SSSS / COVID19\nZA BEZBEDAN IZDRAV RAD\n15. Jul 2020. • 49 Opširnije\nO PREVENTIVNIM MERAMA ZA BEZBEDAN I ZDRAV RAD ZA SPREČAVANJE POJAVE I ŠIRENJA EPIDEMIJE ZARAZNE BOLESTI\nPreventivne mere i aktivnosti za sprečavanje pojave epidemije zaraznih bolesti Član 5\nPRVOMAJSKI PROGLAS 2020.\n1. Maj 2020. • 47 Opširnije\nMKS:SVET JE JEDAN – ZA\nRADNA MESTA, PLATE I SOCIJALNU ZAŠTITU\n30. April 2020. • 48 Opširnije\nMeđunarodna konfederacija sindikata je, povodom Međunarodnog dana rada, upozorila da se, zbog pandemije korona virusa u celom svetu, predviđa gubitak 200 miliona radnih mesta, da bi milioni radnika mogli da završe u siromaštvu, dok se ogromne nejednakosti, koje su i ranije postojale, samo produblјuju.\nDesetine hilјada lјudi je umrlo, a još veći broj osetiće posledice po svoje zdravlјe. Dve trećine svetskog stanovništva sa nedovolјnom socijalnom zaštitom ili bez nje, izloženo je ozbilјnim rizicima, a veliki deo njih suočava se sa nemaštinom i glađu.\nPosledice tekuće krize brutalno su ogolile promašaje modela globalizacije, koji je radnicima i radnicama nametan godinama. Sistemi javnog zdravlјa su redukovani štednjom, dok su urušavanjem radničkih prava milioni radnika izloženi raznoraznim dodatnim rizicima. Posebno su ugrožene žene, radnici-migranti, etničke i druge manjine. Postojeće stanje se mora promeniti.\nDok širom sveta pandemija KOVID-19 dovodi do haosa, svedoci smo i izraza solidarnosti kakve istorija ne pamti. Stanovništvo celog sveta zatvoreno je po kućama i izolovano u nastojanju da se na taj način spreči brzo širenje virusa unutar zajednica i zaštiti starije osobe i one sa drugim zdravstvenim problemima. I dok je neizvesno šta će biti sa našim životima i platama, negativni ekonomski i društveni činioci urušavaju svet rada, u kome - u najvećem broju zemalјa – glavni teret krize nose radnici sa niskim primanjima i nesigurnim radnim mestima.\nU davanju odgovora na pandemiju akcenat je s pravom stavlјen na usporavanje širenja zaraze, ublažavanje njenih posledica i pomoć zdravstvenim radnicima na prvoj liniji odbrane - ali i drugim radnicima u vitalnim sektorima. Borba protiv širenja virusa u svetu sada se vodi na svakom radnom mestu.\nPrvog maja pozdravićemo i odati počast radnicima u zdravstvu, njegovatelјima i zaposlenima u drugim sektorima koji su na prvoj liniji odbrane i čiji je rad od izuzetne važnosti za spasavanje života i proizvodnju neophodnih roba i usluga.\nProtivotrov za ovu krizu je solidarnost, koja je nama sindikalistima – kroz kroz čitavu istoriju, a i danas - bila i ostala «u krvi». Radi se o tome da na prevazilaženju početnog talasa pandemije KOVID-19 i pripremama za budućnost sve države moraju raditi zajedno. Pozdravlјamo sve one vlade koje, boreći se protiv krize i osiguravajući plate i prihode svojim građanima, ostaju verne socijalnom dijalogu. Ali i osuđujemo one koje su - u svojim zemlјama ili skupa sa drugim državama na međunarodnom nivou - odbile da sarađuju sa sindikatima, negiraju realnost pandemije ili dozvolјavaju nasilјe i kršenje lјudskih prava, za šta najveću cenu plaćaju upravo njihovi građani. Jednako osuđujemo grablјivce koji nastoje da od ove krize profitiraju. Zahtevamo da sve firme poštuju prava radnika i da vlade urade sve što je potrebno kako bi se to ostvarilo. Još jednom potvrđujemo svoju opredelјenost za borbu protiv ekstremne desnice, spremnost da je onemogućimo da krizu iskoristi u svoju korist i rešenost da je sprečimo da i dalјe potkopava demokratiju i lјudska prava.\nU sadašnjoj situaciji niko ne sme biti zaboravlјen. U središtu oporavka, obnove i prelaska u nekonfliktna društva moraju biti masovna ulaganja u javno zdravstvo i negu, osiguranje javnih usluga pristupačnih svima i puno poštovanje prava svih zaposlenih.\nPri ponovnom pokretanju globalne privrede u vidu se moraju imati tri glavna cilјa:\nRADNA MESTA: Uništeni su milioni radnih mesta. Stoga jedan od cilјeva mora biti puna zaposlenost, koja podrazumeva dostojanstven rad za sve, zdrave i sigurne uslove rada, uklanjanje nesigurnih oblika rada i formalizovanje neformalnog zapošlјavanja.\nPRIHODI: Udeo plata u globalnoj ekonomiji smanjuje se već decenijama, a sa ovom krizom on može postati još manji. Stoga je neophodno propisati minimalne plate za dostojanstven život, osigurati pravo na kolektivno pregovaranje za sve radnike i ukinuti razlike u platama muškaraca i žena.\nSOCIJALNA ZAŠTITA: Milijarde lјudi, ostajući bez socijalne zaštite, sada su u opasnosti da postanu žrtve zdravstvenih i ekonomskih posledica krize. Došlo je vreme da se sarađuje na globalnom nivou kako bi se osigurala sredstva za socijalnu zaštitu svih. Svet ne sme okrenuti leđa onima kojima je potrebna pomoć - sada i(li) u vremenu kada se bude gradila budućnost koja treba da bude nekonfliktna i u kojoj će biti mesta za sve.\nUkoliko želimo da ponovo pokrenemo privredu i osiguramo zdravlјe i dobrobit svih na planeti, od klјučnog je značaja da obezbedimo ostvarenje pomenutih cilјeva. Stoga pozivamo vlade i međunarodne institucije da skupa rade na njihovom ostvarenju.\nBez obzira gde se nalazili i kakve razlike postojale među nama, mi ipak živimo u jednom svetu. Sindikati znaju da je solidarnost u stanju da odradi posao. Moramo obezbediti da ga odradi za čitavo čovečanstvo.\nBEZBEDAN RAD PREDSTAVLJA ZDRAVU BUDUĆNOST\n28. April 2020. • 46 Opširnije\nZaštita života ljudi osnovni je prioritet u celom svetu i na današnji dan kada obeležavamo 28. april – Međunarodni dan bezbednosti I zdravlja na radu.\nKorona virus je izazvao krizu neviđenih razmera zdravstvenim sistemima, nacionalnim privredama i globalnoj ekonomiji, ali je pogodila i svetsko radno stanovništvo.\nOvaj međunarodni dan, koji je ujedno i dan sećanja na radnike koji su tragično izgubili život na radnom mestu, obeležava se i u Srbiji, kojoj je to od 2010. i Nacionalni dan bezbednosti i zdravlja na radu.\nTako se i Savez samostalnih sindikata Srbije, kao i svih ovih godina, pridružuje obeležavanju ovog dana, u uslovima u kojima prioritet imaju zaštita života, zdravlja i sigurnosti radnika i svih građana od korona virusa.\nNaravno, zbog socijalne distanciranosti i izolacije nisu moguće masovnije sindikalne kampanje i akcije, ali će Savez na prigodan način, elektronskim kampanjama i saopštenjem, obeležiti ovaj važan dan.\nSindikate na globalnom, evropskom i nacionalnom nivou zabrinjava što su već do sada milioni radnika izgubili svoja radna mesta, kao što se ne može pretpostaviti koliko će ih ubuduće izgubiti, a ponajviše zbog činjenice što se zaposlenima koji i u ovakvim uslovima rade ne obezbeđuju lična sredstva zaštite, zdravstveno prihvatljivi i sigurni uslovi rada.\nI pored straha, zebnji i nepoznanica koje budućnost nosi, ovo je prilika da ukažemo na neke propuste iz prošlosti koje ne bi trebalo da ponavljamo. Osim 28. aprila, oblast bezbednosti i zdravlja na radu neopravdano je van interesa javnosti, briga o zdravlju i bezbednosti na radu najčešće gubi bitku od namere kapitalista da ostvare profit i budu bogatiji od mnogih država.\nČesto vlasnici kapitala kod nas govore kako je zaštita na radu dodatno opterećenje i trošak privrede i poslodavaca. Tim stavom su u poslednjih dvadesetak godina bitno uticali na promene zakona i propisa u Srbiji, ne samo iz oblasti zaštite na radu, već i na ukupan ekonomski, socijalni i zdravstveni sistem. Sve te promene koje su bile česte, ponekad ishitrene, pa i protivrečne, uz nedovoljan socijalni dijalog i marginalizaciju sindikata, uzrokovali su smanjenjem stope doprinosa za zadravstvo za 50 odsto, koja je evidentno uticala na nedostatak sredstava u zdravstvenom fondu i sve što se iz tog fonda finansira.\nEpidemija Covid-19 aktuelizovala je opravdane kritike sindikata na dosadašnje umanjenje stopa doprinosa za zdravstvo i, nadamo se, promeniće odnos društva prema finansiranju zdravstvenog sistema u Srbiji značajno većim ulaganjem u taj sektor. Time bi bili spremniji i za neke druge, buduće epidemije.\nDugogodišnja inicijativa našeg sindikata da se zabrani rad nedeljom u trgovinama Srbije, argumentima koji su podupiralu tu inicijativu, sada se, svesno ili ne, pridružila i država, dosadašnji najveći kritičar i protivnik ove inicijative, uvođenjem mera koje faktički onemogućavaju da stanovništvo kupuje nedeljom.\nZato, poručujemo “I posle dobijene bitke sa korona virusom, ostanimo kod kuća nedeljom”.\nSavez SS Srbije nastojaće da i u narednom periodu još snažnije utiče na politiku koja će ulaganje u bolje i dostojanstvene uslove rada i bolju zaštitu na radu tretirati isključivo kao investiciju, a nikako kao trošak. Smatramo da je efikasno upravljanje sistemom bezbednosti i zdravlja na radu nacionalni interes.\nSvako odgovorno preduzeće i kompanija i njena politika sprovođenja mera zaštite na radu ne može se zamisliti bez učešća sindikata i predstavnika radnika. Jer, obezbeđenje radnih uslova za rad na bezbedan način, kao i primeren odnos i odgovorno ponašanje svih subjekata u radnoj sredini prema zaštiti života i zdravlja imaju direktan pozitivan učinak na poslovne rezultate. Ostvarivanje zajedničkog cilja – rad bez tragičnih nesreća i povreda na radu - nemoguć je ukoliko nema istinske saradnje i aktivnog doprinosa svih strana u okviru preduzeća ili ustanova, kao i na sektorskom i nacionalnom nivou.\nČinjenica da najveći deo vremena tokom dana radnici provode radeći, dolazeći i vraćajući se sa posla, nameće potrebu da se stalno poboljšavaju uslovi i mere kojima će dolazak na posao, rad na radnom mestu i povratak s posla učiniti bezbednijim.\nSamo odgovornim odnosom prema zdravlju i sigurnosti na radu učinićemo da strateški nacionalni prioritet i cilj – očuvanje radne sposobnosti kroz ceo radni vek – postane dostižan. Saradnja i podrška najšire javnosti, koordinacija aktivnosti sa udruženjima i organizacijama civilnog društva iz ove oblasti, podizanje nivoa svesti svih subjekata u društvu, kao i ulaganje u zdravlje i živote radnika - biće I dalje prioriteti SSSS.\nBezbedan rad predstavlja zdravu budućnost.\n27. april - DAN\n27. April 2020. • 45 Opširnije\nJoš jedan značajan jubilej naše organizacije, 117 godina kontinuiranog rada na zaštiti radnika, borbe za veća prava i zarade i zalaganja za bolјi život, obeležavamo danas u vanrednim okolnostima.\nVelikom većinom zatvoreni po kućama i izolovani u nastojanju da na taj način sprečimo širenje korona virusa unutar zajednice i zaštitimo najstarije i druge osobe sa zdravstvenim problemima.\nPored dosadašnjih mnogobrojnih ekonomskih i političkih kriza, ni najnovija nedaća nije zaobišla naš napaćeni narod, koji je sada i životno ugrožen.\nIpak, kao i mnogo puta do sada, solidarnost, koja je nama sindikalistima u krvi, pomogla nam je u borbi sa nevidlјivim neprijatelјem.\nSolidarnost će nam pomoći i u prevazilaženju krize, na koju se naša organizacija pozivala i kojom se, kroz čitavu istoriju, uvek rukovodila.\nPred nama su sada ponovo teški dani. Pred radnicima da podignu posrnulu privredu, koja je stajala u prethodnim mesecima, a pred sindikatima da ih zaštite od neodgovornih poslodavaca koji bi hteli da profitiraju od sadašnje situacije.\nUvek ćemo, kao i do sada, biti spremni na dijalog i da podržimo mere koje su za dobrobit radnog čoveka i njegov bolјi standard.\nAli, i za lјutu borbu protiv onih poslodavaca koji krše njihova prava i čiji je isklјučivi interes što veći profit.\nStoga, nastavlјamo borbu za veće plate, bolјe penzije, protiv kaznenih poena i neograničenog radnog vremena.\nVekovna istorija nas obavezuje da od naših cilјeva ne odustanemo i da se za njih još doslednije, jedinstveni i solidarni, borimo.\nSvim našim članovima čestitam Dan Saveza samostalnih sindikata Srbije.\nSINDIKATI I POSLODAVCI SAGLASNI: Mere značajne,\ntreba ih dopuniti i prilagoditi\n25. April 2020. • 44 Opširnije\nMere podrške privredi su značajne, ali bi trebalo dodatno sagledati stanje u svim sektorima,dopuniti mere i prilagoditi ih stanju u kome se preduzeća nalaze, smatraju predstavnici sindikata i poslodavaca. Oni skreću pažnju da neki sektori krizu usled pandemije podnose bez većih problema, a neka preduzeća su potpuno desetkovana, te nije svima potrebna ista podrška i smatraju da bi trebalo razmotriti da pomoć više bude usmerena ka onima koji su više pogođeni.\nPredsednik Saveza samostalnih sindikata Srbije (SSSS) Ljubisav Orbović smatra da su mere Vlade Srbije dobro osmišljene i da će pomoći građanima i privredi, jer je prilikom njihovog kreiranja vođena briga o zaposlenima u mikro, malim i srednjim preduzećima.\nPosle dva meseca, koliko mnoga preduzeća nisu radila, zaposleni će moći da se vrate poslu u potpunosti i da ekonomski ne budu ugroženi, što je bila velika opasnost, jer su ove mere pre svega pomogle da ne dođe do velikog otpuštanja, rekao je Orbović Tanjugu.\nOn ukazuje da bi na neki dodatni set mera države trebalo sačekati dok trenutne mere ne uđu u punu funkciju. Do sada još skoro ništa nije dobijeno, znači tek početkom maja će početi da se deluje sa tim sredstvima i kada se vide prvi efekti tih mera, onda će moći da se govori o nekim drugim merama i brigu usmeriti prema pojedinim granama koje su najviše ugrožene, kao što je turizam, ocenio je Orbović.\nUkazuje da se već sada razmišlja o tome, jer se, navodi, dele novi vaučeri države za odmor u Srbiji, što će, takođe, pokrenuti privredu, a smatra da bi na novi mogući set mera trebalo sačekati dva ili tri meseca.\nGrane kojima će biti dodatna pomoć, dodaje Orbović, osim turizma i ugostiteljstva, jesu svi oblici saobraćaja, ali i mnoge druge grane koje nisu direktno pogođene, međutim, povezane su sa drugim.\nKada jedna grana ne radi, onda se to prebacuje i na sledeću granu. Znači ugostiteljstvo, turizam i saobraćaj su najugroženije u ovom momentu, kaže Orbović. Upitan da li će i javni sektor i preduzeća zahtevati pomoć države, kaže da je i o tome prerano razmišljati.\nU ovom momentu, za ova najveća preduzeća neće biti potreba za tim, a šta će se dešavati u budućnosti to sada zavisi kako ćemo se i kojom brzinom vratiti na tržište. To ne zavisi samo od nas, nego od svetske privrede, jer je privreda u celom svetu povezana, ističe Orbović.\nZašto bi prestali da plaćaju račune, na primer u javnim preduzećima ili nekim preduzećima koja još to mogu da iznesu i zašto bismo se jednako odnosili prema onima čiji promet u ovoj situaciji neće pasti ispod 10 odsto u odnosu na prethodnu godinu. Zašto bi se benefiti za neke grane poput ugostiteljstva ograničavali na tri meseca, umesto obezbedila pomoć tokom cele godine, zapitao je Stojiljković. On smatra da bi firmama koje imaju pad prometa više od 30 ili 40 odsto trebalo otpisati plaćanje poreza i doprinosa. Smatra i da je mera pomoći sa 100 evra građanima mogla da se realizuje drugačije odnosno da se, primera radi, preusmeri na određene kategorije - decu, zatim osiguranje za slučaj nezaposlenosti, onima koji primaju socijalnu pomoć.\nNavodi i da je evidentno da će se građani ustezati od svake vrste potrošnje koja nije nužna, da ćemo se suočiti sa smanjenom ponudom, i time da se niko neće usuđivati da ulaže u širenje proizvodnje i investicije\nOve mere neće biti dovoljne na duži period i mišljenja smo da će biti neophodan dodatan paket mera još pre leta, jer će se onda tek videti posledice, ističe Stojiljković.\nPočasni predsednik Unije poslodavaca Srbije Nebojša Atanacković kaže da je stav Unije da bi efikasnije bilo da se građanima umesto 100 evra podele vaučeri koji bi se koristili za kupovinu domaće robe i plaćanje domaćih usluga. Ističe da se u u proteklom periodu pokazalo da mnoge firme u vreme vanrednih okolnosti rade bolje nego što su radile pre pandemije i da nemaju problema sa smanjenjem aktivnosti, a da su neke, nasuprot tome zatvorene, neke beleže pad prometa i aktivnosti.\nPodrška prvredi bi imajući to u vidu trebalo da bude različita i nije u redu da pomoć dobijaju i jedni i drugi, treba napraviti razliku, kaže sagovornik Tanjuga.\nAtanacković ističe da bi možda trebalo još malo sačekati i onda napraviti skrining toga šta se dešava i šta se dešavalo u privredi, pa onda dodatno odrediti mere i podršku većim delom dati onima koji su najviše pogođeni.\nNavodi kao primer metalski sektor gde su mnogi imali ugovorene izvoze koji se nisu realizovali, a mnogi su čak ostali i bez sirovina.\nVISENTINI: DUGI RAZGOVORI KOŠTAJU NAS\nŽIVOTA I RADNIH MESTA\n23. April 2020. • 43 Opširnije\nPovodom današnjeg sastanka Evropskog saveta, EKS poziva lidere Unije da se dogovore i bez uslovlјavanja pomognu radnicima, preduzećima i javnim službama pogođenim krizom KOVID-19.\nSavet će, naime, u četvrtak razmatrati paket podrške vredan 540 milijardi evra, koji uklјučuje mehanizam SURE (programe rada na kraći rok) i finansiranje privrednog oporavka.\nSa više od 40 miliona radnika, koji su od trenutka izbijanja krize privremeno ili trajno nezaposleni, ne sme se dopustiti nova višednevna svađa između ministara finansija zemalјa-članica, poput one do koje je došlo nedavno, u okviru Evrogrupe.