u Erasmus + projektu „Povezani kroz mobilnost“ („Connected through mobility“) sprovoditi projektne aktivnosti koje se prvenstveno odnose na razmjenu učenika i nastavnika iz Crne Gore u zemlje obuhvaćene E+ projektom (Grčka, Mađarska, Poljska, Srbija, Slovačka, Slovenija) u vremenskom trajanju i pod uslovima koji su definisani projektom.\nProjekat „Povezani kroz mobilnost“ („Connected through mobility“) je u okviru Sporazuma br. EAC-2020-0865 zaključen između koordinatora projekta, koju predstavlja MeOut Association iz Mađarske i Evropske unije, koju predstavlja Evropska komisija. Evropska Komisija je dodijelila grant koordinatoru u skladu sa odredbama i uslovima navedenim u Posebnim uslovima, Opštim uslovima i drugim aneksima Sporazuma, u okviru Druge pilot šeme VET mobilnosti za Zapadni Balkan (EAC/S54/2019).\nProjekat traje do 01.06.2024. godine.\nJU Centar za stručno obrazovanje ima ulogu partnera (korisnika) u ovom projektu sa obavezom da realizuje sve predviđene projektne aktivnosti, što je definisano Sporazumom o partnerstvu koji je potpisan između koordinatora projekta MeOut Association iz Mađarske i JU Centra za stručno obrazovanje. Zbog situacije sa pandemijom izazvanom Covid-om 19, realizacija projektnih aktivnosti će se sprovoditi u skladu sa mogućnostima u odnosu na planiranu dinamiku.\nProjekat ima za cilj upoznavanje četiri zemlje zapadnog Balkana: Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Kosova, sa međunarodnim programom mobilnosti za stručno obrazovanje. Kako su zemlje koje pripadaju E+ programu imale mogućnost da koriste programe mobilnosti u okviru stručnog obrazovanja, kako bi razmjenjivali inovacije u oblasti obrazovanja, osnažili veze sa tržištem rada i modernizovali sistem stručnog obrazovanja godinama, zemlje zapadnog Balkana tek sada dobijaju priliku da u to budu uključene. Partnerstvo je koncipirano tako da iskusni partneri iz EU predstavljajaju kolegama iz zemalja zapadnog Balkana kako da zatvore čitav krug projektnog ciklusa mobilnosti i predstave sve mogućnosti koje programi mobilnosti nude.\nCiljevi i zadaci projekta:\n•\tPoboljšanje percepcije društva o stručnom obrazovanju u zemljama zapadnog Balkana.\n•\tPoboljšanje kvaliteta stručnog obrazovanja.\n•\tPomoć institucijama stručnog obrazovanja da uspostave snažnije veze za privredom.\nCiljne grupe obuhvaćene projektom na nivou Crne Gore uključuju:\n•\tRedovne učenike koji pohađaju III ili IV razred srednjeg stručnog obrazovanja;\n•\tUčenike koji su završili srednje stručno obrazovanje nivoa III ili IV1, u tekućoj školskoj godini u odnosu na vrijeme poziva za mobilnost;\n•\tNastavnike stručnih modula, direktore/pomoćnike direktora stručnih škola i organizatore praktičnog obrazovanja;\n•\tPredstavnike Centra za stručno obrazovanje;\n•\tPredstavnike udruženja poslodavaca (Privredne komore i Unije poslodavaca) i predstavnike privrede koji učestvuju u dualnom obrazovanju;\n•\tPredstavnike Ministarstva prosvjete, nauke, kulture i sporta kao donosioce odluka.\nProjekat obuhvata sljedeće oblasti u okviru kojih će se realizovati mobilnost učenika/nastavnika:\n•\tAutomehatronika/ Automehanika/ Autoelektrika,\n•\tMašinstvo i obrada metala,\n•\tFrizerske usluge,\nNapomena: Projekat predviđa mogućnost uključivanja i drugih oblasti, ukoliko za to budu postojale mogućnosti.\nAktivnosti predviđene projektom su:\nA1) Kratkoročna mobilnost učenika srednjih stručnih škola\nOvaj projekat obuhvata mobilnost učenika srednjih stručnih škola u vidu obavljanja praktičnog obrazovanja u preduzećima u trajanju od 30 dana iz svake od navedenih zemalja zapadnog Balkana (Albanija, Bosna i Hercegovina, Kosovo i Crna Gora) u jednu od zemalja koje su obuhvaćene Erasmus+ projektom (Grčka, Mađarska, Poljska, Srbija, Slovačka i Slovenija).