\nEKS, takođe, insistira da 100 milijardi evra bude striktno dodelјeno SURE-u, kao podrška zapošlјavanju, a ne zdravstvu (kome treba pomoći aktiviranjem Evropskog mehanizma stabilizacije – ESM), kao i da se sve sprovodi kroz socijalni dijalog sa sindikatima. Pored toga, Konfederacija traži da pokriven bude ne samo krizni nego i period oporavka i da sredstva budu dostupna radnicima i firmama u svim zemlјama Unije.\nEKS poziva i poslodavce i sindikate da na svim nivoima budu potpuno uklјučeni u proces ukidanja mera zaštite koji bi trebalo da započne primenom „Evropskog plana ukidanja mera za zaustavlјanje epidemije KOVID-19“.\nOna naglašava da je potreban vanredni plan oporavka, kroz povećanje Višegodišnjeg finansijskog okvira (MFF) na 2% BDP-a Unije i obezbeđivanje milijardu evra za direktno finansiranje pravičnog i «zelenog» post-kriznog ekonomskog oporavka u celoj EU. Potrebne resurse treba prikupiti kroz evropske «zelene»/«digitalne» poreze i hitno dogovorene zajedničke obveznice, iza kojih će stati Brisel.\nGovoreći uoči Evropskog saveta, generalni sekretar EKS-a, Luka Visentini, rekao je: „S obzirom na to da se svake nedelјe izgube milioni radnih mesta, a javne službe sve više rade pod stresom, lideri EU su odgovorni za obezbeđenje podrške prvim linijama fronta – u ovakvoj situaciji dugi razgovori koštaju nas i života i radnih mesta. Otpušteni radnici, firme koje se bore za opstanak i proširene zdravstvene službe moraju hitno dobiti gotovinska sredstva kako bi se nosile sa dosad neviđenim teškoćama.\nAngela Merkel je izjavila da za pandemiju nije kriva nijedna država-članica, te da se stoga solidarnost ne može iskazivati tako što će se najteže pogođene zemlјe terati da kroz mere štednje ispaštaju dvaput.\n„Sve države-članice moraju delovati u zajedničkom interesu, i obezbediti neophodne garancije za SURE i povećanje MFF na 2% BDP-a, kako bi se posle okončanja krize na teritoriji cele Unije finansirao fer i «zeleni» privredni oporavak. Za to nam je potreban vanredni plan oporavka, koji bi obezbedio direktno finansiranje država, radnika i preduzeća u visini od najmanje tri hilјade milijardi evra, pri čemu bi sredstva bila prikuplјena hitnom emisijom zajedničkih obveznica iza kojih bi stajala EU.“\nZBOG NEJASNIH MERA VLADE\nRADNICI OSTAJU BEZ PLATA\n22. April 2020. • 42 Opširnije\nUredba kojom je utvrđeno pravo firmi da iz budžeta sredinom maja dobiju novac kako bi isplatile minimalac svojim radnicima, usvojena je pre desetak dana, ali privrednici i dalje imaju niz dilema o načinu njene primene.\nO tome svedoče brojna pitanja upućena Ministarstvu finansija ili Privrednoj komori Srbije, a do razrešenja nejasnoća mnogi jednostavno nisu isplatili radnicima plate za mart ili čak februar. Koliki je broj zaposlenih ostao bez zarada za sada nije poznato jer o tome podatke nemaju ni sindikati ni udruženja poslodavaca.\nPredsednik Saveza samostalnih sindikata Srbije Ljubisav Orbović kaže za Danas da se njihovoj centrali nisu javljali radnici sa takvim pritužbama, što znači ili da su isplate išle uobičajeno ili da postoji dogovor između uprave i zaposlenih.\n– Verujem da je većina firmi iz svojih sredstava isplatila martovske zarade, ali šta se tačno dešava tokom ovog perioda još je rano da sumiramo. Tek sredinom maja možemo da očekujemo prve takve informacije i onda ćemo moći da kažemo da li je tokom vanrednog stanja bilo kršenja radničkih prava ili ne – kaže Orbović.\nNi u Uniji poslodavaca Srbije ne raspolažu podacima koliko je firmi isplatilo februarske i martovske plate a koliko je njih je odlučilo da sačeka uredbu kako bi razrešili dileme. Najveća nepoznanica, prema rečima Nebojše Atanackovića iz UPS-a, odnosi se na dilemu da li je odlaganje uplate poreza i doprinosa moguće ukoliko poslodavac iz svojih sredstava, pre uredbe, isplati zarade.\n– Po nekom osećaju, prema broju članova koji su nam se javljali sa tim pitanjem, verujem da nije mali broj onih koji su sačekali da vide na koji će način to biti rešeno. Teško je reći koliko je to firmi, ali upravo zbog takvih pitanja i mi smo iz Unije tražili da se uredba što pre donese, da se ne čeka maj. Sada je dosta jasnije, poslodavci će moći i pre maja da isplate zarade iz svojih sredstava, i da pritom odlože plaćanje doprinosa. Za većinu je to jako bitno, jer je na ovom tržištu malo firmi koje imaju neke značajnije rezerve, uglavnom sve od zarade u tekućem mesecu isplaćuju obaveze iz prethodnog – objašnjava Atanacković i dodaje da još uvek postoji dilema da li će nagomilani troškovi nastali od sredine marta moći da se odlože.\nUredbom je naglašeno da se novac iz državne kase, u visini minimalne zarade isplaćuje firmama za plate zaposlenih, sa posebnog računa i namenski samo u te svrhe.\nNa novac će moći da računaju za zarade koje se odnose na mart, april i maj, dok će oni koji su isplatili martovsku pre nego što je uredba stupila na snagu, novac koristiti za zarade iz aprila, maja i juna. Istovremeno, doprinosi se odlažu za januar naredne godine ali u Ministarstvu finansija kažu da preduzećima koja imaju sredstva, niko ne brani da te obaveze isplate pre roka dospeća.\nDa uredba još uvek nije razrešila sve dileme, svedoče na desetine pitanja privrednika na koja su odgovori objavljeni na sajtu Privredne komore Srbije i Ministarstva finansija. Osim konkretnih, specifičnih situacija, najčešće se tražilo tumačenje da li se mogu odložiti porezi i doprinosi na zaradu koja je isplaćena pre nego što legnu sredstva iz državne kase. Odgovor je da ukoliko je to učinjeno pre donošenja uredbe, poslodavac može pogodnosti da koristi za naredni period, odnosno za isplate koje idu u maju, junu i julu za prethodne mesece. Ako je isplata išla posle uredbe, dovoljno je da se u prijavi navede 4. januar 2021. kao rok plaćanja doprinosa i smatraće se da je poslodavac regulisao obaveze.\nOružari na poslu, FIAT još ne radi\n22. April 2020. • 41 Opširnije\nPlaćeno odsustvo zbog epidemije korona virusa prekinuto je za oko 300 radnika fabrike Zastava oružje koji su danas pozvani da se vrate u proizvodnju, rečeno je za agenciju Beta u Samostalnom sindikatu te fabrike.\nOn kaže da su svim halama gde se danas radi obezbeđena dezinfekciona sredstva za ruke i obuću, kao i zaštitne maske i rukavice.\nU fabrici Fijat Krajsler automobili Srbija u Kragujevcu posle plaćenog odsustva, zaposleni od danas koriste dane „starog“ godišnjeg odmora iz 2019. godine.\nPredsednik sindikata Zoran Marković je rekao Beti da su radnici Fijata uglavnom iskoristili svih 45 dana plaćenog odsustva, što je po zakonu u jednoj kalendarskoj godini. On kaže da veruje da je kompanija zatražila odobrenje i za dodatno plaćeno odsustvo od Ministarstva za rad, na šta ima pravo kao i druge firme u Srbiji, dok traje vanredno stanje.\nMarković navodi da obnavljanje proizvodnje u Fijatu u Kragujevcu zavisi od kompanije u Italiji „koja pokreće sve“ i da se nada da će planovi i stav „centrale“ biti poznati početkom maja.\n„Zna se da Fijat ne proizvodi vozila za lager, već prema tražnji tržišta. Najveća tržišta za vozilo ‘500L’, koje proizvodimo u Kragujevcu, su Italija, Španija i Francuska koje su teško pogođene epidemijom koronavirusa“, rekao je Marković.\nDodao je da obnavljanje proizvodnje „500L“ u Kragujevcu zavisi i od stabilizacije stanja u drugim zemljama gde se nalaze Fijatove kooperantske firme.\nMarković kaže da je Fijat velika „mašinerija“ i da moraju da se svi u tom lancu „usaglase“ kako bi se nastavilo sa proizvodnjom.\nPotpisan PKU o dopunama PKU za\nzaposlene u pravosuđu\n16. April 2020. • 40 Opširnije\nKako bi zaposleni u pravosuđu, kao i ostali državni službenici koji privremeno odsustvuju sa rada zbog potvrđene zarazne bolesti COVID-19 ili zbog mere izolacije ili samoizolacije naložene u vezi sa tom bolešću, a koja je nastupila kao posledica neposrednog izlaganja riziku po osnovu obavljanja poslova i radnih zadataka, odnosno službenih dužnosti i kontakata sa licima kojima je potvrđena bolest COVID-19 ili naložena mera izolacije ili samoizolacije, obezbedilo pravo na naknadu zarade u visini od 100% osnova za naknadu zarade, Dopunu PKU je sa ministrom državne uprave i lokalne samouprave Brankom Ružićem potpisala i predsednica Sindikata pravosuđa Srbije Slađanka Milošević.\nPREUZMI ANEKS PKU ZA DRŽAVNE ORGANE\nlokalnu samoupravu i državne organe\n16. April 2020. • 39 Opširnije\nPredsednik Sindikata uprave Srbije u ponedeljak je u Vladi Srbije potpisao Poseban kolektivni ugovor o dopunama PKU za zaposlene u jedinicama lokalne samouprave i Poseban kolektivni ugovor o dopunama PKU za državne organe, kako bi zaposleni koji odsustvuju sa rada iz napred navedenih razloga mogli da ostvare pravo naknadu plate zbog privremene sprečenosti za rad u visini od 100% osnovne plate.\nZaključkom Vlade 05 Broj 53-3008/2020-2 („Službeni glasnik RS”, broj 50/20), preporučuje se poslodavcima da izmene svoj opšti akt, odnosno ugovor o radu ili drugi pojedinačni akt, u delu kojim se uređuje naknada zarade, odnosno naknada plate kako bi se zaposlenima koji privremeno odsustvuju sa rada zbog potvrđene zarazne bolesti COVID-19 ili zbog mere izolacije ili samoizolacije naložene u vezi sa tom bolešću, a koja je nastupila kao posledica neposrednog izlaganja riziku po osnovu obavljanja poslova i radnih zadataka, odnosno službenih dužnosti i kontakata sa licima kojima je potvrđena bolest COVID-19 ili naložena mera izolacije ili samoizolacije, obezbedilo pravo na naknadu zarade u visini od 100% osnova za naknadu zarade.\nPREUZMI ANEKS PKU ZA LOKALNU SAMOUPRAVU\nPRIHVAĆENA INICIJATIVA SINDIKATA:\nANEKS PKU ZA SOCIJALNU ZAŠTITU\n16. April 2020. • 38 Opširnije\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja je obavestilo Sindikat zaposlenih u zdravstvu i socijalnoj zaštiti Srbije da je prihvaćena njihova Inicijativa za zaključivanje Aneksa Posebnog kolektivnog ugovora za socijalnu zaštitu u Republici Srbiji, kako bi bio stvoren pravni osnov da zaposleni u socijalnoj zaštiti imaju pravo na naknadu plate u visini od 100%. Napominjemo, da Aneks ovog ugovora može zaključiti isključivo ovaj sindikat, kao jedini reprezentativni sindikatu delatnosti socijalne zaštite, koji je potpisnik Posebnog kolektivnog ugovora za socijalnu zaštitu u Republici Srbiji.\nPREUZMI ANEKS PKU\nPOTPISAN ANEKS PKU ZA DELATNOST ZDRAVSTVA\nNakon podnete Inicijative Sindikata dana 13.marta 2020.godine, više obavljenih razgovora sa predstavnicima nadležnih državnih organa u ponedeljak je u prostorijama Ministarstva zdravlja potpisan Aneks Posebnog kolektivnog ugovora za zdravstvene ustanove čiji je osnivač Republika Srbija, autonomna pokrajina i jedinica lokalne samouprave, kojim je stvoren pravni osnov za isplatu naknade plate u visini od 100%.\nPotpisnici ovog ugovora su: ass. dr Zlatibor Lončar ministar zdravlja ispred Vlade Republike Srbije, dr Zoran Savić predsednik Sindikata zaposlenih u zdravstvu i socijalnoj zaštiti Srbije i Zoran Ilić predsednik Granskog sindikata zdravstva i socijalne zaštite "Nezavisnost".\nNapominjemo još jednom da je uvažen zahtev našeg Sindikata da se odredbe Aneksa ovog ugovora primenjuju POČEV OD 01.MARTA 2020.GODINE.\nPravo na naknadu plate u visini od 100% prosečne plate u prethodnih 12 meseci pre meseca u kojem je nastupila privremena sprečenost za rad, će imati zaposleni, ako je sprečenost za rad nastala zbog potvrđene zarazne bolesti COVID-19 ili zbog mere izolacije ili samoizolacije naložene u vezi sa tom bolešću, a koja je nastupila kao posledica neposrednog izlaganja riziku po osnovu obavljanja poslova i radnih zadataka, odnosno službenih dužnosti i kontakata sa licima kojima je potvrđena bolest COVID-19 ili naložena mera izolacije ili samoizolacije.\nPREUZMI ANEKS PKU ZA ZDRAVSTVO\nCOVID 19 i zaštita\n10. April 2020. • 37 Opširnije\nSaopštenje PERK Mreže za zaštitu zdravlja i bezbednosti na radu\nCOVID-19 preti zdravlju i životima radnika globalno. COVID-19 će takođe rezultirati ogromnim ekonomskim i posledicama po zapošljavanje. Milioni preduzeća širom sveta se suočavaju sa opasnošću da se ugase, što će imati teške posledice po zaposlenost. To će dovesti do liberalizacije zakona o radu i radničkim pravima.\nVeć i pre ove krize, PERK Mreža za zaštitu bezbednosti i zdravlja na radu pomenula je u svojim Memorandumima (Tirana i Baku, 2016.) da će se pogoršanje situacije sa zdravljem i bezbednošću radnika dešavati paralelno sa promenama oblika zapošljavanja i porastom broja nesigurnih radnih mesta, dok se u isto vreme usvajaju izmene i dopune zakona o radu u velikom broju zemalja, čime se smanjuju radnička prava; da je veliki broj radnika žrtva nezgoda i bolesti povezanih sa radom, dok broj smrtnih slučajeva ostaje visok što uzrokuje ne samo siromaštvo i bol velikom broju porodica, već nameće visoku cenu društvu u celini. Neprihvatljivo je pogoršanje situacije sa zaštitom zdravlja i bezbednosti na radu i pre krize; smatramo da su ulaganje u prevenciju i otvaranje radnih mesta bez opasnosti ključno pitanje za sve.\nMreža za zaštitu zdravlja i bezbednosti na radu Panevropskog veća naglašava kritičnu važnost socijalnog dijaloga na nacionalnom i multilateralnom nivou, gde bi se odredile mere za prevazilaženje ovih negativnih uticaja.\nNaglašavamo, najsnažnije što možemo, važnu ulogu socijalnog dijaloga i socijalnih partnera u kontroli virusa na radnim mestima i šire, ali i u vezi sprečavanja masovnog gubitka radnih mesta, kratkoročno i srednjoročno. Potrebna je zajednička odgovornost za dijalog i da se ojača stabilnost.\nSnažni i funkcionalni zdravstveni sistemi su ključ za borbu protiv pandemije. Pozivamo vlade da iskoriste sve raspoložive resurse; hitno je potrebna podrška vladama da efikasno koriste zdravstvene ustanove i resurse.\nKovid-19 se mora pobediti preventivnim merama i uz pomoć lekara. Sindikati moraju raditi na podizanju svesti, boriti se za socijalna prava radnika i pregovarati sa vladama o merama socijalne zaštite.\nPozivamo na političku volju potrebnu za potpuno sprovođenje odredbi MOR konvencija, naročito Konvencije br. 81 o inspekciji rada i Konvencije br. 155 o zaštiti bezbednosti i zdravlja na radu. Apelujemo na širu ulogu unapređenja sindikata u oblasti bezbednosti i zdravlja na radu i prevencije. Pozivamo na strogo uvođenje higijenskih mera na svim radnim mestima koje se zahtevaju nacionalnim zakonima.\nEnergični sistemi različitih tipova inspekcije i sprovođenje zakona, putem saradnje između vlasti, poslodavaca i sindikata, su ključni za održiva poboljšanja. Potencijal sindikata da unaprede bezbednost i zdravlje na radnim mestima treba da se koristi na svim nivoima, naročito u vreme smanjenja resursa i trenutne pandemije. Smatramo da je od ključne važnosti jačanje institucije tehničkih inspektora radnika, kojima sindikati mogu osigurati svoju podršku.\nSmatramo da je imperativ da sindikati imaju ne samo veću ulogu u nadzoru nad pitanjima zaštite bezbednosti i zdravlja na radu, već oni moraju ojačati i svoju ulogu praćenja i pregovaranja, obrazovanja, podizanja svesti uz pomoć odgovarajućih zakona, ako se želi ostvariti napredak.\nSindikati u regionu vide ključne greške u proceni rizika u velikom broju preduzeća, što rezultira potcenjivanjem opasnosti sa kojima se suočavaju radnici. Izloženost radnika tradicionalnim opasnostima, ali i novim, poput psihosocijalnih rizika pandemije KOVID 19, opasnim supstancama koje povećavaju broj tumora vezanih za rad i ekološkim opasnostima je ogromna. Stoga pozivamo na hitno delovanje!\nUkratko, moraju se preduzeti svi napori da se pomogne radnicima i preduzećima da se izbore sa ovom krizom, da sačuvaju radnike na njihovim radnim mestima, da ih zaštite od nezaposlenosti i gubitka prihoda i da se ublaži finansijsko propadanje.\nEVROGUPA: Konsenzus je postignut\n10. April 2020. • 36 Opširnije\nEvrogrupa je sinoć održala sastanak kome su prisustvovali svi ministri finansija EU i dogovoren je plan oporavka od vanredne situacije usled epidemije KOVID 19. Plan je zasnovan na 3 mere:\n1. Podrška ublažavanju rizika od nezaposlenosti u vanrednim situacijama (SURE) - do 100 milijardi evra za sve države članice EU, za podršku nacionalnih sistema rada na kratko i slične mere, za zaposlene i samozaposlene - fond će se finansirati izdavanjem obveznica EU na osnovu 25 milijardi formalnih garancija koje pružaju države članice - Evropska komisija će osnovati radnu grupu za podršku državama članicama i izdaće smernice za operativnost instrumenta SURE. EKS lobira za smernice za preporuku da sve države članice usvoje takve mere, uz univerzalnu pokrivenost, adekvatnost i direktno učešće socijalnih partnera.\n2. Evropska investiciona banka (EIB) - do 200 milijardi evra za podršku kompanijama, posebno malim i srednjim preduzećima, za preživljavanje blokade i povratak u normalu nakon vanrednih situacija - mera se odnosi na sve države članice EU.\n3. Evropski mehanizam stabilnosti (ESM) - aktiviranje kreditnih linija do 240 milijardi evra za podršku budžetu zemalja Evropske monetarne unije (EMU) pogođenih krizom - nema makroekonomskih uslova, jedini uslov je da se zajmovi moraju koristiti za podršku direktnim i indirektnim troškovima nacionalnih sistema zdravstvene zaštite i socijalne zaštite, vezano za pandemiju - ovo je bila najkontroverznija mera, zbog uslova koji su uključeni u osnivački ugovor o Evropskom mehanizmu stabilnosti. Procena EKS-a je da je sporazum pozitiva, ali ostaje problem da su države koje nisu članice Evropske monetarne unije isključene iz ove mere i Komisija razmatra upotrebu Višegodišnjeg finansijskog okvira (MFF) za podršku sistemima zdravstvene zaštite u ovim zemljama.\nEvropski savet je pozvan da usvoji mere sledeće nedelje i one će biti sprovedene za nekoliko nedelja. Sva tri instrumenta pružaće zajmove državama članicama EU (EMU za ESM) sa dugim rokom otplate (do 30 godina) i kamatnim stopama blizu nule. Ove mere ne uključuju direktne donacije.\nProširena Evrogrupa takođe je razgovarala o potrebi pokretanja plana oporavka EU. Postoji široka saglasnost oko činjenice da bi posebno finansiranje tog plana trebalo da bude uključeno u sledeći budžet EU, što bi trebalo da znači da će plan obezbediti nepovratna sredstva za sve države članice EU, lokalne zajednice, kompanije i radnike da podrže nacionalne mere oporavka.\nSSSS: Kriznom štabu za suzbijanje COVID19\n9. April 2020. • 35 Opširnije\nKRIZNI ŠTAB ZA SUZBIJANjE EPIDEMIJE KORANA VIRUSA\nČLANOVIMA KRIZNOG ŠTABA\nPoštovani članovi Kriznog štaba,poštovana predsednice Vlade Republike Srbije,Svakodnevno pratim vaše aktivnosti, kao i uputstva i preporuke koje dajete građanima i lično želim da Vam odam priznanje na zalaganju,profesionalizmu i autoritetu koji prepoznaje većina građana, što dokazuje da poštuju mere, iako nije lako biti u izolaciji.\nImajući u vidu brojne obaveze i odgovornost koju svi imate u ovom trenutku, moram da Vam skrenem pažnju na aktuelna dešavanja u fabrikama u vlasništvu južnokorejske kompanije Jura, i to pogoni u Leskovcu, Nišu i Rači.\nDa napomenem, da je moguć dijalog sa menadžmentom fabrike, svakako bih se njima prvo obratio i pokušao da kroz dijalog dođemo do prihvatljivog rešenja. Naime, preporuke koje dajete, čak zabrane i restrikcije koje su opravdano uvedene, očigledno ne važe za sve. Menadžment u ovim pogonima vrši pritisak na radnike da svakodnevno dolaze na posao, i to prepunim autobusima, bez ikakve zaštite. Pri tom, radnike ucenjuju, za dolazak na posao uz rizik po sopstveno i zdravlje porodice poslodavac obećava bonuse od 5.000 dinara nedeljno, a za nedolazak na posao kazna je ostajanje bez posla i zarade.\nMoram da ponovim da, uprkos Vašim preporukama, za radnike u pogonima nije obezbeđena zaštitna oprema, a ne poštuje se ni propisano rastojanje među radnicima tokom procesa rada.Po podacima koje sam dobio od zaposlenih, u Leskovcu je već osam (8) zaposlenih pozitivno na virus što, imajući u vidu da samo u pogonu u Leskovcu radi 2.800 ljudi, preti da fabrika postane ne samo žarište, već i katastrofa za zaposlene, ali i celu Srbiju.\nStoga Vas, u ime zaposlenih i građana Srbije, molim da svojim autoritetom zaustavite hir poslodavca, čija delatnost, pritom, nije od javnog interesa, a kome je jedini cilj profit po svaku cenu, te da se preduzmu energične mere i zaštiti zdravlje i životi zaposlenih i njihovih porodica, odnosno svih građana Srbije.\nSSSS ZAHTEVA HITNE MERE\nZA ZAŠTITU RADNIKA JURE\n8. April 2020. • 34 Opširnije\nSavez samostalnih sindikata Srbije zahteva od inspekcije rada da preduzme hitne mere kako bi se zaposleni u fabrici Jura zaštitili od korona virusa.\nPredsednik SSSS Ljubisav Orbović je u dopisu ministru rada upozorio da, ako se ne preduzmu hitne mere, može doći do katastrofalnog širenja infekcije među 2.500 zaposlenih u toj fabrici.\n(dopis u celosti)\nOvih dana smo, u više navrata, razgovarali o pritisku na radnike fabrike Jura koji rade, uprkos činjenici da nemaju zaštitnu opremu.\nPod pritiskom javnosti i sindikata, menadžment fabrike je na dve nedelje oslobodio radne obaveze radnike, međutim, iako ne spadaju u fabrike čija je proizvodnja od javnog interesa, poslovodstvo je zahtevalo da zaposleni počnu da rade od 6. aprila. Podsećam vas da je organizovan prevoz do fabrike u prepunim autobusima, radnici rade na veoma malom međusobnom rastojanju, ne većem od 1m, bez zaštitne opreme.\nPosledica je i pojava prvih obolelih od korona virusa, što je dodatna pretnja da, ukoliko se nešto hitno ne preduzme, sledi katastrofalno širenje infekcije, jer, kao što znate, u fabrici radi više od 2 500 radnika.\nRadnici su, i to Vam je poznato, danas došli na posao, ali su odbili da uđu u pogone, posle čega su dobili dopis da svi koji žele mogu da idu kući, a da ostanu samo oni koji su spremni da rade.\nStoga, tražimo, a u skladu sa uredbama Vlade republike Srbije koje se odnose na vanredno stanje i preporuka Vlade Republike Srbije koje se odnose na organizaciju rada u vanrednom stanju, da inspekcija rada, koja je u sastavu ministarstva na čijem ste čelu, hitnom intervencijom proveri na licu mesta, u pogonu, da li su radnici adekvatno zaštićeni, da li će odsustvo sa posla biti plaćeno i na koji način, odnosno da inspektori obave razgovor sa radnicima u pogonu.\nTakođe, tražimo da kopiju izveštaja sa podacima koje smo naveli, inspekcija dostavi i Savezu samostalnih sindikata Srbije.\nU LESKOVAČKOJ JURI ŠTRAJK\n7. April 2020. • 33 Opširnije\nOko 150 radnika južnokorejske kompanije „Jura“ u Leskovcu od 6,30 jutros protestuje ispred fabrike, ne želeći da uđe u pogone zbog glasina da je više radnika obolelo od virusa korone, a da je oko 200 u izolaciji zbog sumnje da ima taj virus, piše Jugmedia.\nDRŽAVNA POMOĆ PRAVNIM LICIMA\nZA ISPLATU MINIMALNE ZARADE\n7. April 2020. • 32 Opširnije\nJedan deo ekonomskih mera Vlade Srbije za smanjivanje negativnih efekata prouzrokovanih virusom korona odnosi se na pomoć preduzetnicima, mikro, malim, srednjim i velikim pravnim licima, za isplatu minimalne zarade za svakog zaposlenog.\nPreduzetnici, mikro, mala i srednja preduzeća dobiće podršku države u iznosu tri minimalne zarade (oko 30.000 dinara), a velika pravna lica, čiji su zaposleni poslati na prinudni odmor zbog smanjenog obima poslovanja ili potpune obustave rada, dobiće subvencije u iznosu od 50% minimalne zarade za tri meseca trajanja vanrednog stanja (oko 15.000 dinara mesečno).\nU tabeli u prilogu dat je prikaz ostvarivanja prava na subvencije za minimalnu zaradu prema veličini preduzeća, razvrstanih u skladu sa Zakonom o računovodstvu.\nTabela: Pravna lica u Republici Srbiji i subvencije za isplatu minimalne zarade\nMinimalna zarada prema programu Vlade\n- firme do 10 zaposlenih\nDobijaju podršku države u iznosu tri minimalne zarade za svakog zaposlenog\ndo 50 zaposlenih\ndo 8 miliona evra\ndo 40 miliona evra\ndo 20 miliona evra\nVelika pravna lica*\nSva preduzeća koja prelaze granične vrednosti dva kriterijuma za srednja pravna lica\npreko 40 miliona evra\npreko 20 miliona evra\nDobijaju subvencije u iznosu od 50% minimalne zarade za tri meseca\n* Zaposleni poslati na prinudni odmor, zbog smanjenog obima posla ili potpune obustave rada\nPRAVA IZ RADNOG ODNOSA ZA\nUSKRŠNjI I PRVOMAJSKI PRAZNIK\n6. April 2020. • 31 Opširnije\nNeradni dani i prava zaposlenih za vreme odsustva, odnosno za rad na dan praznika kao i prava zaposlenih koji su na odsustvu uz naknadu iz člana 116. odnosno člana 117. Zakona o radu, a u tom periodu su i dani praznika\nPrema članu 1a) i članu 2. tačka 2) i članu 4. tačka 2), Zakona o državnim i drugim praznicima u Republici Srbiji ("Sl. glasnik RS", br. 43/2001, 101/2007 i 92/2011 - dalje: Zakon) praznuju se Vaskršnji praznici (verski) počev od Velikog petka zaključno sa drugim danom Vaskrsa odnosno kao i Praznik rada (državni praznik) - 1. i 2. maja.\nNeradni dani u Republici Srbiji za sve zaposlene u 2020. godini, povodom Vaskršnjih praznika su od Velikog petka - 17. aprila zaključno sa drugim danom Vaskrsa ponedeljkom - 20. aprila, što znači da se ne radi četiri dana - petak 17. april, subota 18. april, nedelja 19. april i ponedeljak 20. april. Neradni dani u Republici Srbiji samo za zaposlene katolike i pripadnike drugih hrišćanskih verskih zajednica u 2020. godini, povodom Uskršnjih praznika su počev od Velikog petka - 10. aprila zaključno sa drugim danom Vaskrsa ponedeljkom - 13. aprila, što znači da se ne radi četiri dana - petak 10. april, subota 11. april, nedelja 12. april i ponedeljak 13. april. Takođe, povodom Praznika rada, neradni dani u Republici Srbiji za sve zaposlene su 1. i 2. maja. Praznik rada - 1. i 2. maj u 2020. godini pada u petak i subotu, tako da su neradna ta dva dana, petak 1. maj i subota 2. maj.\nU dane Praznika rada i Vaskršnjih praznika koji se praznuju u Republici Srbiji, neradni su dani za sve zaposlene na teritoriji Republike Srbije bez obzira na njihovu nacionalnu i versku pripadnost.\nMeđutim, državni i drugi organi, privredna društva i drugi oblici organizovanja za obavljanje delatnosti ili usluga dužni su da, u skladu sa zakonom i propisima donesenim na osnovu zakona, obezbede neprekidno obavljanje delatnosti, odnosno usluga i u dane državnih i verskih praznika koji se praznuju u Republici Srbiji, ako bi zbog prekida obavljanja delatnosti, odnosno usluga nastale štetne posledice za građane i državu.\nPravo na zaradu, predstavlja jedno od osnovnih prava iz radnog odnosa zaposlenog, koju zaposleni ostvaruje, prevashodno, za obavljeni rad i vreme provedeno na radu. Međutim, pored prava na zaradu, članom 114. stav 1. Zakona o radu (ʺSl. glasnik RS", br. 24/2005, 61/2005, 54/2009, 32/2013, 75/2014, 13/2017 - odluka US, 113/2017 i 95/2018 - autentično tumačenje), utvrđeno je i pravo zaposlenog na naknadu zarade na teret sredstava poslodavca, za vreme kada ne radi, odnosno za vreme odsustvovanja sa rada na dan praznika koji je neradni dan. Zaposleni ima pravo na naknadu zarade u visini prosečne zarade u prethodnih 12 meseci, u skladu sa opštim aktom i ugovorom o radu, za vreme odsustvovanja sa rada na dan praznika koji je neradni dan, godišnjeg odmora, plaćenog odsustva, vojne vežbe i odazivanja na poziv državnog organa.\nObzirom da je prema Uredbi o organizovanju rada poslodavaca za vreme vanrednog stanja ("Sl. glasnik RS", br. 31/2020 - dalje: Uredba) ZA VREME VANREDNOG STANjA POSLODAVAC JE DUŽAN DA OMOGUĆI ZAPOSLENIMA obavljanje poslova van prostorija poslodavca (rad na daljinu i RAD KOD KUĆE), na svim radnim mestima na kojima je moguće organizovati takav rad u skladu sa opštim aktom i ugovorom o radu, na ovom mestu je bitno istaći da OVI ZAPOSLENI OSTVARUJU SVA PRAVA IZ RADNOG ODNOSA KAO DA RADE I OBAVLjAJU POSLOVE U PROSTORIJAMA POSLODAVCA, pa samim tim, na isti način i pod istim uslovima ostvaruju I PRAVO NA NAKNADU ZARADE ZA ODSUSTVOVANjE SA RADA U DANE:\nVaskršnjih praznika koji su neradni za sve zaposlene u Republici Srbiji odnosno\nUskršnjih praznika koji su neradni samo za zaposlene katolike i pripadnike drugihhrišćanskih verskih zajednica, prema njihovom kalendaru.\nPravo zaposlenog na naknadu zarade za odsustvovanje povodom Vaskršnjih praznika utvrđuje se prvenstveno u zavisnosti od načina na koji je kod poslodavca raspoređeno radno vreme u toku nedelje - na pet ili šest radnih dana, kao i od činjenice da li je rad organizovan u jednoj smeni, više smena ili u turnusu.\nNaime, kada je kod poslodavaca NEDELjNO RADNO VREME RASPOREĐENO NA PETODNEVNU RADNU NEDELjU OD PONEDELjKA DO PETKA, zaposleni koji odsustvuje sa rada u petak i ponedeljak ima pravo na naknadu zarade za te dane koji su prema rasporedu radnog vremena kod poslodavca njegovi radni dani u koje dane bi radio da nisu Vaskršnji praznici. Takođe, prema pomenutom rasporedu radnog vremena subota i nedelja su dani njegovog nedeljnog odmora u koje ne bi radio i da nisu praznici, pa za te dane ne bi ostvarivao zaradu, a samim tim, ni naknadu zarade.\nUkoliko je kod poslodavca RASPORED NEDELjNOG RADNOG VREMENA RASPOREĐENO NA ŠEST RADNIH DANA OD PONEDELjKA DO SUBOTE zaključuje se da, zaposlenom koji odsustvuje sa rada pripada pravo na naknadu zarade za petak, subotu i ponedeljak, odnosno za te dane Vaskršnjih praznika koji su prema rasporedu radnog vremena kod poslodavca njegovi radni dani u koje dane bi radio da nisu praznici i ostvario zaradu.\nKada se kod poslodavca RAD OBAVLjA U TURNUSU ILI JE RADNO VREME RASPOREĐENO NA DRUGAČIJI NAČIN, tako da zaposlenom dani nedeljnog odmora mogu pasti kako u subotu i nedelju, tako i u neke druge dane tokom nedelje, pa mu, u zavisnosti od rasporeda radnog vremena u toku nedelje pripada pravo na naknadu zarade zbog odsustvovanja u dane Vaskršnjih praznika, i to:\nkod petodnevne radne nedelje kada zaposleni koriste dva dana nedeljnog odmora, može se desiti\nslučaj da oba dana nedeljnog odmora zaposlenog budu u dane Vaskršnjih praznika - u kojima zaposleni ne ostvaruje pravo na naknadu zarade zbog odsustvovanja na praznik; zatim\nslučaj da samo jedan od oba dana nedeljnog odmora padne za vreme praznika za koji zaposleni opet nema pravo na naknadu zarade zbog odsustvovanja na dan praznika; kao i\nslučaj da dani nedeljnog odmora ne padaju u dane Vaskršnjih praznika već u neke druge dane tokom nedelje, kada zaposleni koji odsustvuje sa rada u dane praznika ostvaruje pravo na naknadu zarade za sva četiri dana praznika, jer su to prema rasporedu radnog vremena njegovi radni dani;\nkod šestodnevne radne nedelje kada se koristi jedan dan nedeljnog odmora, može se desiti:\nslučaj da dan nedeljnog odmora padne u bilo koji dan Vaskršnjih praznika, kada zaposleni za taj dan nema pravo na naknadu zarade i\nslučaj da dan nedeljnog odmora pada u bilo koji drugi dan tokom nedelje, a ne u dane Vaskršnjih praznika, pri čemu zaposleni odsustvuje sa rada počev od Velikog petka do drugog dana Vaskrsa odnosno Uskrsa, njemu pripada pravo na naknadu zarade za sva četiri dana praznika.\nKako je prema Uredbi ZA VREME VANREDNOG STANjA POSLODAVAC JE DUŽAN DA OMOGUĆI ZAPOSLENIMA obavljanje poslova van prostorija poslodavca (rad na daljinu i RAD OD KUĆE), na svim radnim mestima na kojima je moguće organizovati takav rad u skladu sa opštim aktom i ugovorom o radu, a da OVI ZAPOSLENI OSTVARUJU SVA PRAVA IZ RADNOG ODNOSA KAO DA RADE I OBAVLjAJU POSLOVE U PROSTORIJAMA POSLODAVCA pa, samim tim, na isti način i pod istim uslovima ostvaruju I PRAVO NA NAKNADU ZARADE ZA ODSUSTVOVANjE SA RADA U DANE PRVOMAJSKIH PRAZNIKA KOJI SU NERADNI za sve zaposlene u Republici Srbiji.\nPravo na naknadu zarade za dane Uskršnjih odnosno Vaskršnjih i Prvomajskih praznika koji su neradni za zaposlene koji u istom mesecu ostvaruju naknadu zarade iz člana 116. odnosno člana 117. Zakona o radu\nPrema Uredbi kojom se uređuje poseban način i organizacija rada poslodavaca na teritoriji Republike Srbije za vreme vanrednog stanja, dužnost poslodavca je da za vreme vanrednog stanja omogući zaposlenima obavljanje poslova van prostorija poslodavca (rad na daljinu i rad od kuće), na svim radnim mestima na kojima je moguće organizovati takav rad u skladu sa opštim aktom i ugovorom o radu. Međutim, ukoliko poslodavci koji nemaju mogućnosti da upute zaposlene da rade od kuće, a sa druge strane ni da organizuju rad na nešto drugačiji način uz sagledavanje svih mogućnosti i uz preduzimanje mera zaštite života i zdravlja zaposlenih na radu mogu postupiti u skladu sa:\nčlanom 116. Zakona o radu, koji se primenjuje za vreme prekida rada, odnosno smanjenja obima rada poslodavca, do kojeg je došlo bez krivice zaposlenog, najduže do 45 radnih dana u kalendarskoj godini a uz saglasnost ministra i duže, kada zaposleni ima pravo na naknadu zarade najmanje u visini 60% prosečne zarade u prethodnih 12 meseci, s tim da ne može biti manja od minimalne zarade utvrđene u skladu sa ovim zakonom;\nčlanom 117. Zakona o radu koji se primenjuje za vreme prekida rada do koga je došlo naredbom nadležnog državnog organa ili nadležnog organa poslodavca zbog neobezbeđivanja bezbednosti i zaštite života i zdravlja na radu,koja je uslov daljeg obavljanja rada bez ugrožavanja života i zdravlja zaposlenih i drugih lica. U ovom slučaju, Zakon o radu upućuje da se visina naknade zarade utvrdi opštim aktom poslodavca ili ugovorom o radu i nije zakonom propisano da ista ne može biti manja od minimalne zarade.\nU vezi sa prethodnim, Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja je iznelo svoj stav u mišljenju br. 011-00-376/2018-02 od 25.5.2018. godine po kome kada se zaposleni upućuje na odsustvo zbog prekida rada ili smanjenja obima rada do kojeg je došlo bez krivice zaposlenog najduže do 45 radnih dana, a u tom periodu su i praznici koji su neradni dani za te dane zaposleni ima pravo na isplatu naknade zarade u visini prosečne zarade u prethodnih 12 meseci i ti dani se ne računaju u gore navedeno odsustvo.\nPomenuto mišljene je dato za slučaj kada je zaposleni na plaćenom odsustvu i ostvaruje naknadu zarade iz člana 116. Zakona o radu, a u tom periodu su i Vaskršnji praznici koji su neradni dani za koje zaposleni ima pravo na isplatu naknade zarade u skladu sa članom 114. Zakona o radu. Prema našem mišljenju, analogno bi se moglo postupiti i u slučaju kada je zaposleni na odsustvu uz naknadu zarade iz člana 117. Zakona o radu, a u tom periodu su i praznici (Vaskršnji odnosno Uskršnji ili Prvomajski) koji su neradni dani za koje zaposleni, takođe, ima pravo na isplatu naknade zarade u skladu sa članom 114. Zakona o radu.