\nU okviru kratkoročne mobilnosti učenika, tokom trajanja projekta planirano je pet poziva za po 10 učenika i jednog pratioca iz Crne Gore (nastavnika ili predstavnika Centra za stručno obrazovanje). Projektom je planirano da učenici iz Crne Gore učestvuju u procesu kratkoročne mobilnosti kroz obavljajnje praktičnog obrazovanja u preduzećima u Poljskoj, Slovačkoj, Mađarskoj, Grčkoj i Srbiji.\nUloge partnerskih institucija projekta u navedenoj aktivnosti\n•\tCentar za stručno obrazovanje, kao partner u projektu iz Crne Gore ima ulogu u: informisanju škola i institucija sistema o projektnim aktivnostima; pripremi poziva za učešće učenika u procesu mobilnosti; učešću u komisijama za odabir učenika koji treba da budu dio procesa mobilnosti, na osnovu prethodno utvrđenih kriterijuma; izboru pratioca učenika tokom procesa mobilnosti; učešću u obuci/pripremi izabranih učenika za proces mobilnosti; pripremi ishoda učenja iz odgovarajućih obrazovnih programa za realizaciju praktičnog obrazovanja kod poslodavca za potrebe procesa mobilnosti; saradnji i komunikaciji sa školama (upravom škole, nastavnicima, učenicima) i roditeljima; praćenju aktivnosti učenika tokom trajanja procesa mobilnosti; učešću u promociji projekta.\n•\tPartnerske organizacije država u kojima se obavlja mobilnost učenika imaju ulogu u: informisanju partnerske institucije u Crnoj Gori (Centra za stručno obrazovanje) o projektnim aktivnostima; odabiru predstavnika privrede (kompanija) kod kojih će se obavljati praktično obrazovanje iz oblasti za koju se učenik školuje; učešću u finalnom odabiru učenika za proces mobilnosti u saradnji sa partnerom iz Crne Gore (Centrom za stručno obrazovanje) i koordinatorom projekta (MeOut Association); organizaciji odgovarajuće obuke i pripremi uputstava za učesnike u procesu mobilnosti; upoznavanju učenika sa mjerama bezbjednosti tokom obavljanja praktičnog obrazovanja, posebno kada su u pitanju učenici sa posebnim obrazovnim potrebama; određivanju supervizora u okviru kompanija koji će biti zaduženi za praćenje učenika tokom obavljanja praktičnog obrazovanja; dočeku učenika i pružanju pomoći u komunikaciji.\n•\tKoordinator projekta MeOut Association iz Mađarske ima ulogu u: upravljanju logistikom i saradnji sa partnerskim institucijama projekta kao referentna tačka za sva eventualna pitanja i komunikaciju; nadgledanju obuka učesnika mobilnosti, kako bi se realizovale sve planirane aktivnosti na odgovarajući način.\nA2) Dugoročna mobilnost učenika\nOvaj projekat obuhvata mobilnost učenika u cilju obavljanja praktičnog obrazovanja u preduzećima u trajanju od 90 dana iz svake od navedenih zemalja zapadnog Balkana (Albanija, Bosna i Hercegovina, Kosovo i Crna Gora) u jednu od zemalja koje su obuhvaćene Erasmus+ projektom (Grčka, Mađarska, Poljska, Srbija, Slovačka i Slovenija).\nU okviru dugoročne mobilnosti učenika, tokom trajanja projekta planirana su dva poziva za po tri učenika iz Crne Gore, bez pratioca. Projektom je planirano da učenici iz Crne Gore u okviru ove dugoročne mobilnosti obavljaju praktično obrazovanje u Slovačkoj i Srbiji.\n•\tUčesnici i uloge su isti kao u A1.\n•\tU okviru ove aktivnosti, svi partneri će imati još važniju ulogu s obzirom na to da se radi o dužem vremenskom periodu tokom kog učenici borave u inostranstvu, u kom se na osnovu prethodnih iskustava organizatora mogu javiti problemi, koji se mogu otkloniti adekvatnom saradnjom i uključenošču svih partnera. Lokalni partneri i integracija učenika u lokalnu zajednicu države domaćina, takođe ima važnu ulogu u uspješnoj realizaciji projektnih aktivnosti.\nA3) Obuke učesnika mobilnosti iz Crne Gore\nPlanirano je da se ova aktivnost realizuje u Crnoj Gori u cilju bolje informisanosti i unapređenja vještina partnera projekta (Centra za stručno obrazovanje), kao i pripreme učesnika mobilnosti za proces mobilnosti (učenika/nastavnika). Ova obuka treba da omogući svim učesnicima detaljnije upoznavanje sa aktivnostima predviđenih projektom, kao i rješavanje potencijalnih problema i nedoumica. Na ovaj način će se unaprijediti partnerska saradnja i povjerenje.