\n6. April 2020. • 30 Opširnije\nORBOVIĆ: MERE DAJU NADU\nDA ĆE SE PRIVREDA OPORAVITI\n3. April 2020. • 29 Opširnije\nEkonomske mere koje Vlada Srbije planira da sprovede zbog krize izazivane koronavirusom daju nadu da će, se nakon krize, privreda vratiti normalnim tokovima, i da otpušanje radnika neće biti tako masovno kako se u početku činilo, ocenio je predsednik Saveza samostalnih sindikata Srbije Ljubisav Orbović.\n„Do sada nismo imali tako široke mere koje su usmerene i ka zaposlenima, pogotovo ne prema malim i srednjim preduzećima. Sada im je data mogućnost da isplate minimalne zarade naredna tri meseca, što im je veoma važno, i ta mera je za svaku pohvalu“, rekao je Orbović za Tanjug.\nOn je istakao da će te mere podstaći poslodavce da vrate na posao radnike koje su otpustili prethodnih nedelja.\nOrbović kaže i da veliku olakšicu, naročito za veća preduzeća, predstavlja mogućnost da odloženo plaćaju poreze i doprinose. „To sveukupno daje nadu da će se privreda nakon ukidanja vanrednog stanja vratiti normalnim tokovima“, ističe Orbović.\nEkonomske mere koje Vlada planira da sprovede zbog krize izazivane koronavirusom su neophodne jer se odnose na olakšavanje funkcionisanja privrede i, kao takve, komplementarne su s merama koje su Vlada i NBS doneli prethodnih dana, kaže profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Dragan Đuričin.\nEkonomska pauza, kaže on, trpi dva šoka, jedan sa strane tražnje i drugi sa strane ponude, i zato je, navodi, važno da država iskoristi svoje rezerve likvidnosti koje postoje na bazi fiskalnog prostora ostvarenog dobrim poslovanjem u prethodne dve-tri godine, ali i u prvi mesec i po ove.\n„Akcenat je na olakšavanju uslova poslovanja, pre svega vodeći računa o tome da je glavni makroekonomski stabilizator u situaciji ovakve krize očuvanje radnih mesta. Takođe, mere imaju i određeni stimulativni karakter, ali mislim da će mere stimulativnog tipa dolaziti tek kada izađemo iz krize“, navodi Đuričin.\nProjekcija Vlade Srbije je, kaže, da će kriza s pandemijom direktno trajati jedan kvartal, a da će posle toga postojiti slabi eho-efekti, koji će postepeno slabiti.\nOn objašnjava da će značajna negativna stopa rasta biti ostvarena u drugom kvaratalu, a posle toga bi se privreda polako oporavljala, da bi efekat krize na kraju godine uz pomenute mere bio oko minus dva stope rasta na ono što je pretpostavljeno. To znači, dodaje, da će buyetski deficit biti povećan na devet odsto, s tim što će uz indirektne mere podsticaja privredi kroz bankarske garancije i kredite koje će davati Fond za razvoj doći do oko 11 odsto.\nPo scenariju Vlade, dodaje, trebalo bi u ovim uslovima da izgubimo svega dva procenta planiranog BDP-a.\nPUNA NAKNADA ZARADE\nZDRAVSTVENIM RADNICIMA U SAMOIZOLACIJI\n2. April 2020. • 28 Opširnije\nNa zahtev Saveza samostalnih sindikata Srbije, Vlada Srbije preporučila je svim poslodavcima da svojim zaposlenima, koji se nalaze u samoizolaciji ili su oboleli od korona virusa, obezbede pravo na naknadu zarade u visini od 100 odsto.\nOva preporuka, usvojena na današnjoj sednici, biće obavezujuća za zaposlene u javnom sektoru, dakle i u zdravstvenim i ustanovama socijalne zaštite.\nTom preporukom vlada je izašla u susret SSSS, koja je zahtevala da zdravstveni radnici, koji se nesebično i samopregorno svaki dan bore protiv opasnosti koja se nadvila nad svima nama, primaju naknadu u punom iznosu, a ne umanjenu kako se to desilo nedavno sa niškim lekarima.\nU dopisima, upućenim predsednici vlade i ministru rada, predsednik SSSS Ljubisav Orbović zatražio je da se ispravi ta nepravda, do koje je, kako je naveo, verovatno došlo usled propusta.\nPROGRAM EKONOMSKIH MERA VLADE SRBIJE\n2. April 2020. • 27 Opširnije\nVlada Srbije objavila je Program mera za smanjivanje negativnih efekata prouzrokovanih virusom korona i podršku privredi Srbije.\nOsnovni cilj mera sadržanih u Programu je da se očuva zaposlenost u toku trajanja vanrednog stanja i da se pomogne preduzećima kojima je otežano poslovanje, a pre svega preduzetnicima, mikro i malim preduzećima.\nZa pomoć privredi i građanima opredeljeno je 608,3 milijarde dinara (5,1 milijarda evra), što predstavlja polovinu Budžeta Republike Srbije ili 11% BDP-a.\nPomoć će biti finansirana delom iz Budžeta i delom zaduživanjem na domaćem i međunarodnom tržištu kapitala (s tim da javni dug ne pređe 60% BDP-a).\nProgram čine četiriseta mera. Prvi set mera se odnosi na plaćanje dospelih poreskih obaveza, s ciljem da se sačuva likvidnost privrednih subjekata. Država će preuzeti na sebe 161 milijardu dinara (1,3 milijarde evra).\nNa spisku poreskih rasterećenja je:\nodlaganje plaćanja poreza na zarade i doprinosa za privatni sektor, tokom trajanja vanrednog stanja (uz kasniju otplatu nastale obaveze u ratama, sa početkom najranije od 2021. godine);\nodlaganje plaćanja poreza na prihod od samostalne delatnosti svih preduzetnika.\nPoslodavci koji se opredele da koriste meru pod a) mogu da koriste odlaganje plaćanja poreza i doprinosa na zarade do početka 2021. godine, a nakon toga ostavlja se mogućnost daljeg odlaganja najduže do 24 meseca, bez obaveze plaćanja kamate.\nOdlaganje plaćanja akontacije poreza na dobit u drugom kvartalu ove godine ima za cilj povećanje likvidnosti poreskih obveznika.\nTakođe, davaoci donacija biće oslobođeni plaćanja PDV-a.\nDrugi set mera odnosi se na direktnu pomoć preduzetnicima koji se paušalno oporezuju i koji plaćaju porez na stvarni prihod, mikro, malim i srednjim preduzećima u privatnom sektoru. Njima će biti uplaćena pomoć u visini minimalne zarade za vreme vanrednog stanja.\nVelikim preduzećima sledi uplata pomoći u visini 50% minimalne zarade (čiji su zaposleni poslati na prinudni odmor zbog smanjenja obima poslovanja ili potpune obustave rada).\nOvaj paket mera koštaće 97,3 milijarde dinara, i novac će biti direktno uplaćivan radnicima preko posebnog računa (za oko 900.000 radnika).\nTreći set mera odnosi se na očuvanje likvidnosti privrednih subjekata. Predviđa se:\ndodela kredita za održavanje likvidnosti i obrtnih sredstava za kompanije iz segmenta preduzetnika, mikro, malih i srednjih privrednih subjekata, poljoprivrednih gazdinstava i zadruga – preko Fonda za razvoj;\npostojanje garantnih šema za podršku privredi preko komercijalnih banaka, gde će garant biti država.\nJedan od načina finansiranja na koji velike kompanije mogu da računaju su korporativne obveznice. Mere sadržane u navedena tri seta mera, ne primenjuju se na privredne subjekte koji su:\nprivremeno prekinuli poslovanje pre proglašenja vanrednog stanja, odnosno pre 15. marta 2020. godine.\nČetvrti set mera odnosi se na pomoć od po 100 evra koju će dobiti svaki punoletni građanin.\nPREGLED RADNIH I MATERIJALNIH OBAVEZA\n2. April 2020. • 26 Opširnije\nLjudska prava, a samim tim i sloboda rada, su kategorija međunarodnog prava, pa u skladu s tim Ustav Republike Srbije propisuje da se jemče i neposredno primenjuju ljudska i manjinska prava zajemčena opšte prihvaćenim pravilima međunarodnog prava i potvrđenim međunarodnim ugovorima.\nUstavom se garantuje svakom građaninu pravo da radi, da slobodno izabere posao koji će da obavlja, pravo da mu, pod jednakim uslovima, bude dostupno svako radno mesto za koje ispunjava uslove i sl. Samo u dva Ustavom utvrđena slučaja data je mogućnost da se propišu mere odstupanja od Ustavom zajemčenih ljudskih prava. Odstupanje je moguće uvesti samo u slučaju proglašenja vanrednog ili ratnog stanja.\nodržavanje puteva, mostova, železničkih pruga, aerodroma, letelišta, heliodroma, luka, pristaništa, hidrodroma i sidrišta;\nuređenje i održavanje objekata za vodu i mesta prelaska preko vodenih i drugih prepreka i izgradnja i održavanje skladišta, baza, zemunica i sanitetskih objekata od značaja za odbranu;\nučešće u privremenim sastavima koji izvršavaju posebne zadatke u toku mobilizacije;\ndekonzervacija i aktiviranje pokretnih stvari za posebne namene u ratnoj rezervi;\nrazmeštaj ratnih materijalnih rezervi i ispomoć prilikom prenošenja pokretnih stvari iz skladišta na mobilizacijska zborišta i druge rejone od značaja za Vojsku Srbije;\nutovar i istovar pokretnih stvari za posebne namene i drugih sredstava u lukama i pristaništima, aerodromima, železničkim stanicama i sabirnim centrima od značaja za odbranu;\nispomoć prilikom prenošenja povređenih i obolelih i asanacije bojišta;\nispomoć u gašenju požara, raščišćavanju ruševina, odbrane od poplave i drugih elementarnih nepogoda i opravci objekata;\nutovar i istovar robnih rezervi i pokretnih stvari državnih organa kao i pravnih lica koja su određena aktom Vlade da proizvode predmete i vrše usluge od značaja za odbranu;\ndislokacija proizvodnih kapaciteta, sirovina i drugih materijalnih dobara privrednih društava od posebnog značaja za odbranu;\nispomoć u obavljanju poljoprivrednih radova na državnim i zadružnim gazdinstvima i seoskim imanjima porodica poginulih boraca, invalida i porodica čiji su članovi angažovani u Vojsci Srbije i civilnoj zaštiti;\nuređenje naselja i objekata za smeštaj raseljenih lica;\nispomoć u eksploataciji šumskog, rudnog i drugog prirodnog bogatstva od značaja za odbranu;\nuređenje i izgradnja skloništa i drugih fortifikacijskih objekata za zaštitu stanovništva;\nizmeštanje predmeta i dokumenata istorijskih, umetničkih i kulturnih vrednosti i\ndrugi radovi određeni aktom Ministarstva odbrane kao radovi od značaja za odbranu zemlje.\nonemogućilo vlasniku obavljanje životnih funkcija, kao što su prevoz invalida i bolesnih lica;\nonemogućilo vlasniku obavljanje delatnosti u obimu koji ugrožava njegovu egzistenciju;\nonemogućilo najneophodnije obavljanje poslova od posebnog javnog interesa;\nonemogućilo obavljanje minimalne privredne delatnosti i\nbitno prouzrokovalo slabljenje životnih uslova građana.\nako bi predaja stvari izazvala štetu vlasniku stvari na osnovu neizvršenja obaveza i poslova iz ranije potpisanih ugovora;\nako bi ga zadesila velika privredna šteta i\nako je traženo vozilo jedino u porodici vlasnika, a ima decu mlađu od 16 godina.\nPREGLED MOGUĆNOSTI POSLODAVACA\nTOKOM VANREDNOG STANJA\n2. April 2020. • 25 Opširnije\nU Republici Srbiji uvedeno je vanredno stanje 15. marta 2020. godine Odlukom o proglašenju vanrednog stanja ("Sl. glasnik RS", br. 29/2020). Nakon proglašenja vanrednog stanja doneto je niz uredbi, naredbi i zaključaka kojima se pojedina prava, Ustavom zagarantovana, ograničavaju.\nImajući u vidu da vanredno stanje u većoj ili manjoj meri utiče na delatnost poslodavca, učestala su pitanja o tome koje su sve mogućnosti kojima poslodavac raspolaže. Činjenica je da poslodavcima u uslovima smanjenog obima posla ili prekida delatnosti nije lako da ostanu likvidni, ali svako rešenje poslodavca koje bi podrazumevalo da samo zaposleni snose teret ove vanredne situacije, svakako nije pravično.\nNa kraju teksta izlažemo preporuke koje je Vlada dala u Uredbi o organizovanju rada poslodavaca za vreme vanrednog stanja ("Sl. glasnik RS", br. 31/2020), ali pre toga rešenja koje nude same odredbe Zakona o radu ("Sl. glasnik RS", br. 24/2005, 61/2005, 54/2009, 32/2013, 75/2014, 13/2017 - odluka US, 113/2017 i 95/2018 - autentično tumačenje - dalje: Zakon)sa navođenjem pojedinosti koja ta rešenja podrazumevaju.\nEventualni osnovi za umanjenje zarada U situaciji kada proces rada nije stao, dakle zaposleni još uvek rade, ti zaposleni ostvaruju pravo i na pravičnu zaradu, poslodavac je dužan da zaposlenom za obavljeni rad isplati zaradu, u skladu sa zakonom, opštim aktom i ugovorom o radu, shodno članu 16. stav 1. tačka 1) Zakona.\nPrema odredbi člana 33. stav 1. tač. 10) - 13) Zakona, obavezni elementi ugovora o radu su i novčani iznos osnovne zarade na dan zaključenja ugovora o radu, a ako nisu uređeni Pravilnikom o radu ili Kolektivnim ugovorom, obavezni su i elementi za utvrđivanje osnovne zarade, radnog učinka, naknade zarade, uvećane zarade i druga primanja zaposlenog, kao i rokovi za isplatu zarade i drugih primanja na koja zaposleni ima pravo. Svaka isplata manje zarade, bez odgovarajućeg osnova, a imajući u vidu da novčana potraživanja iz radnog odnosa zastarevaju u roku od tri godine od dana nastanka obaveze, ovo je rok u kom zaposleni mogu i u sudskom postupku zahtevati isplatu razlike između ugovorene i neosnovano manje isplaćene zarade. Zaposleni ima pravo na odgovarajuću zaradu, koja se utvrđuje u skladu sa zakonom, opštim aktom i ugovorom o radu, koja se sastoji od zarade za obavljeni rad i vreme provedeno na radu, zarade po osnovu doprinosa zaposlenog poslovnom uspehu poslodavca (nagrade, bonusi i sl.) i drugih primanja po osnovu radnog odnosa, u skladu sa opštim aktom i ugovorom o radu.\nU situaciji kada zaposleni i dalje rade minimalna zarada je zagarantovana, prema odredbi člana 111. Zakona, zaposleni ima pravo na minimalnu zaradu za standardni učinak i vreme provedeno na radu. Minimalna zarada određuje se na osnovu minimalne cene rada utvrđene u skladu sa ovim zakonom, vremena provedenog na radu i poreza i doprinosa koji se plaćaju iz zarade. Zaposleni koji prima minimalnu zaradu, ima pravo na uvećanu zaradu prema osnovima iz člana 108. Zakona o radu (minuli rad, prekovremeni, za rad na praznik koji je neradan dan, za rad noću), na naknadu troškova i druga primanja koja se smatraju zaradom u skladu sa zakonom. Poslodavac je dužan da minimalnu zaradu isplati zaposlenom u visini koja se određuje na osnovu odluke socijalno ekonomskog saveta o minimalnoj ceni rada koja važi za mesec u kojem se vrši isplata.\nJedini izuzetak od prethodno navedenog i zagarantovane minimalne zarade je u slučaju radnog odnosa sa nepunim radnim vremenom, o čemu će biti kasnije reči.\nŠta nije dozvoljeno i u redovnom toku stvari, a ni u vanrednom?\nIzmeniti ugovorene uslove rada, tako da je neto zarada nula dinara - Prema odredbi člana 60. stav 4. Ustava Republike Srbije ("Sl. glasnik RS", br. 98/2006) "Svako ima pravo na poštovanje dostojanstva svoje ličnosti na radu, bezbedne i zdrave uslove rada, potrebnu zaštitu na radu, ograničeno radno vreme, dnevni i nedeljni odmor, plaćeni godišnji odmor, pravičnu naknadu za rad i na pravnu zaštitu za slučaj prestanka radnog odnosa. Niko se tih prava ne može odreći ." Dakle, takav aneks ugovora ili ugovor je ništav. Svaka izjava zaposlenog kojom se odriče zarade bez obzira na formu te izjave, shodno prethodno navedenom, takođe je ništava.\nUmanjiti zaposlenom zaradu u slučaju kada semenja samo mesto rada. - Ukoliko poslodavac uvaži preporuke Uredbe i rešenjem zaposlenom utvrdi rad od kuće, isto radno vreme, nema osnova da se umanji zarada usled činjenice da zaposleni poslove obavlja od kuće. Član 42. stav 4. Zakona izirčito uređuje da osnovna zarada zaposlenog koji obavlja poslove na daljinu ili od kuće ne može biti utvrđena u manjem iznosu od osnovne zarade zaposlenog koji radi na istim poslovima u prostorijama poslodavca. Dakle, činjenica da lice obavlja iste poslove po istom radnom vremenu samo umesto mesta rada obavlja ih od kuće, ne sme biti razlog za korekciju zarada na niže.\nMogući osnovi za umanjenje zarada, uz poštovanje procedure propisane odredbama Zakona, su:\nAneks ugovora o radu i smanjenje zarade\nIzmenom ugovorenih uslova rada u smislu člana 171. stav 1. tačka 5) Zakona, odnosno radi promene elemenata za utvrđivanje osnovne zarade, radnog učinka, naknade zarade, uvećane zarade i drugih primanja zaposlenog koji su sadržani u ugovoru o radu u skladu sa članom 33. stav 1. tač. 10) i 11) ovog zakona.\nKada se menjaju ugovoreni uslovi rada, odnosno kada se menjaju elementi za utvrđivanje osnovne zarade, radnog učinka, naknade zarade, uvećane zarade i drugih primanja, obavezno je dostavljanje pisanog obaveštenja, shodno članu 172. Zakona o radu koji će sadržati razloge za izmenu ugovorenih uslova rada, rok za izjašnjenje koji ne može biti kraći od osam radnih dana i pouku o posledicama nepotpisivanja aneksa u ostavljenom roku. Aneks i sama ponuda se, u slučaju da svi zaposleni nisu u prostorijama poslodavca, dostavljaju na druge načine utvrđene članom 185. Zakona o radu.\nS obzirom da poslodavac odnosno nadležni organ kod poslodavca odlučuje o umanjenju zarade, odnosno izmeni ugovorenih uslova rada, potrebno je u ponudi valjano obrazložiti razloge koji su doveli do ponude aneksa ugovora u smislu na koji način je proglašeno vanredno stanje uticalo na poslovanje poslodavca pa dolazi do korekcije zarada.\nOdluka o uvođenju minimalne cene rada\nNajpre moramo da istaknemo da u slučaju uvođenja minimalne zarade,poslodavac donosi odluku na osnovu svog opšteg akta - Pravilnika o radu ili Kolektivnog ugovora.\nOdredbom člana 111. Zakona opštim aktom, odnosno ugovorom o radu utvrđuju se razlozi za donošenje odluke o uvođenju minimalne zarade. Dakle poslodavac u svom opštem aktu mora imati predviđene situacije u kojima poslodavac može doneti Odluku o uvođenju minimalne zarade. Stav sudske prakse je jasan da te situacije moraju biti određene - ne odredive, npr. nije adekvatan razlog "poremećaj u poslovanju" ako nije definisano u čemu se ogleda poremećaj - neispunjenje plana naplate XY%, odnosno neispunjenje plana zaključenja XY%.Po pravilu kada poslodavac ima ovu mogućnost predviđenu opštim aktom, ugovor o radu sadrži upućujuću normu na pravilnik o radu, jer ugovor o radu mora sadržati elemente za utvrđivanje visine zarade, naknade zarade i drugih primanja, odnosno ne mora ako su utvrđeni opštim aktom, ali je potrebna upućujuća norma.\nAko poslodavac ima predviđeno opštim aktom i najmanje upućujuću normu u ugovoru o radu, a ispunjeni su slučajevi gde se može doneti Odluka o uvođenju minimalne cene, onda nema smetnji da istu i donese. Odluka, kao drugi vid opšteg akta kod poslodavca, mora biti postavljena na oglasnoj tabli najmanje osam dana pre nego što stupi na snagu, a njeno dejstvo može biti samo ubuduće, dakle zarade koje slede posle stupanja na snagu Odluke.\nPoslodavac mora voditi računa i ako u ovom vanrednom stanju oglasna tabla nije dostupna svima, poželjno je da obezbedi ovaj akt svim zaposlenima putem elektronske oglasne table ukoliko je ima, ili drugim mogućim vidom komunikacije na način da je dostupna svim zaposlenima.\nAko poslodavac nema svojim Pravilnikom o radu ili Kolektivnim ugovorom predviđene slučajeve poremećaja poslovanja, onda mora najpre izmeniti svoj opšti akt. Po objavi izmena opšteg akta na oglasnoj tabli (tako da su dostupne svima kako je prethodno navedeno) i stupanju na snagu izmenjenog opšteg akta, poslodavac mora aneksirati ugovore o radu sa osnovom u članu 171. stav 1. tačka 5) Zakona o radu gde će biti sadržana najmanje upućujuća norma, uz obaveznu proceduru u smislu člana 172. Zakona o radu.\nPotom poslodavac može doneti Odluku kako je prethodno navedeno. Odluka o uvođenju minimalne zarade mora da se prostire na sve zaposlene, jer svi solidarno "trpe" nepovoljnije uslove rada, a sa ciljem da pomognu poslodavcu da oporavi svoje poslovanje.\nMogućnost uvođenja minimalne zarade upravo služi poslodavcu da prebrodi neki teži period poslovanja, pa poslodavac nije u obavezi da po "oporavku" poslovanja isplati razliku zaposlenima između ugovorene zarade i minimalne zarade. Ima opet veliki broj sudskih odluka gde je dosuđivano u korist zaposlenih i poslodavci obavezani da isplate razliku, ali ovo uglavnom jer su bili proceduralni propusti - nedostatak konkretnih slučajeva ili mogućnosti u opštem aktu, donošenja odluka pre stupanja na snagu opšteg akta, ili nedostatak upućujuće norme ugovoru o radu.\nAneks ugovora o radu i prelazak na nepuno radno vreme i srazmerna zarada ostvarenim satima rada\nU članu 171. stav 1. tač. 1) - 6) Zakona propisani su slučajevi kada poslodavac može zaposlenom da ponudi aneks ugovora o radu, a u članu 179. stav 5. tačka 2) Zakona propisano je da zaposlenom koji odbije aneks ugovora o radu u smislu člana 171. stav 1. tač. 1) do 5) Zakona poslodavac može da otkaže ugovor o radu.\nKada je u pitanju "prelazak" sa punog na nepuno radno vreme, moguće su tri situacije.\nPrvo, odredbom člana 171. stav 1. tačka 4) Zakona, propisano je da poslodavac može da ponudi zaposlenom aneks ugovora o radu ako je zaposlenom koji je višak obezbedio ostvarivanje prava iz člana 155. stav 1. tačka 5) ovog zakona, a jedno od tih prava je obezbeđivanje rada sa nepunim radnim vremenom ali ne kraćim od polovine punog radnog vremena. Ako pođemo od navedenih odredaba Zakona, smatramo da poslodavac ne može zaposlenom da ponudi aneks ugovora o radu radi uvođenja nepunog radnog vremena, osim u slučaju utvrđivanja viška zaposlenih kada je nepuno radno vreme utvrđeno kao jedna od mera rešavanja viška zaposlenih.\nMeđutim, prema članu 171. stav 1. tačka 6) Zakona pored zakonom propisanih slučajeva (iz tač. 1) - 5 Zakona), poslodavac može zaposlenom da ponudi izmenu ugovorenih uslova rada (aneks ugovora) i u drugim slučajevima utvrđenim opštim aktom ili ugovorom o radu.\nPrema tome kao drugu mogućnost, opštim aktom ili ugovorom o radu mogu da se predvide drugi slučajevi u kojima poslodavac može da zaposlenom ponudi aneks ugovora o radu, ako to nije u suprotnosti sa zakonom. Za razliku od prelaska sa punog na nepuno radno vreme koje se zaposlenom može ponuditi samo pod određenim uslovima propisanim Zakonom (član 155. stav 1. tačka 5) Zakona), nema zakonskih smetnji da se privremeno smanjeni obim posla ili drugi razlozi predvide kao osnov za ponudu aneksa ugovora o radu radi prelaska sa nepunog na puno radno vreme, na određeni ili neodređeni vremenski period. Pri tome, opštim aktom mogu da se predvide kako slučajevi, tako i period na koji se zaposlenom može ponuditi rad sa nepunim radnim vremenom. U slučaju prelaska sa punog na nepuno radno vreme za ograničeni, unapred utvrđen vremenski period, nema smetnji da se zaposlenom ponudi aneks ugovora o radu do određenog datuma po čijem bi isteku automatski ponovo važili prvobitno ugovoreni uslovi rada (puno radno vreme), bez potrebe zaključivanja novog aneksa ugovora o radu.\nAko poslodavac i zaposleni zaključe izmenu ugovorenih uslova rada sa osnovom u članu 171. stav 1. tač. 5) i 6) Zakona o radu kojima se zaposlenima nudi prelazak na nepuno radno vreme, onda ti zaposleni imaju manje vremena provedenog na radu, pa samim tim i njihova zarada je umanjena srazmerno (nepunom) vremenu provedenom na radu. Odnosno na primeru minimalne zarade, minimalna zarada zaposlenog sa nepunim radnim vremenom jednaka je iznosu minimalne cene rada po radnom času koji se množi sa brojem časova rada ovog zaposlenog.\nObavezna je dostava pisanog obaveštenja sa razlozima i drugim elementima, kako je prethodno navedeno, a shodno članu 172. Zakona.\nI na kraju ukoliko postoji pisani zahtev zaposlenog (slobodna izjava volje) da se usled vanredne situacije omogući rad (sa mesta rada ili od kuće) sa nepunim radnim vremenom, onda poslodavac može dati aneks ugovora o radu prema proceduri utvrđenoj članom 172a Zakona, odnosno na ličnu incijativu zaposlenog pa i obaveza dostave ponude sa rokom za izjašnjenje nije obavezna.\nNema nikakvih smetnji da se i rad od kuće ili na daljinu ugovori sa nepunim radnim vremenom.\nJoš jednom da ponovimo, shodno članu 40. Zakona, zaposleni koji radi sa nepunim radnim vremenom ima pravo na zaradu, druga primanja i druga prava iz radnog odnosa srazmerno vremenu provedenom na radu, osim ako za pojedina prava zakonom, opštim aktom i ugovorom o radu nije drukčije određeno.\nUkoliko zaposleni i poslodavac zaključe aneks ugovora o radu za prelazak na nepuno radno vreme, neophodno je uraditi promenu prijave osiguranika u CROSO-u u delu trajanja radnog vremena, jer čak i u vanrednom stanju, zaposleni koji je zasnovao radni odnos sa nepunim radnim vremenom kod jednog poslodavca može da zasnuje radni odnos sa drugim poslodavcem i na taj način ostvari puno radno vreme od 40 časova nedeljno.\nOvde je potrebno razlikovati nepuno radno vreme od skraćenog radnog vremena. Skraćeno radno vreme utvrđuje se na osnovu stručne analize, u skladu sa zakonom, a u pitanju su poslovi sa povećanim rizikom obavljaju sa skraćenim radnim vremenom, odnosno kada se zaposlenom koji radi na naročito teškim, napornim i za zdravlje štetnim poslovima, utvrđenim zakonom ili opštim aktom, na kojima i pored primene odgovarajućih mera bezbednosti i zaštite života i zdravlja na radu, sredstava i opreme za ličnu zaštitu na radu postoji povećano štetno dejstvo na zdravlje zaposlenog, radno vreme skraćuje srazmerno štetnom dejstvu uslova rada na zdravlje i radnu sposobnost zaposlenog, a najviše 10 časova nedeljno. Zaposleni koji radi skraćeno radno vreme ima sva prava iz radnog odnosa kao da radi sa punim radnim vremenom.\nPrema odredbama Zakona, ukoliko poslodavac može da reorganizuje radno vreme, mogućnost je i donošenje odluke o preraspodeli radnog vremena. Preraspodela (član 57. Zakona), se uvodi kada to zahteva priroda delatnosti, organizacija rada, bolje korišćenje sredstava rada, racionalnije korišćenje radnog vremena i izvršenje određenog posla u utvrđenim rokovima.\nPreraspodela radnog vremena vrši se tako da ukupno radno vreme zaposlenog u periodu od šest meseci u toku kalendarske godine u proseku ne bude duže od ugovorenog radnog vremena zaposlenog, međutim u stavu 4. ovog člana zakonodavac navodi da zaposleni koji se saglasi da radi duže od prosečnog radnog vremena obračunavaju se i isplaćuju kao prekovremeni.\nDakle, kod preraspodele se pretpostavlja da u periodu od šest meseci u toku kalendarske godine (preraspodela može biti organizovana i u periodu od devet meseci i ne mora biti vezana za kalendarsku godinu samo u slučaju da je to uređeno Kolektivnim ugovorom), zaposleni u jednom periodu radi duže npr. tri meseca 12h dnevno, a u drugom periodu kraće dakle tri meseca 4h dnevno i u tom slučaju kada se uradi prosek zaposleni je radio 8h dnevno.\nU periodu preraspodele kada zaposleni rade manje, ima i osnova da i zarada bude umanjena opet naspram vremena provedenog na radu, a u periodu kada rade duže od redovnog rada ostvarivaće veću zaradu proporcionalno više ostvarenim satima rada, a u proseku u periodu preraspodele, zarada će biti ista kao da su sve vreme radili svoje "redovno" ugovoreno radno vreme.\nOvde se može javiti problem činjenica da ne znamo koliko će dugo trajati suzbijanje epidemije a samim tim i vanredno stanje. Ako poslodavac preraspodeli radno vreme tako da zaposleni naredna tri meseca rade kraće na primer četiri sata dnevno, a onda u periodu preraspodele kada su dužni da rade duže bude na primer potpuna zabrana kretanja, pa poslodavac i ne može da im obezbedi da obavljaju poslove.\nOsnovi za odsustva zaposlenih uz naknadu zarade\nU narednom delu teksta izlažemo mogućnosti odsustva uz naknadu zarade. Nema nikakvih smetnji da poslodavac, ceneći svoje potrebe proces i organizacije rada, donese rešenje o kolektivnom godišnjem odmoru na nivou poslodavca ili organizacionih jedinica, imajući u vidu da opravdano očekuje da kasnije neće moći da odobri korišćenje odmora jer vraćanjem poslovanja u redovan tok imaće povećan - pojačan obim posla. Druga moguća odsustva su sa osnovima u čl. 116. i 117. Zakona, o čemu će biti više reči. Takođe, sa osnovom u članu 117. stav 2. Zakona poslodavac svojim opštim aktom i ugovorom o radu može predvideti i druge slučajeve odsustva uz naknadu zarade i samu visinu te naknade zarade.\nNije na odmet pomenuti da ni Uredbom ni drugim aktima donešenim za vreme vanrednog stanja nije regulisano odsustvo zaposlenih koji imaju decu na školovanju ili vrtiću, u pitanju je preporuka poslodavcima da omoguće plaćeno odsustvo ovoj kategoriji zaposlenih. Navedene preporuke ministarstva su uvažene u javnom sektoru, ali zaposleni roditelji u privatnom sektoru, u situacijama kada oba roditelja rade a imaju maloletnu decu na školovanju, za sada svoje odsustvo sa rada i dalje regulišu u skladu sa odredbama Zakona, podnošenjem zahteva za korišćenjem godišnjeg odmora, ili odsustva uz naknade zarade u smisu odredbi čl. 116. ili 117. Zakona.\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socialna pitanja je objavilo Instrukciju u kojoj navodi:\n"Na osnovu Uredbe o organizovanju rada poslodavaca za vreme vanrednog stanja, kao i na osnovu mera prevencije širenja zaraze COVID–19 virusom, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave donelo je Preporuku za organizovanje rada u javnim upravama i državnim institucijama (Preporuka).\nPrema Preporuci, "poslodavac prvenstveno treba da ima u vidu da su naročito ugrožena lica sa utvrđenim hroničnim oboljenjima i lica starija od 60 godina i da posebnu zaštitu ima roditelj deteta do 12 godina, a naročito ukoliko sam vrši roditeljska prava, ili je drugom roditelju ustanovljena radna obaveza. Za navedene zaposlene neophodno je omogućiti rad od kuće, i to u skladu sa planom rada i rasporedom koji je poslodavac, odnosno rukovodilac, sam dužan da utvrdi za svakog zaposlenog".\nPoslodavac treba da omogući jednom roditelju sa detetom ispod 12 godina, da radi od kuće, a ukoliko je proces rada poslodaca takav da je nemoguće organizivati takav rad, neophodno je da se organizuje rad u smenama, tako da se raspored rada zaposlenog roditelja, ne poklapa sa rasporedom rada drugog roditelja koji takođe ima radnu obavezu."\nŠta poslodavac ne može kada su u pitanju odsustva? Poslodavac ne može zaposlene poslati na neplaćeno odsustvo. Shodno odredbi člana 78. Zakona, poslodavac može odobriti zahtev zaposlenog za neplaćenim odsustvom. Ukoliko poslodavac simulira postojanje zahteva, odnosno dovede sebe u situaciju da su svi zaposleni "podneli" zahtev za neplaćenim odsustvom, očigledno se radi o fingiranju ovog instituta.\nShodno odredbi člana 75. Zakona, poslodavac, u zavisnosti od potrebe posla, odlučuje o vremenu korišćenja godišnjeg odmora, uz prethodnu konsultaciju zaposlenog.\nPoslodavac nije obavezan predlogom zaposlenog o terminu korišćenja godišnjeg odmora, odnosno neprihvatanjem zaposlenog da u ovom periodu koristi godišnji odmor, tako da i u periodu vanrednog stanja poslodavac može:\nzaposlenom odobriti korišćenje godišnjeg odmora odnosno bez prethodne konsultacije doneti rešenje o korišćenju godišnjeg odmora zaposlenog,\nsâm doneti rešenje o kolektivnom korišćenju godišnjeg odmora kod poslodavca ili organizacionim jedinicama,\nali isto tako ima i prava da u periodu vanrednog stanja, zbog potreba procesa i organizacija rada zaposlenima ne odobri korišćenje godišnjeg odmora, jer nije nemoguće da, zavisno od delatnosti kojom se bavi, i u ovom periodu ima čak i povećan obim posla.\nKada ne postoji zahtev zaposlenog, dakle kada sâm poslodavac donosi rešenje o korišćenju godišnjeg odmora, zaposlenom se dostavlja najkasnije 15 dana pre dana određenog kao početak korišćenja godišnjeg odmora. Izuzetno, poslodavac, zbog potreba posla i organizacije rada može izmeniti (već donešeno i dostavljeno) rešenje, ali najkasnije pet radnih dana pre dana određenog za korišćenje godišnjeg odmora.\nU slučaju da poslodavac donosi rešenje o kolektivnom korišćenju godišnjeg odmora kod poslodavca ili na nivou organizacione jedinice, poslodavac može doneti rešenje u kom navodi ili zaposlene ili organizacione jedinice i dužan je da isto postavi na oglasnoj tabli najmanje 15 dana pre dana određenog za korišćenje godišnjeg odmora čime se smatra da je rešenje uručeno.\nS obzirom na to da poslodavac o pravima i obavezama zaposlenih odlučuje rešenjem, shodno članu 193. Zakona, zaposleni je dužan da se pridržava rešenja kojim mu je utvrđeno korišćenje godišnjeg odmora.\nKada je u pitanju kolektivni godišnji odmor, ukoliko ovo inače nije praksa poslodavca, može se pojaviti problem da nemaju svi zaposleni isti broj dana odmora na raspolaganju (jer su na primer neki zaposleni već koristili prvi deo odmora za ovu kalendarsku godinu, ili neki zaposleni imaju prava samo na srazmerni deo odmora). Zakon tu ne daje nikakve izuzetke, svakom zaposlenom pripada onaj broj dana odmora na osnovu kriterijuma utvrđenih opštim aktom, ili ugovorom o radu, a ne ispod zakonskog minimuma.\nZa vreme korišćenja godišnjeg odmora (kolektivnog ili pojedinačnog) zaposleni ima pravo na naknadu zarade u visini prosečne zarade u prethodnih 12 meseci, u skladu sa opštim aktom i ugovorom o radu, za vreme odsustvovanja sa rada radi korišćenja godišnjeg odmora, shodno odredbi člana 114. stav 1. Zakona.\nOdsustvo uz naknadu zarade usled prekida rada ili smanjenog obima posla\nU skladu sa odredbom člana 116. Zakona, poslodavac može da uputi zaposlene na odsustvo uz naknadu zarade najmanje u visini 60% prosečne zarade u prethodnih 12 meseci, s tim da ta naknada ne može biti manja od minimalne zarade utvrđene u skladu sa ovim zakonom, za vreme prekida rada, odnosno smanjenja obima rada poslodavca, do kojeg je došlo bez krivice zaposlenog, najduže do 45 radnih dana u kalendarskoj godini.\nIzuzetno, u slučaju prekida rada, odnosno smanjenja obima rada, koje zahteva duže odsustvo, poslodavac može, uz prethodnu saglasnost ministra, zaposlenog uputiti na odsustvo duže od 45 radnih dana, uz naknadu zarade propisanu članom 116. stav 1. Zakona o radu.\nPrekid rada upućuje sve zaposlene na odsustvo uz naknadu zarade, a usled smanjenog obima posla mogu se uputiti samo organizacione jedinice ili zaposleni u organizacionim jedinicama koje imaju smanjen obim posla.\nPrema obaveštenju. Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Vlada Republike Srbije je na predlog Ministarstva donela Zaključak da se rešenja za davanje saglasnosti za upućivanje zaposlenih na plaćeno odsustvo duže od 45 radnih dana, izdaju bez prethodnog dostavljanja zahteva poslodavaca na mišljenje reprezentativnom sindikatu grane ili delatnosti osnovanom na nivou Republike, sa rokom važenja najkasnije do dana prestanka vanrednog stanja.\nOdsustvo uz naknadu zarade usled nemogućnosti da se obezbede bezbedni i zdravi uslovi rada\nOdredba člana 117. Zakona nije u vezi sa prethodnim članom (116. Zakona) u pitanju su autonomna odsustva sa rada uz naknadu zarade, Kada poslodavac nije za zaposlene u mogućnosti da obezbedi bezbedne i zdrave uslove rada u skladu sa donetim aktima odnosno preporukama za suzbijanje epidemije nadležnih organa, bilo bi mesta primeni i odredbe člana 117. stav 1. Zakona, koja propisuje da zaposleni ima pravo na odsustvo uz naknadu zarade u visini utvrđenoj opštim aktom i ugovorom o radu za vreme prekida rada do koga je došlo naredbom nadležnog državnog organa ili nadležnog organa poslodavca zbog neobezbeđivanja bezbednosti i zaštite života i zdravlja na radu, koja je uslov daljeg obavljanja rada bez ugrožavanja života i zdravlja zaposlenih i drugih lica, i u drugim slučajevima, u skladu sa zakonom.