\n•\tCentar za stručno obrazovanje, kao partner u projektu iz Crne Gore, uticaće na odabir učenika/nastavnika koji će učestvovati u procesu mobilnosti, na osnovnu prethodno utvrđenih kriterijuma. Osnovni uslov prilikom odabira biće poznavanje engleskog jezika, kao radnog jezika ili poznavanje jezika zemlje domaćina, kako bi mogli da učestvuju u realizaciji aktivnosti predviđenih projektom.\n•\tPartnerske organizacije država u kojima se obavlja mobilnost učenika/nastavnika obezbjediće odgovarajuću obuku za učesnike u procesu mobilnosti. Stručnjaci iz ovih država će podijeliti znanje i iskustvo sa predstavnicima partnera (Centrom za stručno obrazovanje) i učesnicima u projektu (učenicima/nastavnicima) i razgovarati o opštim i organizacionim izazovima.\nA4) Konferencije u okviru projekta\nInicijalne konferencije u okviru projekta biće organizovane za predstavnike svih partnera u Bosni i Hercegovini, Mađarskoj i Sloveniji. Teme će biti povezane sa mobilnošću učenika/nastavnika i povezivanjem obrazovnog sektora sa privredom. Konferencije će biti organizovane u neposrednoj saradnji sa partnerskom organizacijom iz države domaćina.\nA5) Učenje na primjeru u obrazovnoj ustanovi/školi za nastavnike\nCilj ove aktivnosti je upoznavanje zaposlenih u stručnim školama (nastavnika stručnih modula, direktora/ pomoćnika direktora stručnih škola i organizatora praktičnog obrazovanja) iz Crne Gore, sa sistemom stručnog obrazovanja države domaćina kroz proces mobilnosti. U okviru ove aktivnosti, nastavnici će tokom jedne sedmice aktivno učestvovati u školskim aktivnostima, pohađanju radionica i časova. U okviru mobilnosti nastavnika, tokom trajanja projekta, planirana su tri poziva za po tri nastavnika koji će boraviti u Mađarskoj, Poljskoj i Sloveniji. Oni takođe treba da prisustvuju obuci učenika koji će učestvovati u procesu mobilnosti.\n•\tCentar za stručno obrazovanje, kao partner u projektu iz Crne Gore, podržaće odabir najposvećenijih nastavnika prema prethodno utvrđenim kriterijumima, koji su spremni da primenjuju nove metodologije u svom radu i da drugim kolegama prenesu iskustva koja su stekli u ovoj aktivnosti.\n•\tPartnerske organizacije država u kojima se obavlja mobilnost, a posebno nastavnici obrazovnih ustanova/škola države domaćina, podržaće međunarodne kolege u unapređivanju njihovih vještina i razmjeni različitih obrazovnih pristupa. Izabrani nastavnici moraju da znaju engleski jezik kao radni jezik ili jezik države domaćina, kako bi mogli da komuniciraju sa učenicima i kolegama. Partneri iz države domaćina će pružati logističku podršku tokom realizacije ove aktivnosti. Oni će biti referentna tačka za komunikaciju sa partnerima zahvaljujući svom iskustvu u međunarodnim projektima.\nA6) Izrada vodiča o projektnim aktivnostima\n•\tPartneri u projektu i pridruženi partneri, sarađivaće sa srednjim stručnim školama i učesnicima u projektu iz zemalja zapadnog Balkana kako bi napravili vodič o realizovanim projektnim aktivnostima. Sa kompanijama i pridruženim partnerima razgovaraće se kako bi oni podijelili svoje iskustvo koje su stekli tokom učešća u projektu.\n•\tPartneri iz centralne Evrope sastaće se sa partnerima sa zapadnog Balkana i dogovoriti faze upravljanja projektom. Oni će napraviti upitnik za evaluaciju i predstaviti ga lokalnim partnerima (kompanijama) i međunarodnim partnerima (školama, organizacijama i dr.) kako bi adekvatno odgovorili svakom izazovu. Partneri sa zapadnog Balkana će dati svoj doprinos u kreiranju vodiča kroz sprovođenje intervjua sa učesnicima u projektu.\nA7) Koordinacioni sastanci partnera u projektu\nCiljevi ovih sastanaka biće koordinacija rada između partnera u projektu. Sastanci projektnih timova će se okvirno održavati na svakih 6 do 9 mjeseci u okviru kojih će partneri u projektu iznositi svoja zapažanja, probleme i aktivno učestvovati u pronalaženju rješenja i odabiru strategija.