\nOva norma je jako loše definisana i potencijalno može stvoriti dosta problema u primeni. S obzirom da se upućuje da se visina naknade utvrđuje opštim aktom, pa za razliku od člana 116. Zakona, nije propisano da naknada ne može biti niža od minimalne zarade, međutim naknada svakako mora biti pravična. Propisivanjem naknade u iznosu od nekoliko hiljada dinara, ovi zaposleni bi svakako bili egzistencijalno ugroženi, veštačenjem bi moglo da se utvrdi da taj iznos nije dovoljan za osnovne životne potrebe, te svakako takva naknada nije ni pravična. Dalje, s obzirom da ova odredba daje i mogućnost da se određeni broj zaposlenih uputi na odsustvo uz naknadu zarade, a drugi zaposleni ostanu da rade i samim tim ostvaruju zaradu, može se postaviti pitanje na osnovu kojih kriterijuma je poslodavac odredio da od dva zaposlena koji obavljaju iste poslove jedan odlazi na odsustvo uz naknadu zarade, a drugi ne, odnosno koji je razumno opravdan razlog zbog kog je jedan zaposleni u nepovoljnijem položaju u odnosu na druge.\nNije propisana nijedna zabrana u vezi sa načinima prestanka radnog odnosa za vreme trajanja vanrednog stanja. Radi se o preporuci poslodavcima da prestanak radnog odnosa bude poslednja opcija kojoj pribegnu. Dakle i dalje su u primeni sve odrebde Zakona o radu i načini prestanka, ali vam izdvajamo one koje imaju osnova u situaciji i koje imaju osnova u konkretnoj situaciji.\nU slučaju neiskorišćenih dana odmora usled prestanka radnog odnosa, bez obzira na osnov prestanka radnog odnosa, poslodavac je dužan da isplati naknadu štete u roku od 30 dana od dana prestanka radnog odnosa shodno čl. 76. i 186. Zakona.\nSvi dalje nabrojani razlozi su ujedno i jedan od uslova za ostvarivanje prava na naknadu za slučaj nezaposlenosti, ukoliko je ispunjen i uslov u pogledu prethodnog staža osiguranika 12 meseci bez prekida, odnosno 18 meseci sa prekidima shodno odredbama Zakona o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti ("Sl. glasnik RS", br. 36/2009, 88/2010, 38/2015, 113/2017 i 113/2017 - dr. zakon).\nUsled isteka roka na koji je zasnovan radni odnos na određeno\nKada je u pitanju istek ugovora o radu na određeno vreme, ovi zaposleni ne uživaju posebnu zaštitu od otkaza ugovora o radu ni u redovnim okolnostima ni tokom vanrednog stanja, te nema smetnji da im radni odnos prestane zbog isteka roka na koji je zasnovan bez obzira na ove okolnosti, a shodno članu 175. stav 1. tačka 1) Zakona. Jedini izuzetak sadržan je u odredbi člana 187. Zakona koji propisuje da samo za vreme trudnoće, porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta i odsustva sa rada radi posebne nege deteta poslodavac ne može zaposlenom da otkaže ugovor o radu. U tom smislu se samo ovoj kategoriji zaposlenih rok za koji su ugovorom zasnovali radni odnos na određeno vreme produžava do isteka korišćenja prava na odsustvo.\nDakle, nema smetnji da poslodavac donese rešenje o prestanku radnog odnosa zaposlenom na određeno vreme zbog isteka roka na koji je zasnovan, kako je napred navedeno.\nPrestanak radnog odnosa na određeno pre isteka roka na koji je zasnovan\nAko su prilikom zaključenja ugovorao radu na određeno vreme poslodavac i zaposleni ugovorili, odnosno predvideli konkretno trajanje radnog odnosa zasnovanog iz objektivnih okolnosti na određeno vreme ali se istovremeno i saglasili da isti može trajati najduže do tog momenta, time su trajanje ugovora ograničili ne samo do isteka predviđenog datuma, već do bilo kog momenta kada prestanu okolnosti koje su bile osnov za njegovo zaključenje. Npr. ako je ugovor zaključen zbog povećanog obima posla i to najkasnije do određenog datuma, biće moguće isti raskinuti kada dođe do smanjenja obima posla, a iako ugovoreni datum nije nastupio. U praksi ovu odredbu u ugovoru će uneti poslodavac kako bi sebi unapred obezbedio mogućnost da prekine radno angažovanje zaposlenog ako za njegovim radom prestane potreba i pre predviđenog roka.\nU suprotnom, ako trajanje radnog odnosa na određeno vreme nije ograničeno na navedeni način, odnosno ako ugovor sadrži samo datum početka i prestanka radnog odnosa bez jasno izražene saglasnosti da trajanje ugovora može prestati i pre ugovorenog datuma, odnosno dok postoji potreba za angažovanjem, poslodavac neće biti ovlašćen da isti raskine onda kada proceni da je osnov zaključenja prestao da postoji pre isteka roka.\nOvakav stav zauzima i sudska praksa se na sudskoj praksi, koja je polazeći od načela saglasnošću volja ugovornih strana, odnosno poslodavca i zaposlenog, dala dodatno pojašnjenje:\n"S obzirom da su stranke dužinu trajanja tužiočevog radnog odnosa kod tuženog definisale na navedeni način [najduže, jasno je da se tužilac saglasio da mu radni odnos kod tuženog traje najduže 12 meseci od dana zaključenja ugovora o radu, što znači da je prihvatio da vreme trajanja njegovog radnog odnosa može biti i kraće, odnosno da mu radni odnos može prestati i pre proteka 12 meseci od dana zaključenja ugovora o radu. (Presuda Vrhovnog kasacionog suda, Rev2 329/2014 od 27.7.2014. godine)".\nUtvrđivanje zaposlenih viškom usled ekonomskih promena\nOdredbom člana 153. Zakona, propisano je da je poslodavac dužan da donese program rešavanja viška zaposlenih (Program), ako utvrdi da će zbog tehnoloških, ekonomskih ili organizacionih promena u okviru perioda od 30 dana doći do prestanka potrebe za radom zaposlenih na neodređeno vreme.\nImajući u vidu da ne možemo znati trajanje vanrednog stanja, moramo istaći i da je program dužan da donese i poslodavac koji utvrdi da će doći do prestanka potrebe za radom najmanje 20 zaposlenih u okviru perioda od 90 dana, bez obzira na ukupan broj zaposlenih kod poslodavca.\nPre samog donošenja Programa, ako takva obaveza postoji, poslodavac je dužan da u saradnji sa Nacionalnom službom za zapošljavanje (i reprezentatvinim sindikatom ukoliko ima), preduzme odgovarajuće mere za novo zapošljavanje viška zaposlenih.\nPoslodavac koji ne ispunjava uslove za donošenje Programa propisane navedenim članom (primera radi samo dva zaposlena utvrđuje viškom), ne donosi Program u konkretnom slučaju već Odluku o prestanku potrebe za radom određenih zaposlenih usled tehnoloških, ekonomskih ili organizacionih promena, odnosno usled smanjenja obima posla (Odluka o višku).\nKad se Pravilnikom o organizaciji i sistematizaciji poslova promene neki od napred navedenih uslova i dođe do smanjenja potrebe za obavljanjem određenih poslova, poslodavac će, po pravilu, započeti postupak utvrđivanja viška zaposlenih i u zavisnosti od činjenice da li je zaposleni koji se utvrđuje viškom jedini zaposleni na tim poslovima brisati poslove iz Pravilnika (ako nije jedini zaposleni - smanjiti broj izvršilaca, u tom slučaju treba Odlukom ili Programom predvideti objektivne kriterijume na osnovu čijih ste rezultata konkretno lice utvrdili viškom) i potom doneti Program (ako su ispunjeni uslovi iz člana 153. Zakona o radu koji se odnose na broj zaposlenih koji se utvrđuju viškom), odnosno Odluku o višku na osnovu koje će zaposlenog za čijim radom je prestala potreba utvrditi viškom u skladu sa odredbom člana 179. stav 5. tačka 1) Zakona o radu.\nPoslodavac je dužan da pre otkaza ugovora o radu, u smislu člana 179. stav 5. tačka 1), zaposlenom isplati otpremninu u skladu sa članom 158. Zakona. Visina otpremnine se utvrđuje opštim aktom ili ugovorom o radu, s tim što ne može biti niža od zbira trećine zarade zaposlenog za svaku navršenu godinu rada u radnom odnosu kod poslodavca kod koga ostvaruje pravo na otpremninu.\nShodno članu 176. stav 1. tačka 5) Zakona o radu, kada pravno lice prestaje sa radom, ne važi ni zaštita od otkaza koja je uređena članom 187. Zakona (trudnice/porodilje/odsustva sa rada radi nege deteta), jer ovde radni odnos zaposlenima prestaje nezavisno od njene volje i volje poslodavca u slučaju prestanka rada poslodavca, u skladu sa zakonom, shodno članu 176. stav 1. tačka 5) Zakona.\nPoslodavac donosi rešenje o prestanku radnog odnosa u slučaju prestanka rada poslodavca zbog likvidacije, a dan prestanka radnog odnosa (i dan odjave sa osiguranja) trebalo bi da odgovara danu okončanja likvidacije, odnosno dan brisanja društva iz registra privrednih subjekata, međutim pošto to u praksi traje u praksi se ustalilo da je moguće doneti rešenje na osnovu Odluke o pokretanju postupka likvidacije, a u slučaju da poslodavac ipak ne dovrši proces likvidacije zaposleni bi zaštitu mogli da ostvare u radnom sporu.\nOvaj način prestanka radnog odnosa ne predviđa obavezu isplate otpremnine.\nOvo takođe ne može biti osnov za prestanak radnog odnosa, u slučaju kada poslodavac (preduzetnik) registruje privremeni prekid obavljanja delatnosti. Kod privremenog prekida delatnosti zaposleni mogu ostati u radnom odnosu odnosno mogu biti na odsustvu uz naknadu zarade, a u slučaju da dolazi do prestanka radnog odnosa najadekvatniji osnov je utvrđivanje viškom ovih zaposlenih kako je prethodno navedeno.\nUredba o organizaciji rada kod poslodavca za vreme vanrednog stanja\nDa podsetimo još jednom preporuka prema odredbama Uredbe.\nZa vreme vanrednog stanja poslodavac je dužan da omogući zaposlenima obavljanje poslova van prostorija poslodavca(rad na daljinu i rad od kuće), na svim radnim mestima na kojima je moguće organizovati takav rad u skladu sa opštim aktom i ugovorom o radu.\nPoslodavac čija je priroda delatnosti takva da nije moguće organizovati rad od kuće neophodno je da svoje poslovanje uskladi sa uslovima vanrednog stanja i to ukoliko je to moguće i ne iziskuje dodatna sredstva, organizuje rad u smenama, kako bi što manji broj zaposlenih i svih drugih radno angažovanih lica rad obavljao istovremeno u jednoj prostoriji.\nPoslodavac bi trebalo da omogući održavanje svih poslovnih sastanaka elektronskim, odnosno drugim odgovarajućim putem (video link, video poziv i dr.).\nPoslodavac bi trebalo da odloži službena putovanja u zemlji i inostranstvu, u skladu sa odlukom nadležnog organa o zabrani, odnosno privremenom ograničenju ulaska i kretanja.\nNA JEDNOM MESTU SVA PRAVA I OBAVEZE\nRADNIKA I POSLODAVACA U TOKU VANREDNOG STANJA\n2. April 2020. • 24 Opširnije\nPovodom nedoumica poslodavaca i zaposlenih u vezi sa njihovim pravima i obavezama tokom vanrednog stanja izazvanog virusom COVID–19, Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja objašnjava sve detalje i moguće situacije u toku vanrednog stanja (rad od kuće, visina naknada, prava roditelja koji imaju decu mlađu od 12 godina, prava radnika u samoizolaciji, plaćenom i neplaćenom odusustvu, bolovanju…).\nOSVRT NA POJEDINA PRAVA IZ\nRADNOG ODNOSA I PO OSNOVU RADA\nKolektivnim ugovorom ili pravilnikom o radu i ugovorom o Ukoliko poslodavac ima smanjen obim posla ili je u potpunosti prekinuo rad, zaposleni se mogu uputiti na tzv „prinudni godišnji odmorˮ u trajanju od 45 radnih dana, odnosno i duže u skladu sa Zakonom.\nradu može se utvrditi i veći iznos naknade zarade od ove koja je utvrđena zakonom.\n– mejlovi: inspektorat@minrzs.gov.rs ili kontrola@minrzs.gov.rs – telefonski bro 0800 300 307 (besplatan poziv).\n1. April 2020. • 23 Opširnije\nTokom pandemije, izazvane korona virusom, osim zdravlja i, naravno, života, važno je sačuvati i mentalno zdravlje.\nPosebno u uslovima karantina i izolacije, u kojem se nalaze oboleli od virusa, kao i zabrane kretanja uslovaljene vanrednim stanjem.\nTada se, pored straha od zaraze, javljaju i drugi strahovi, koji su obično jačeg intenziteta kada su ljudi u socijalnoj izolaciji.\nPandemija, uzrokovana ovog puta korona virusom, koja ne retko može dovesti i do fatalnog ishoda, dovodi ponekad i do teških trauma tokom kriznog stanja u kojem se nalazi pojedinac, a koje je karakterisano osećajem bespomoćnosti. Takva osoba ne prihvata novonastalu situaciju i doživljava je veoma stresno, sa pratećim simptomima anksioznosti, straha i panike.\nUprkos Jungovoj mudrosti da „ne možemo ništa promeniti, sve dok to ne prihvatimo“, takvo stanje svesti nije lako dostići. Zato pomoć stručnjaka može biti od ključnog značaja za prevazilaženje takvih stanja.\nDržava je, na sreću, to prepoznala, pa se veliki broj institucija javio za pružanje psihosocijalne pomoći određenim kategorijama ljudi:\nInstitut za mentalno zdravlje u Beogradu pokrenuo je dva telefonska broja za pružanje psihosocijalne podrške, jednu linija namenjenu deci, njihovim roditeljima i adolescentima, dok je druga za lica preko 18 godina http://www.tanjug.rs/full-view.aspx?izb=544745\nna sajtu Društa psihologa Srbije postoje određene smernice, kako psiholozima tako i samim građanima kako da se izbegne nepotrebna anksioznost i kako podržati ljude koji su pogođeni korona virusom\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja omogućilo je prosvetnim radnicima, roditeljima i učenicima psihosocijalnu podršku preko SOS linije na telefon 0800-200-201\nI Savez samostalnih sindikat Srbije, kao društveno odgovorna organizacija, omogućio je svojim članovima psihosocijalnu podršku i pomoć tokom trajanja pandemije. https://www.sindikat.rs/covid19.html Za sva pitanja vezana za stres, strahove, zabrinutost, zbunjenost, paniku, anksioznost, depresivnost i slično, možete nam se obratiti putem mejla:marasindikat@gmail.com ili na broj telefona 065/ 29 73 274, svakog radnog dana od 8 do 14 časova.\nSINDIKATI: NEMA TAČNIH PODATAKA\nO BROJU OTPUŠTENIH\n1. April 2020. • 22 Opširnije\nPredstavnici sindikata u Srbiji navode da ne postoje tačni podaci o broju radnika koji su dobili otkaz od kad je uvedeno vanredno stanje.\nOni su u razgovoru za Nova.rs istakli da je veoma teško voditi evidenciju o pojedinačnim slučajevima u momentima kad su na snazi mere koje se odnose na ograničenje kretanja i rada.\nPotpredsednik Saveza samostalnih sindikata Srbije(SSSS) Duško Vuković, kazao je za Nova.rs da taj sindikat nije zabeležio velike primere otpuštanja u sistemima gde postoji njihova organizacija.\n“Imamo preko 300 hiljada članova i najveći smo sindikat. Mi nemamo slučajeve gde nas je predstavnik našeg sindikata pozvao i rekao da postoje problemi. Imamo samo primere u kojima neke firme razmišljaju da svoje zaposlene pošalju na plaćeno odsustvo. Ali i to je dogovoreno da se radi u konsultaciji sa našim predstavnicima”, kaže Vuković.\nZoran Stojiljković, predsednik UGS “Nezavisnost”, navodi da ta organizacija ne poseduje tačnu evidenciju o tome koliko je ljudi otpušteno od uvođenja vanrednog stranja.\n“Ne posedujemo tu vrstu evidencije. Imamo informaciju da je nešto nagovešteno kao tehnološki višak, koliko smo čuli to nije više od 700, 800 ljudi. Mi ističemo potrebu za za socijalnom kaluzulom svih mera dok traje vanredno stanje – da niko ne može da dobije otkaz”, rekao je Stojiljković.\nRanka Savić iz Asocijacije slobodnih i nezavisnih sindikata(ASNS), saglasna je da je nemoguće u za vreme vanrednog stanja dobiti tačan broj radnika koji su otpušteni. Ipak, ona je, kako navodi, sigurna da ta cifra od uvođenja vanrednog stanja iznosi više od 10 hiljada.\n“Poslodavci su munjevito reagovali. Prvo su stradali ljudi sa ugovorima na privremnim i povremenim poslovima, kao i oni koji se zapošljavaju preko agencija. Svi ti ugovori su momentalo raskinuti. Zatim, oni sa ugovorima na određeno vreme, njima radni odnos samo nije produžen. Međutim, statistika vam njih neće prikazati kao otkaze. Ivica Cvetanović, predsednik Konfederacije slobodnih sindikata, navodi da taj sindikat, koji je najviše zastupljen u javnom sektoru, nema informacije da su ljudi ostajali bez posla.\n“Za sada nemamo informacije da postoje ti problemi. Zbog samog vanrednog stanja teže je otpustiti ljude”, navodi on.\nPredsednik udruženih sindikata “Sloga” Željko Veselinović ističe da ta organizacija poseduje evidenciju o radnicima koji su članovi njihovog sindikata, te da u firmama gde su oni prisutni do sada niko nije dobio otkaz.\n“Reč je ozbiljnim firmama gde postoje kolektivni ugovori. U njima niko do sada nije otpušten. Otkaze uglavnom dobijaju ljudi u manjim preduzećima ili oni koji nisu bili prijavljeni, a koji samo dobiju obaveštenje da više neće biti plaćeni, ali njih ne možete da imate u evidenciji”, opisuje Veselinović.\nZaštiti radnike u vreme vanrednog stanja je veoma teško i kad je reč o nezakonitim otpuštanjima. S obzirom da inspekcije rada i sudovi rade po skraćenom radnom vremenu, teško je sprovesti bilo kakvu sindikalnu aktivnost koja bi pomogla zaposlenima da zadrže svoje radno mesto, navode predstavnici pomenutih sindikata.\nRanka Savić ističe da sindikati, dok je na snazi vanredno stanje, ne mogu mnogo toga da učine za radnike koji su otpušteni, osim da obaveštavaju inspekciju, za koju, kako ocenjuje, nije sigurna da li izlazi na teren.\n“Ove mere su usporile i njihov rad. Imali smo mnogo pitanja kako pomognemo našim članovima, stoga smo svim radnicima poslali upustvo da ne pristaju na sporazumni raskid ugovora, već da insistiraju od poslodavca da im jasno navede razloge otkaza. Kad prođe ova situacija mi ćemo imati pune ruke posla. Pokrenućemo sudske sporove i inspekcije, jer je primećeno mnogo slučajeva gde su prekršena radnička prava”, kazala je Savić.