Кафаница - Strana 500\nStrana 500 od 845 Prva ... 400450490496497498499500501502503504510550600 ... Poslednja\nPrikaz rezultata 7,486 do 7,500 od ukupno 12669\n22-07-2009, 13:25 #7486\nimages.jpg (3.7 KB, 13 pregleda)\n22-07-2009, 20:00 #7487\n"...dobro je znati da si ziv i zdrav..."\n...sto...jesam odavao utisak da mi nije najbolje...\n22-07-2009, 21:38 #7488\nU originalu postavio/la dacke\nХвала, хвала! Прија на ову врућину!\n23-07-2009, 00:42 #7489\nооооо..... утисак дана - Маре нас није заборавио и расположен је\n23-07-2009, 01:11 #7490\nпа, добро, допадају вам се кафанске причице\nVodonoša u Indiji posedovao je dva velika krčaga, koje je nosio obešene na motki o vratu. Jedan krčag je bio napukao, a drugi je bio savršen. Dok je savršeni krčag uvek donosio punu meru vode nakon dugog hoda od potoka do gospodareve kuće, napukli krčag donеo bio samo polovinu.\nPune dve godine ovo se dnevno ponavljalo, i vodonoša je donosio meru i po vode do gospodareve kuće. Naravno, savršeni krčag bio je ponosan na svoj doprinos, savršen za svrhu kojoj je bio namenjen. Jadni napukli krčag stideo se svog nedostatka, i osećao se jadno doprinoseći samo polovinu od onoga što je trebalo.\nPo isteku druge godine, shvativši da je gorki neuspeh, jednog dana progovori vodonoši pri potoku.\n"Sramim se sebe, i želeo bih ti se izviniti".\n"Zašto?" Upita vodonoša. "Zašto se sramiš?"\nKrčag nastavi: "Kroz protekle dve godine bio sam u stanju donositi samo pola svog tereta, jer je druga polovina iscurila kroz napuklinu putem do gospodareve kuće. Zbog moje mane, ti radiš više, a ne dobijaš punu naknadu za svoj napor".\nVodonoša se sažalio nad starim napuklim krčagom i saosećajući reče: "Kad se budemo vraćali, želio bih da obratiš pažnju na prekrasno cveće uz stazu".\nStvarno, kako su se penjali uzbrdo, stari napukli krčag opazio je s jedne strane staze divno divlje cveće obasjano suncem i to ga je malo oraspoložilo. Ali kad su stigli do kraja, opet ga obuze tuga i još jednom se izvini vodonoši za svoj neuspeh. Vodonoša mu reče: "Da li si opazio da je cveće samo sa tvoje strane staze, a na strani savršenog krčaga ga nema? To je zato, što sam ja oduvek znao za tvoj nedostatak, pa sam ga iskoristio. Na tvojoj strani staze posadio sam semenke cvijeća i svaki dan dok smo prolazili ti si ih zalivao. Već dve godine berem ovo divno cveće i njime ukrašavam gospodarev sto. Bez tebe, ova lepota nikad ne bi krasila njegov dom."\nSVAKO OD NAS IMA SVOJE VLASTITE NEDOSTATKE. SVI SMO MI NAPUKLI KRČAZI.\nALI UPRAVO TE PUKOTINE I NEDOSTATCI ČINE NAŠ ŽIVOT TAKO ZANIMLJIVIM I ZAHVALNIM. TREBA SAMO PRIHVATITI DRUGU OSOBU ONAKVOM KAKVA JE I NAĆI DOBRO U NJOJ.\n23-07-2009, 04:11 #7491\n...hvala na pitanju...nije lose...doduse nije mi tako dobro kao tebi... ...rekao bi da je ta Tresnja, ipak "utisak nedelje"...\n23-07-2009, 06:09 #7492\nВау, данас си нам поклонио више речи\n23-07-2009, 06:17 #7493\nдоручак.jpg (52.2 KB, 9 pregleda)\n23-07-2009, 08:37 #7494\n23-07-2009, 15:47 #7495\nУпуцаће ме Звончица, ако Кафана буде затворена\nkalnapilis.jpg (30.0 KB, 8 pregleda)\n23-07-2009, 15:51 #7496\nштука у маслиновом уљу, чудан спој, леееп\nштука.jpg (24.7 KB, 8 pregleda)\n23-07-2009, 18:36 #7497\nОпет празна Кафана?\n....па да пробамо са причицом\nProfesorica španskog je objašnjavala svojim studentima, da španski, za razliku od engleskog, razlikuje rod za zajedničke imenice, te da sve postoji kao ženski i muški rod.\nNa primer, kuća je ženskog roda: 'la casa.' a 'olovka,' je zato muškog roda: 'el lapiz..'\nStudenti su pitali, 'Kog je roda 'compjuter'?'\nUmesto da im odgovori, profesorka ih je podelila u dve grupe, mušku i žensku i zatražila od njih da se opredele da li "kompjuter" pripada ženskom ili muškom rodu. Svaka je grupa dobila zadatak da sa četiri razloga obrazloži svoje opredeljenje.\nMuškarci su odlučili da 'compjuter' mora definitivno biti ženskog roda ('la computadora'), jer:\n1 Niko osim njihovog tvorca ne razume njihovu unutrašnju logiku;\n2. Originalni jezik koji koristi za komunikaciju sa drugim kompjuterima je potpuno nekompatibilan za sve ostale;\n3. Najmanje greškice pohranjuju se daleko u memoriju za eventualno kasnije prisećanje;\n4. Onoga momenta kada se vežeš za jednog, nađeš se u situaciji da trošiš pola svojih prihoda za njihove potrebe i dodatke.\n(A OVO JE JOŠ BOLJE!)\nŽenska grupa je zato zaključila da kompjuter mora biti muškog roda ('el computador'), jer\n1. Da bi bilo ikakve koristi od njega moraš da ga startuješ;\n2. Raspolažu sa ogromnim brojem podataka ali ne mogu da samostalno razmišljaju;\n3. Osmišljeni su da rešavaju probleme, ali polovinu vremena oni sami predstavljaju problem;\n4. Čim se vežeš za jednog, otkriješ da bi dobila nov, napredniji model da si samo malo duže pričekala.\n23-07-2009, 20:57 #7498\nсад' ће полувреме\nlarge_beer.jpg (42.4 KB, 8 pregleda)\n24-07-2009, 01:45 #7499\n4. Čim se vežeš za jednog, otkriješ da bi dobila nov, napredniji model da si samo malo duže pričekala.The women won.\n...a ja sam se uvek pitao zasto intelektualno jake zene, najcesce ostanu usedelice...priznajem mislio sam, u svetlu nekih ranijih tema, da se muskarci plase intelektualno superiornih dama...kad ono, one cekaju "novi model"... ...vec vidim sliku dame koja u svojim ranim 60-im, besomucno gleda "spanske serije" ne bi li dobila potvrdu svoje teorije da je comp. muskog roda...pa makar ostala usedelica jos deset godina....\n...unapred se izvinjavam dame, ovo je bio samo blagi napad "sovinizma" i muske zloce...ne mogoh da odolim...\n24-07-2009, 01:46 #7500\n...jel u tiganju, ili na rostilju..?...\nSva vremena su po Griniču & DST +2 sat/a. Sada je 18:35.