\nZoran Stojiljković, kaže da je “Nezavisnost” uspeo u dva slučaja da spreči otpuštanje radnika, ali da je veoma teško delovati u vremenu vanrednog stanja, zbog toga što je mala verovatnoća da će privatnici reagovati na apele.\n“Sprečili smo da se ljudi šalju na neplaćena odsustva u hotelijerstvu i turističkoj industriji. Takođe, uticali smo da bude preinačena odluka Vojvođanske banke da se 102 zaposlenih proglasi za tehnološki višak. S druge strane u privatnom sektoru, bez pomoći države, intervencije i olakšica, vi ne možete apelom zaustaviti otpuštanja”, opisuje Stojiljković.\nDuško Vuković objašnjava da je, po uvođenju vanrednih mera, SSSS organizovao u svakom gradu, gde ima predstavnike, po jednu dežurnu osobu koja prikuplja informacije šta se dešava po preduzećima i ustanovama.\n“Mi imamo izuzetno jake pravne i ekonomske službe. Organizovali smo se putem sajta, mejla i telefona, tako da svako od naših članova može da dobije veoma brz odgovor na bilo kakav problem”, ističe Vuković, dodajući da sindikat koji predstavlja svakodnevno putem saopštenja apeluje na poslodavce da humano postupaju prema svojim radnicima.\n“I danas smo izdali saopštenje gde zahtevamo human odnos u društvu. Otpuštati ljude u ovom trenutku je zaista nehumano, to je društveno neodgovoran potez”, smatra on.\nIvica Cvetanović navodi da Konfederacija slobodnih sindikata do sad oglašavala povodom problema sa zaštitnom opremom koja je nedostajala radnicima u javnim ustanovama.\n“Otvorili smo jedan poseban broj telefona gde mogu da nam se jave ljudi kako bi nam ukazali na probleme. Iako je u početku bilo više problema sa nedostatkom maski, rukavica i ostale zaštitne opreme, sada je situacija znatno bolja. Praktično su svi poslodavci kod nas, u okviru velikih sistema i javnog sektora, ispoštovali naše preporuke o zaštiti zaposlenih”, objašnjava Cvetanović.\nŽeljko Veselinović navodi da je veoma teško zaštiti radnike u periodu dok je na snazi vanredno stanje, jer radnička prava trenutno nisu u fokusu, te da zbog toga izostaju ozbiljnije akcije sindikata “Sloga”.\n“Veoma je teška situacija. Mi za sad nismo imali neki slučaj koji drastičan. Nama su prava smanjena i bilo kakav pokušaj nametanja neke teme osuđen je na neuspeh zbog toga što sudovi rade manjim kapcitetom, kao inspekcije rada. Nadam se da ćemo brzo izaći iz ovakve situacije”, rekao je Veselinović.\nVLADA DA POMOGNE I MUZIČKIM IZVOĐAČIMA\n31. Mart 2020. • 21 Opširnije\nSavez samostalnih sindikata Srbije zatražio je od Vlade Srbije da, u okviru najavljene finansijske podrške različitim delatnostima usled otežanih uslova poslovanja, predvidi i pomoć licima koja obavljaju samostalnu umetničku ili drugu delatnost u oblasti kulture.\nU pismu predsednika SSSS Ljubisava Orbovića predsednici Vlade Srbije navodi se da su samostalni muzički izvođači posebno pogođeni, jer ne mogu uživo da nastupaju zbog obustavljenog rada u ugostiteljstvu i na drugim mestima zbog vanrednog stanja.\nZato Savez predlaže da se i njima pruži finansijska podrška u visini minimalne zarade dok traje vanredno stanje, što bi omogućilo nužnu egzistenciju njima i njihovim porodicama.\nSavez podseća i na to da su samostalni umetnici i izvođači uvek davali svoj doprinos kroz mnogobrojne humanitarne akcije.\nBUDIMO HUMANI – SAČUVAJMO LjUDE\n31. Mart 2020. • 20 Opširnije\nNakon oporavka privrede od korona virusa, što bi, kako se predviđa, trebalo da bude u skorijoj budućnosti, Srbiji će biti neophodni radnici za gotovo sva zanimanja.\nS obzirom na to da je njihov broj proteklih godina značajno umanjen zbog odlaska velikog broja naših građana u inostranstvo, dodatni problem za zemlju bi predstavljalo otpuštanje radnika tokom sadašnje krize.\nZanemarivši na trenutak činjenicu da je krajnje neljudski i nehumano otpuštati ljude tokom vanrednog stanja, poslodavci moraju da budu svesni da ovakva situacija neće trajati doveka, a da je radna snaga, posebno stručna, u Srbiji već deficitarna.\nZato treba da se suzdrže od otpuštanja i tehnoloških viška, a da svaki pojedinačni privredni subjeket potraži rešenje u saradnji sa privrednim komorama, sindikatima, lokalnom samoupravom, kao i državom, tj. nadležnim državnim institucijama (ministarstvima, agencijama, fondovima i dr).\nZa firme koje nisu u mogućnosti da isplaćuju punu zaradu zbog prekida rada, Savez samostalnih sindikata Srbije predlaže da se uvede garantovana zarada, u visini minimalne zarade, do prekida vanrednog stanja.\nNajveću podršku bi trebalo da dobiju oni koji su morali da obustave svoje poslove usled pandemije i nemaju mogućnost izbora, kao što su radnici u turizmu, kulturi-samozaposleni (izvođačke umetnosti), oni koji su radili na projektima, razne uslužne delatnosti koji sada ne rade.\nZa njih je nephodno osnivanje fonda, kojim bi se obezbedila finansijska pomoć, kao i za zaposlene koji rade i bore se sa korona virusom, za pokriće poreza i doprinosa na zarade i iz zarade i za one koji su ostali bez posla...\nU slučaju evenutalnog otkaza, poslodavac mora poslati obaveštenje o otkazu Nacionalnoj službi za zapošljavanje. Obaveštenje mora da sadrži imena radnika koji dobijaju otkaz i datume početka i kraja otkaza. Ova evidencija će kasnije poslužiti za analizu opravdanosti otkaza, mogućnosti za vraćanje na radno mesto ili pronalaženje novog posla. Zaposleni će se istovremeno smatrati i registrovanim za traženje novog zaposlenja. Naknada za nezaposlene se isplaćuje u skladu sa datumom koje je poslodavac naveo - posle uvođenja vanrednog stanja. Operativni kapacitet NSZ treba da bude garancija za brzu, efikasnu i garantovanu isplatu naknade za nezaposlene.\nKompanije koje se obavežu da neće raskinuti ugovore o radu treba da budu oslobođenje plaćanja socijalnih doprinosa dok traje vanredno stanje, a što bi se pokrilo iz budžetskih sredstava ili iz fondova za pomoć.\nTakođe, potrebno je u toku i po završetku vanrednog stanja subvenciionisati inicijative za podršku nezaposlenim i otpuštenim pomoću nacionalnog i lokalnog budžeta za «hitne slučajeve».\nSmatramo da bi već sada prioritete trebalo tražiti u alternativnim mogućnostima za rad – od kuće, elektronski ili kroz vidove obuke – internet obuke, rukovanja sa mašinama i održavanja mašina, razvoj informatičkih veštima, edukacija o bezbednosti i strožoj zaštiti – što će kasnije pomoći i na radu, i drugim vrstama posla i obuka.\nJedan broj radnih dana verovatno će se moći nadoknaditi i kroz nekoliko radnih subota, ili boljim organizovanjem smenskog rada.\nPotrebno je da i lideri i menadžeri u kriznim vremenima nađu najbolja rešenja za efikasno i efektivno izvršenja što većeg dela poslova u ovakvim izmenjenim okolnostima – na daljinu, od kuće, sa mimimalnim brojem radnika na radnim mestu, sa skraćenim radnim vremenom. Da naprave planove za očuvanje poslova, da umire radnike od straha da će biti otpušteni, da pokažu odlučnost da sačuvaju poslovanje i poslovne kontakte, da pokažu razumevanje i zajedničku solidarnost.\nVeliki broj stranih i domaćih firmi u Srbiji već ima dogovorene značajne subvencije za svakog pojedinačnog radnika kojeg su zaposlile, pa samim tim nisu toliko opterećene pitanjem isplata zarada zaposlenih, ali su odgovorne prema državi i u obavezi da sa državom nađu najbolja rešenja.\nSSSS pozdravlja, podržava i ohrabruje rad svih institucija i preduzeća koja se u ovako teškim i važnim trenutcima bore za osiguranje života i zdravlja svih stanovnika Srbije, za kontinuitet privrednog, ekonomskog i društvenog života. O njima bi država trebalo da posebno povede računa, jer su pokazali društvo odgovorno ponašanje.\nSistem funkcionisanja Srbije u vreme vanrednog stanja je striktno uređen, što poštuju i sindikati u Srbiji, a SSSS je spreman da da svoj maksimalan doprinos da se u sferi radnih odnosa dođe do najboljeg rešenja za radnike, poslodavce i državu, i da se pri tome maksimalno očuvaju svi resursi.\n31. Mart 2020. • 19 Opširnije\nKoliko god paradoksalno zvučalo, kovid 19 je dar s neba za zapadne vladajuće političke i ekonomske strukture. Pandemija će imati razorne ekonomske posledice, ali velika ekonomska kriza je bila neminovna i bez nje.\nPočetak krize jasno se video još u septembru 2019. Pandemija će sada poslužiti da se ta činjenica sakrije, a neugodna pitanja gurnu pod tepih.\nSve velike ekonomske krize, od trijumfa neoliberalizma osamdesetih godina prošlog veka do danas, imale su isti uzrok – veliki, kombinovani rast zaduženosti građana, države i privrede. U drugoj polovini 2019. visina globalnih dugova dostigla je neverovatnih 350.000 milijardi dolara i prešla je 320 procenata globalnog bruto domaćeg proizvoda. Obe brojke su daleko iznad nivoa koji je viđen 2008. i koji je tada izazvao krizu strašnih razmera.\nSistem već deceniju funkcioniše od danas do sutra – novac se neprekidno štampa i kamate se održavaju na apsurdno niskom nivou, kakav nije viđen u modernoj istoriji. Stari dugovi se vraćaju samo novim zaduživanjem, ali neodrživ rast kompanijskih dugova počinje da urušava finansijski sistem. U SAD je u septembru 2019. počela ozbiljna kriza likvidnosti i krenulo je dodatno, veliko štampanje para. Stručna javnost, međunarodne organizacije i globalni mediji pravili su se da ne vide šta se događa. A onda je došao virus. Za razliku od prethodnih kriza, koje su bile krize tražnje, ova danas je istovremeno i kriza tražnje i kriza ponude, jer je veliki deo privrede (pogotovo servisni sektor) stao. To je kombinacija kakva se sreće samo u sankcijama i ratovima.\nU ovom trenutku zapadne zemlje planiraju da naštampaju nekoliko hiljada milijardi dolara – za početak. Ovu ogromnu dodatnu emisiju novca niko neće dovesti u pitanje. Niko neće zapaziti kako se u krizama novac volšebno pojavljuje i da ga uvek ima kada banke i velike korporacije dopadnu nevolja. Novca uvek ima dovoljno za naoružavanje, za vojne vežbe, za brutalne vojne intervencije. Nema ga dovoljno samo za socijalna davanja, za medicinsku opremu, za plate zdravstvenih radnika, za naučna istraživanja i obrazovanje. Zapadni sistemi su sjajni kada treba „proizvoditi” finansijske derivate, alate za gubljenje vremena na društvenim mrežama, za holivudske proizvode za ispiranje mozga. Posrću samo kada treba brinuti o ljudima – kada zatrebaju zaštitne maske, respiratori, bolnički kapaciteti, lekovi ili kakva druga realna dobra.\nKad pandemija prođe i prebroje se mrtvi, tada će nove, ovog puta ekonomske žrtve doći na red. Finansijskim intervencijama spasiće se velike banke i korporacije, ali će svi drugi doživeti veliki šok. Nezaposlenost će naglo skočiti i najteže će pogoditi najugroženije delove stanovništva – one milione koji nemaju ni zdravstvenu, ni socijalnu zaštitu, ni ušteđevinu, već imaju samo dugove. Žrtve siromaštva niko neće brojati, niti će objavljivati dnevne biltene bolesnih ili umrlih zbog siromaštva.\nKriza će ponovo unesrećiti male i slabe ekonomije. Kapital, koji se već povlači iz država u razvoju, povlačiće se još brže. Slabe ekonomije biće na kolenima, jer je njihov kapacitet da pomognu svoju privredu nedovoljan. Niko neće ni primetiti da moćne zemlje koje hiljadama milijardi subvencionišu svoje kompanije, koristeći pandemiju kao pokriće, grubo narušavaju pravila globalne tržišne igre – pravila koja su upravo oni postavili.\nPotom će bogate države i MMF ponuditi pomoć u vidu kredita, nabacujući već zaduženim zemljama novu dužničku omču. Za naštampanu dolarsku ili evro „hartiju” slabe države će još intenzivnije razmenjivati svoja realna dobra – robu, imovinu i resurse.\nDomaći eksperti, zaljubljenici u malu državu i slobodno tržište, objašnjavaće da tu nema govora o otimačini, već da to Zapad investira svoju mukom stečenu štednju. Nesrećne i nesposobne vlade nasedaće na iste stare trikove i verovaće istim savetnicima. A građani, oni će biti sretni što su „pretekli” – samo nek je glava na ramenu, makar stomak bio i prazan.\nVaraju se one dobre duše koje veruju da će nas kriza nečemu naučiti i da će svet proći katarzu. Posle pandemije svet će biti još suroviji.\nAutor: Nebojša Katić, ekonomista / Politika\nSSSS: PUNE NAKNADE\nZDRAVSTVENIM RADNICIMA NA BOLOVANjU\n30. Mart 2020. • 18 Opširnije\nDopis Ani Brnabić\nPrema informacijama sa kojima raspolažemo zdravstveni radnici koji odu na bolovanje zbog bolesti izazvane korona virusom primaju naknadu u visini 65% od zarade. Izražavamo čuđenje i zabrinutost zbog takvog odnosa prema zdravstvenim radnicima. Naime, pošto je očigledno da se u konkretnom slučaju radi o tome da je privremena nesposobnost za rad u neposrednoj vezi sa obavljanjem radnih zadataka smatramo da njihova naknada mora biti u visini od 100% od zarade.\nVerujući da je do ove situacije došlo zbog propusta nastalog usled izuzetno teške i složene opšte situacije očekujemo da se ona prevaziđe prihvatanjem naših zahteva iznetih u ime desetina hiljada zdravstvenih radnika koji se nesebično i samopregorno svaki dan bore protiv opasnosti koja se nadvila nad svima nama.\nOKO 60 ODSTO KIKINDSKE PRIVREDE NE RADI,\nOTKAZA ZA SADA NEMA\n27. Mart 2020. • 17 Opširnije\nOko 60 procenata kikindske privrede trenutno ne radi. Nakon što je grad prvi uveo najrestriktivnije mere u borbi protiv korona virusa, pogoni pojedinih kompanija u Kikindi su zatvoreni, dok neke fabrike rade sa smanjenim kapacitetima.\nKako naglašavaju u veću Saveza samostalnih sindikata za grad Kikindu i opštine Novi Kneževac, Čoka i Nova Crnja, otkaza nema, a još jedna dobra vest je najava da će pojedine kompanije, uz poštovanje svih neophodnih zdravstvenih i bezbednosnih uslova, ponovo pokrenuti proizvodnju.\n"Za sada, po našim saznanjima, prvo je stala ‘Kalcedonija’, nakon toga ‘Tisza Auotomative’, pa potom i ‘Zoppas’. Proizvodnja u fabrici ‘Toza Marković’ je delimično zaustavljena, rade samo pogoni koji proizvodi crep, a sekvetno je stao i jedan deo fabrike ‘Le Belier’, kaže Ilija Drljić, predsednik SSS za grad Kikindu i opštine.\nOsim velikih kompanija, posledice trpe kikindski preduzetnici, vlasnici uslužnih, zanatskih radnji koje su po uvođenju mera zatvorene. Ono što je u čitavoj priči dobro, naglašavaju u sindikatu, je činjenica da do sada nije bilo otkaza.\n"Još uvek poslodavci nisu počeli da daju otkaze i ja pozdravljam sve poslodavce koji će uvažiti da ovo vreme ipak nekako prevaziđemo bez otkaza. I oni, kao i mi računamo da će država, kako je i najavljeno, ispuniti obećanja i pomoći privredi da se pokrene posle ove naše velike nesreće", dodaje on.\nNedostatak zaštitne opreme, maski, rukavica, uz obavezu prilagođavanja uslova rada novonastaloj situaciji osnovni su razlozi zaustavljanja proizvodnje. Ima najava da će se ta situacija promeniti:\n"Sad je ta situacija stabilizovana. Imamo već neke najave od pojedinih kompanija koje su stale, da će tokom sledeće nedelje početi da pripremaju ponovni start proizvodnje, što je jako dobra vest", najavljuje Drljić.\nPoštovanje mera , uslovi za bezbedan rad svakako su na prvom mestu. U vanrednim okolnostima, kada je čitav svet suočen sa pandemijom izazvanom covidom 19, najvažnije je sačuvati zdravlje i živote ljudi. Ekonomski oporavak tek sledi.\nPOJEDNOSTAVLjENA PROCEDURA ZA PLAĆENO ODSUSTVO\n27. Mart 2020. • 16 Opširnije\nNEODGOVORNI POSLODAVCI SE\nNE OBAZIRU NA VLADINE PREPORUKE\n26. Mart 2020. • 15 Opširnije\nDok se za vreme vanrednog stanja, uzrokovanog pandemijom korona virusa, zdravstveni radnici nadljudski bore za svakog pojedinca u Srbiji, pojedini neodgovorni poslodavci bezobzirno nastavljaju da ugrožavaju zdravlje i živote svojih zaposlenih.\nPrimer za takvo ponašanje jeste korejska kompanija "JURA" u Leskovcu, čiji menadžment nije organizovao da se na ulazu u fabriku kontrolišu radnici da li su bolesni, niti im se meri temperatura.\nIstovremeno, i oni za koje znaju da imaju temperaturu prisiljavaju se da dolaze da rade u fabriku, krijući to od ostalih radnika u pogonu, dok majkama sa decom, mlađom od 12 godina, zabranjuju da ostanu kod kuće.\nTo je potvrdilo više zaposlenih u „JURI“ koji su se obratili Savezu samostalnih sindikata Srbije, ukazavši da je stanje u fabrici zastrašujuće. „Radnici sa temperaturom rade po nekoliko dana, nekog od njih puste da ode kući, dok drugi moraju da ostanu na svom radnom mestu. Istovremeno, zaposlili su novih tridesetak radnika, tako da zaposleni rade jedan do drugoga, bez bilo kakve zaštitne opreme koja je obavezna u situaciji vanrednog stanja“.\n„Radnicima se preti da će dobiti otkaze, ukoliko prijave sve što se dešava. A za svo to vreme, kompletno rukovodstvo kompanije nije čak ni prisutno na poslu, kancelarije su im zatvorene, navodno rade od kuće“, navode zaposleni.\nSavezu su se javili i zaposleni u kompaniji "Forverk" iz Preljine, koji takođe rade bez odgovarajuće zaštitne opreme.\nPrema njihovim rečima, poslodavac je podelio zaposlenima po tri maske, te su zaposleni prinuđeni čak i da ih peru, kako bi se sami koliko toliko zaštitili i sačuvali svoje živote.\nRadnici niške Yure obustavili rad\nzbog loših uslova i pretnji otkazom\n25. Mart 2020. • 14 Opširnije\nZaposleni u proizvodnom pogonu korejske kompanije “Yura corporation” u Nišu obustavili su rad u toku prve smene na više od sat vremena zbog nepostojanja zaštite od širenja epidemije coronavirusa i pretnji otkazom.