Policija kažnjava one koji dogovaraju ulazak u Srpsku preko Izačića u FBiH | Prijedor24.com - Više od informacije!\nPočetna BiH Policija kažnjava one koji dogovaraju ulazak u Srpsku preko Izačića u FBiH\nPolicija kažnjava one koji dogovaraju ulazak u Srpsku preko Izačića u FBiH\nOvo je poručio predsjednik Tima za praćenje i sprovođenje mjera Republičkog štaba za vanredne situacije Nenad Stevandić nakon sastanka sa članovima Štaba za vanredne situacije grada Prijedora.\nStevandić je istakao da je dobra saradnja između Gradske uprave Prijedor, Dom zdravlja, prijedorske bolnice i pripadnika Policijske uprave Prijedor.\n– Ako se prekršioci surovo kažnjavaju i hvataju, jer nama je trenutno jedini veliki problem za transmisiju, ljudi koji su neozbiljni. Znamo da je prije nekoliko dana, kada su mijenjane mjere o kojima je govorio i gradonačelnik, kada su iz karantina sa granica premještani u karantine lokalnih zajednica, da ljudi dođu u Kozarsku Dubicu u šest sati presvuku se i odu u svoja sela, druže se i onda ih policija uveče u 11 ganja – istakao je on.\nStevandić poručuje da andležni u Srpskoj znaju da pojedini organizovano dogovarju da u RS ulaze preko graničnog preklaza Izačići u Bihaću, odnosno Federaciji BiH.\n– Znamo za probleme i da svi znaju da će biti i oni vrlo brzo sankcionisani, preko nekih grupa dogovaraju da se ide na Izačić, pa da ti iz Izačića uđu sa pasošima, sa ličnom kartom se prijavljuju u Republici Srpskoj, to je strogo kršenje zakona i strogo kažnjivo to je jedino što može da nam poremeti situaciju, MUP radi na tome i od jutros su pojačane kontrole – rekao je Stevandić.\nOn je dodao da u Prijedoru nema velike transmisije i da je uspostavljena apsolutna kontrola klastera.\n– I više ljudi izlazi iz izolacije nego u drugim mjestima. Ono što je jako značajno i što provjeravamo u zadnje vrijeme je stanje sa potrebama za zaštitnu opremu. Ovaj Tim ima Dnevne izvještaje iz sve ijednog Doma zdravlja i mi znamo tačno koliko se ljudi obratilo za bilo kakve tegobe u svakom Domu zdravlja u RS. To radimo zato da bi zaštitnu opremu i sva moguća sredstva koja su potrebna prilagodili svemu tome, a ne neko da nam napiše da mu treba 1.00o odjela, a on pregleda 13 pacijenata – izjavio je on.\nStevandić je pohvalio prijedorski Dom zdravlja i njegovu Higijensko-epidemiološku službu i rekao da je među prva tri Doma zdravlja u Srpskoj po redovnosti slanja izvještaja.\n– Oni od 24. tačan broj pacijenata koji im se obrate šalju u izvještaju, i među najpotpunijim su i prva linija odborane je Dom zdravlja. Zadnja linija odbrane je bolnica i tu kada uđe onda smo u problemu i zato nam je bitno da imamo maksimalnu kontrolu, prijedorski Dom zdravlaj i mjere koje je preduzela Higijenko-epidemiološka služba su na zavidnom nivou – rekao je on.\nNaveo je da nije bilo primjedbi na rad prijedorske bolnice “Doktor Mladen Stojanović” koja je regionalna bolnica.\n– Danas smo dogovorili da se trijažni punkt izmjesti van bolnice, da to bude jedino što treba preduzeti u cilju epidemiološke zaštite – istakao je on.\nStevandić je podsjetio da je pred Republikom Srpskom presudnih 15 dana u borbi sa korona virusom i apelovao na izbjegavanje kontakata.\nGradonačelnik Prijedora Milenko Đaković naveo je da Štab za vanredne situacije grada Prijedora zasjeda od drugog marta.\n– Održali smo 18 sjednica Štaba, i preduzeli niz mjera i sve mjere Republičkog Štaba za vanredne situacije – istako je Đaković.


Šef McLarena: Ne otpisujte nas, rano je za predviđanja - Sport - Index.hr\nŠef McLarena: Ne otpisujte nas, rano je za predviđanja\nŠef McLarena ne sumnja u novi bolid\n"Prerano je za predviđanja"\nButton i Hamilton ne vjeruju da mogu konkurirati Ferrariju i Red Bullu\npetak, 11.3.2011. 07:48\nŠEF McLarena Martin Whitmarsh poručio je kako njegovu momčad još uvijek ne treba otpisati iz borbe za naslov prvaka u Formuli 1 u sezoni koja će početi krajem ovog mjeseca.\nPosljednjih su dana oba McLarenova vozača, najprije Jenson Button, a potom i Lewis Hamilton, izrazila sumnju u mogućnosti novoga bolida. Button je izjavio da se McLaren u ovom trenutku ne može nositi s Red Bullom i Ferrarijem, a Hamilton je dodao kako se britanska momčad trenutno ne može boriti za vrh.\nWhitmarsh ipak spušta loptu na zemlju.\n"Jednostavno je prerano reći išta definitivno o našem novom bolidu MP4-26, kao i o automobilu bilo koje druge momčadi. Mnogi su analitičari griješili kad su na temelju rezultata s testiranja pokušali predviđati rezultate u utrkama. Istina je da smo imali problema s pouzdanosti bolida na dosadašnjim testovima, ali vjerujemo da se stvari sada razvijaju u dobrom smjeru", naglasio je Whitmarsh.