\nRadnici u niškoj fabrici koja proizvodi delove za automobilsku industriju kolektivno su napustili svoja radna mesta negde posle 9 časova, a kao razlog navode to što poslodavac nije omogućio majkama koje imaju decu uzrasta do 12 godina da idu kući i da za to vreme primaju 100% svoje zarade, objavljeno je na sajtu Niške inicijative.\nOdgovor nadređenih bio je negativan, a objašnjenje za neodobravanje glasilo je da država nije ništa proglasila u Službenom glasniku i da oni nisu dobili nikakav dopis, nakon čega je majkama naređeno da se vrate na svoje pozicije, čime su nastavile da budu direktno izložene riziku od zaraze, stoji u tekstu koji je objavila Niška inicijativa.\nDodatni razlog za ovakav potez predstavlja i nepostojanje osnovne zaštitne opreme poput maski za lice i sredstava za dezinfekciju ruku odnosno površina unutar objekta.\nNezadovoljni radnici tvrde i to da se autobusi koji ih prevoze do posla i u kojima ima preko 70 ljudi ne dezinfikuju, te predstavljaju prvi izvor potencijalne zaraze.\nRadnici zahtevaju da se poslodavci u inostranim proizvodnim pogonima, koji su jedni od retkih koji u toku vanrednog stanja nastavljaju da neometano rade, uozbilje, a iste zahteve imaju i za lokalnu samoupravu.\nIako je radnicima obećano da će im se obratiti sa novim informacijama nakon 10 časova i sastanka sa predstavnicima iz Koreje, do toga, kako tvrde, nije došlo.\nDa li radnici u privatnom sektoru i fabrikama širom Srbije imaju pravo da štite svoje zdravlje, onako kako to Zakon predviđa, ili je to privilegija samo za one u državnim preduzećima?, pitaju iz Niške inicijative.\nNiška inicijativa će nastaviti da prati status zaposlenih u niškim fabrikama i ovim putem poziva građane da nam dostave informacije i foto/video materijale koji pokazuju nepoštovanje njihovih prava tokom vanrednog stanja.\n25. Mart 2020. • 13 Opširnije\nPredsednik Saveza samostalnih sindikata Srbije (SSSS) Ljubisav Orbović izjavio je danas da zbog posledica epidemije virusom korona nema masovnog otpuštanja, a da se do sada tom sindikatu prijavilo samo nekoliko građana, ali da nisu dostavili neophodnu dokumentaciju.\nOn je agenciji Beta rekao da su do sada, verovatno otpušteni oni koji su radili „na crno“, da će sledeći biti oni koji su radili na odredjeno vreme, a stanje kod zaposlenih na neodredjeno vreme videće se u aprilu i maju.\n„Otpuštanje radnika za sada se samo nagoveštava, osim pojedinačnih slučajeva nema masovnih otkaza, verovatno zato što je još rano“, rekao je Orbović.\nSSSS će, prema njegovim rečima, sva protivzakonita otpuštanja i smanjivanja plate prijaviti prvo inspekciji, a zatim će pokrenuti spor u sudu. „Poslodavci prilikom deljenja otkaza moraju poštovati Zakon o radu“, rekao je Orbović.\nPravni savetnik UGS „Nezavisnost“ Zoran Ristić rekao je da poslodavci u slučaju poremećaja na tržištu i vanrednih okolnosti, kao što je sada epidemija, imaju mogućnost da radnike po Zakonu o radu pošalju na plaćeno odsustvo sa platom od 60 odsto od prosečne za prethodnih 12 meseci, ali da ona ne može biti niža od minimalne zarade.\nIZVOR: Beta / Danas\nMinistarstvo: prava i obaveze poslodavaca\ni radnika u vanrednom stanju\n25. Mart 2020. • 12 Opširnije\nPRAVA RADNIKA U VANREDNOM STANJU\n23. Mart 2020. • 11 Opširnije\nPravna služba Saveza samostalnih sindikata Srbije ukazuje na prava radnika tokom uvođenja vanrednog stanja usled pandemije.\nNaglašavanje razloga uvođenja vanrednog stanja je potrebno zbog toga što uticaj razloga njegovog uvođenja u velikoj meri određuje prirodu problema koji nastaju u vezi ostvarivanja i zaštite prava radnika u takvim uslovima.\nNaime, karakteristike pandemije jesu relativna dugotrajnost i izloženost svih lica bez teritorijalnog ograničenja riziku od obolevanja. Ove karakteristike pandemije zahtevaju preduzimanje mera u relativno dužem periodu koji se meri mesecima, koje obuhvataju sva lica, pri čemu su one različite po obimu i intenzitetu, zavisno od karakteristike grupe lica na koje treba da se odnose te mere.\nTako postoje mere opšteg karaktera, koje se odnose na sva lica i, posebne mere, koje se odnose samo na određen krug lica.\nU skladu sa tim, na položaj zaposlenih i njihova prava utiču i opšte i posebne mere usmerene samo na njih, pri čemu postoji povezanost i međusobni uticaj ovih mera.\nPrimera radi, mere preduzete u oblasti saobraćaja koje se primenjuju na sva lica utiču kao posebne mere na zaposlene, koje uzvratno utiču i na opšte mere, zahtevajući određenu korekciju opštih mera. Drugim rečima, redukcija u oblasti saobraćaja utiče na prava zaposlenih u toj oblasti, što uzvratno utiče i na ostvarivanje te opšte mere. Otud je očuvanje prava zaposlenih u toj oblasti bitan uslov ostvarivanja opšte mere.\nPosmatrano iz ovog ugla, ostvarivanje osnovnih prava zaposlenih u jednoj oblasti je uslov ostrvarivanja opštih ciljeva u borbi protiv pandemije. Tako se zaštita i ostvarivanje prava zaposlenih u slučaju pandemije pojavljuje kao uslov ostvarivanja ciljeva da pandemija što kraće traje i da bude što manje žrtava.\nPolazeći od ovih konstatacija, valja ukazati na sledeće:\nKada poslodavac ima u slučaju pandemija manje posla ili kada jeste ili kada može biti ugroženo zdravlje zaposlenih, ishod može ići u više pravaca.\nPrvo, mora se primeniti zakonska odredba prema kojoj u slučaju da zaposleni iz razloga ugrožene bezbednosti i zdravlja na radu ne može da obavlja svoj posao, ima pravo na naknadu u visini osnovne zarade;\nDrugo, mogućnost da se u slučaju smanjenog obima posla zaposleni upute na plaćeno odsustvo, sa naknadom zarade koja bi bila niža od osnovne zarade, moglo bi se dovesti u pitanje zbog toga što se to događa u pandemiji, kada su svi nesporno izloženi riziku od bolesti;\nTreće, zaposleni ima pravo da radi na daljinu ili od kuće ako je to moguće zbog prirode njegovog posla, pri čemu osnovna zarada ne sme da bude manja od osnovne zarade koju bi ostvarivao da poslove obavlja u prostorijama poslodavca.\nNavedene mogućnosti pokazuju da propisi o radu sadrže odredbe koje se mogu primeniti u slučaju uvođenja vanrednog stanja kojima bi se mogli zaštiti zaposleni, ali je za ostvarivanje tog cilja neophodna aktivna odluka sindikata i socijalno odgovorna država.\nU slučaju uvođenja vanrednog stanja ostaju na snazi svi kolektivni ugovori. Ako poslodavac više ne bi hteo da ga primenjuje, on bi morao da ga otkaže. U slučaju otkaza kolektivnog ugovora, taj ugovor se u skladu sa zakonom primenjuje u periodu od šest meseci po otkazivanju ugovora.\nZakonske odredbe o ograničenju radnog vremena ostaju na snazi, kao i odredbe o opštoj zaštiti. Odredbe o minimalnom dnevnom i nedeljnom odmoru, takođe, ostaju na snazi.\nPravo na štrajk se redukuje tako što se podzakonskim aktima pravilo o obavezi utvrđivanja minimuma procesa rada proširuje i može proširiti na delatnosti koje nisu obuhvaćene zakonom.\nPrema tome, uvođenjem vanrednog stanja nisu stavljene van snage zakonske odredbe koje omogućavaju ostvarivanje prava na rad i odgovarajuće zarade za obavljeni rad, bilo da se poslovi obavljaju u sedištu poslodavca ili van sedišta, niti one koje se tiču prekida rada zbog bitno pogoršanih uslova rada, niti su stavljeni van snage kolektivni ugovori. Na snazi su i odredbe o ograničenju radnog vremena i minimalnom dnevnom i nedeljnom odmoru.\nSES KRAGUJEVCA O MERAMA ZAŠTITE ZAPOSLENIH\n20. Mart 2020. • 10 Opširnije\nSocijalno-ekonomski savet grada Kragujevca razmatrao je mere zaštite zaposlenih u uslovima pandemije korona virusom, kojim je definisan način ponašanja građana, zaposlenih u javnom sektoru, rada javnih i javno komunalnih preduzeća ali isto važi i za privredne subjekte.\nMere prevencije u skladu sa zakonom o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti su obaveza, ne samo državnih organa, organa jedinica autonomne pokrajine i lokalne samouprave, već su zakonska obaveza i svih privrednih društava i pravnih lica, rekao je na sednici Socijalno –ekonomskog saveta, gradonačelnik Kragujevca, Radomir Nikolić. U slučaju ratnog stanja i elementarnih nepogoda, a zaraza jeste elementarana nepogoda, svaki poslodavac ima zakonsku obavezu da u okviru svoje delatnosti i u skladu sa svojim odlukama organizuje mere zaštite zaposlenih i tu, ukoliko lokalna samouprava ili bilo koji državni organ bude mogao da pomogne, svakako će pomoći, kazao je gradonačelnik Nikolić.\nKao jedan od najvažnijih zaklјučaka SES-a je preporuka poslodavcima da se obrate stručnjacima Instituta za javno zdravlјe kako bi dobili instrukcije i tačne informacije koja sredstva za dezinfekciju, u zavisnosti od procesa proizvodnje i materijala koje koriste u proizvodnji, smeju da koriste.\nSSSS:VREME JE ZA SOLIDARNOST\n20. Mart 2020. • 9 Opširnije\nEpidemija korona virusa izazov je za sve države, vlade, poslodavce i sve radnike.\nIzazov je za čovečanstvo, a u borbi protiv nevidlјivog neprijatelјa možemo pobediti samo zajedno, solidarni i odgovorni jedni prema drugima i svim građanima.\nRadnici su tokom istorije uvek bili u prvim borbenim redovima. I kad su nosili puške i kada su gradili porušeno.\nI tada, kao i sada njihovo zdravlјe i životi su ugroženi.\nZnaju poslodavci da upravo zaposleni i radnici proizvode i pružaju usluge, da stvaraju profit, pune budžete, razvijaju privredu i grade države, gradove, da rade prekovremeno, za često nedovolјne zarade, da imaju razumevanja za probleme, teškoće i zastoje u poslovanju, ali i za povećan obim posla i vanredne potrebe poslodavaca.\nSada je pravo vreme da poslodavci pokažu da cene svoje zaposlene i zahvalnost za sve što su im svojim radom omogućili.\nZato šalјemo još jedan apel Uniji poslodavaca Srbije, Privrednoj komori Srbije, NALEDU-u, Savetu stranih investitora, Američkoj privrednoj komori, kao i svim drugim poslodavačkim udruženjima i svim privrednim subjektima, njihovim članovima da nam je za pobedu i oporavak potrebno više nego ikada međusobno razumevanje i zajedničke aktivnosti.\nJer, imamo zajedničkog opasnog neprijatelјa, koji ne bira svoje žrtve po stanju na računu, vlasništvu ili zvanju koje nosi.\nPozovite i vi poslodavce, menadžere, vlasnike i direktore, male i velike preduzetnike,da ne otpuštaju radnike, već da im pokažu da cene sve što su radili i sve što će raditi kada opasnost prođe.\nDa im pomognu da sačuvaju svoje i zdravlјe svojih porodica, i garantuju da neće otpuštati, a da će plate od kojih žive biti redovne i neumanjene.\nPomozimo svi zajedno majkama sa malom decom, oslobodimo ih radnih obaveza i dozvolimo da ostanu kod kuće i brinu o svojoj deci.\nJer, sve nas je manje, pa neka ovo bude zajednički doprinos u borbi države za rast nataliteta koji jedini garantuje opstanak i budućnost Srbije.\nA mi ćemo, kao Savez samostalnih sindikata Srbije, kada prođe epidemija i opasnost za zdravlјe čitave nacije, pozvati sve zaposlene da svojim radom nadoknade štetu nastalu zastojima, da trudom i svi zajedno prevaziđemo krizu u koju već ulazimo, da obnovimo sve što će posle ove pošasti biti uništeno.\nI, verujte da vaši zaposleni, radnici i građani Srbije to mogu i hoće.\nUREDBA O ORGANIZOVANJU RADA POSLODAVACA\n19. Mart 2020. • 8 Opširnije\nUVEDENO 20 DODATNIH BROJEVA\nZA PRIJAVU KORONA VIRUSA\n19. Mart 2020. • 7 Opširnije\nAko primetite simptome, evo na koji telefon da se javite\nMinistarstvo zdravlja Srbije saopštilo je danas da uvodi dodatnih 20 brojeva telefona preko kojih će građani moći da ostvare bržu komunikaciju s nadležnim epidemiološkim službama i dobiju informačije o novom korona virusu.\nInstitut za javno zdravlje Kragujevac, 065 8776 914, 065/87-77-000 034/504-518\nInstitut za javno zdravlje Kosovska Mitrovica 028/498-275, 064/8252-820, 064/487-42-37\nDESET NOVIH TELEFONA U INSTITUTU BATUT\n19. Mart 2020. • 6 Opširnije\nMinistarstvo zdravlja otvorilo je u Institutu za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“ novih deset telefonskih brojeva koje su građanima dostupne svakog dana od 8 do 22 časa.\nS obzirom na veliku potrebu građana za informacijama u vezi sa novim korona virusom COVID-19, od danas je otvoreno još deset dežurnih telefonskih brojeva:\n19. Mart 2020. • 5 Opširnije\nVlada Republike Srbije saopštila je da su u gradovima i opštinama u Srbiji otvoreni kol centri za pružanje pomoći građanima u uslovima novih, rigoroznijih mera koje se odnose na zabranu kretanja za građane starije od 65 godina.\nDanas je spisak dopunjen novim podacima o opštinama i gradovima i kontakt telefonima kol centara.\n18. Mart 2020. • 4 Opširnije\nUvođenje vanrednog stanja na teritoriji Republike Srbije zbog pandemije virusa COVID-19, ne znači da prestaju naše obaveze i briga za članstvo. Shodno tome, svaki član Samostalnog sindikata može se obratiti Službi Saveza koje će dežurati svakog radnog dana od 8 do 14 časova.\nZa sve potrebne informacije možete nam se obratiti putem maila: sindikatsrbija@gmail.com ili pozivanjem:\nOdeljenja za pravne poslove, broj telefona 011/3335-185; 064/8744-023,\nInformativne služba SSSS, broj telefona 011/3335175; 064/8744-005,\nOdeljenja za ekonomsko-socijalna pitanja, broj telefona 011/3335-177; 064/8744-013,\nOdeljenja za međunarodnu saradnju, broj telefona 011/3335-181,\nKabineta predsednika, broj telefona 011/3335-165,\nSAMOSTALNIH SINDIKATA SRBIJE\nPREDSEDNIŠTVO DONELO ODLUKU O\nODLAGANJU ODRŽAVANJA KONGRESA\n18. Mart 2020. • 3 Opširnije\nNa osnovu člana 22. stav 2, Statuta Saveza samostalnih sindikata Srbije, a u vezi Odluke o proglašenju vanrednog stanja u Republici Srbiji ("Sl. glasnik RS", br. 29/2020), Predsedništvo Saveza samostalnih sindikata Srbije, na sednici održanoj 17. marta 2020. godine, donelo je\nODLAGANjU ODRŽAVANjA XVI KONGRESA\nOdlaže se održavanje XVI KONGRESA Saveza samostalnih sindikata Srbije, kao i sve aktivnosti u vezi sa sprovođenjem održavanja XVI KONGRESA.\nOdlažu se sve izborne aktivnosti na nivou samostalnih sindikata Srbije u određenim granama i delatnostima, saveza samostalnih sindikata na teritoriji i pokrajini.\nSamostalni sindikati Srbije u određenim granama i delatnostima, savezi samostalnih sindikata na teritoriji i pokrajini izuzetno mogu da sprovedu izborne aktivnosti isključivo u skladu sa merama Vlade Republike Srbije.\nNavedeno u tački 1. i tački 2. ove odluke, odlaže se dok ne bude ukinuto vanredno stanje, uvedeno zbog epidemije i širenja zarazne bolesti COVID-19.\nOdluka stupa na snagu danom njenog donošenja.\nAPEL PREDSEDNIŠTVA SSSS POSLODAVCIMA:\nPOŠTUJTE PRAVA ZAPOSLENIH\n18. Mart 2020. • 2 Opširnije\nPredsedništvo Saveza samostalnih sindikata Srbije apeluje na sve poslodavce u javnom i privatnom sektoru da, tokom vanrednog stanja izazvanog epidemijom korona virusa, poštuju sva prava zaposlenih.\nTražimo od Vlade Srbije, udruženja poslodavaca i svih poslodavaca u Srbiji, kao i od direktora javnih preduzeća da ne smanjuju broj zaposlenih, da ne otpuštaju, a da ugovori svima koji rade na određeno vreme budu produženi.\nTakođe, tražimo da se omogući da svi radnici koji su u izolaciji ili rade od kuće imaju puna primanja i sva prava koja im, iz rada i po osnovu rada, pripadaju.\nSmatramo da, u slučaju nepoštovanja prava radnika tokom trajanja ugrožene bezbednosti građana Srbije, društveno neodgovorni poslodavci treba da budu oštro sankcionisani, te da im se uskrate sve vrste subvencija i pomoći.\nDOPIS GRANAMA I TERITORIJI: REDUKUJTE\nBROJ ZAPOSLENIH I ORGANIZUJTE DEŽURSTVA\n18. Mart 2020. • 1 Opširnije\nSAMOSTALNIM SINDIKATIMA SRBIJE\nSAVEZIMA SAMOSTALNIH SINDIKATA SRBIJE NA TERITORIJI\nUsled donošenja Odluke o proglašenju vanrednog stanja („Službeni glasnik RS”, br. 29/2020 od 15. marta 2020. godine) na teritoriji Republike Srbije, u skladu sa Uredbom Vlade Republike Srbije o organizovanju rada poslodavaca za vreme vanrednog stanja i Odlukom Predsedništva Saveza samostalnih sindikata Srbije od 16. marta 2020. godine, i a u cilju suzbijanja virusa COVID-19.\nda je potrebno da redukujete broj zaposlenih i ustanovite dežurstva u službi u samostalnim sindikatima i savezima samostalnih sindikata na teritoriji.\nTakođe, neophodno je da nam na E-mail: sindikatsrbija@gmail.com dostavite kontakt dežurne osobe (broj fiksnog i mobilnog telefona i mail), kao bi bili u stalnom kontaktu sa centralom Saveza samostalnih sindikata Srbije.\nPREUZMI ORIGINAL OBAVEŠTENJA\nMKS: Svet je jedan\nPoslodavci i sindikati...\nVinsentini: Dugi razgovori...\nZbog nejasnih mera...\nOružari na poslu...\nAneks PKU pravosuđe\nAneks PKU Uprava\nAneks PKU za soc. zaštitu\nAneks PKU za zdrav. zaštitu\nCOVID19 i BZR\nSSSS predsednici Vlade Srbije\nSSSS traži hitne mere zaštite...\nŠtrajk u Juri...\nPrava iz radnog odnosa...\nMere daju nadu...\nZdravstvenim radnicima u...\nProgram ekonomskih mera...\nPrava i obaveze...\nKako sačuvati mentalno...\nNema tačnih podataka o...\nVlada da pomogne...\nA kad pandemija prođe\nPune naknade zdravstvenim...\nOko 60% kikindske...\nObustava rada u "Juri"\nNema masovnog otpuštanja\nObaveze radnika i poslodavaca\nVanredno stanje i prava radnika\nVreme za solidarnost\n20 dodatnih brojeva\nBatut: Novi telefoni