Izvor: Tanjug | Ponedeljak, 20.05.2019.| 12:15\nUzeti kredit onlajn, prebaciti sredstva mobilnim telefonom za manje od dve sekunde, imati celu banku na telefonu i drugo, nije nešto o čemu govorimo samo kao o "skandinavskim čudima" već ubrzano postaje realnost i u Srbiji, izjavila je danas viceguvernerka Narodne banke Srbije Dragana Stanić na konferenciji Digitalno bankarstvo.\n- Od samih bankara može se čuti da su zadovoljni što naša centralna banka "gura" finansijsku industriju i promene u tom sektoru napred - istakla je Stanićeva.\nKako je rekla, analize pokazuju da je samo u poslednjih nekoliko godina više podataka zabeleženo nego u svim godinama pre toga.\n- Fundamentalno se menjaju finansijski procesi, kako se upravlja podacima i slično. Povećava se konkurencija u banarskom sektoru u vidu fintekova, povećava se efikasnost i sve to ima ogromne posledice - rekla je ona.\nDodala je da se sve više koriste klaudi, big data, veštačka inteligencija, biometrijska verifikacija, digitalni identitet, robo savetnici i tako dalje, kao i da to sve nepovratno menja svet.\nPrema njenim rečima, NBS je prva institucija koja je uvela neobaveznost upotrebe pečata.\n- Omogućeno je i zaključivanje onlajn ugovora sa bankama i drugim finansijskim institucijama, a stvorene su pretpostavke da se identifkikacija klijenata vrši bez potrebe njegovog odlaska u prostorije banke - naglasila je Stanićeva.\nSavetnik u za digitalizaciju u Vladi Srbije Nenad Paunović rekao je da je digializacija jedan od top prioriteta Vlade na čelu sa Anom Brnabić.\nNaveo je da je informatika uvedena od petog razreda osnovne škole, da se uvode IT odeljenja i drugo.\n- Meni je veoma zaniljivo sve što se dešava u domenu finteka i nadam se da će Srbija tu naći svoje mesto. U samoj završnoj fazi su Izmene zakona o trgovini i elektronskoj trgovini - rekao je Paunović.\nIstakao je da je sistem instant plaćanja jedan od najmodernijih u svetu i da Srbija ima i regulatorne i tehnološke okvire koji su među najboljim u svetu.\nkonkurencija u banarskom sektoru\nutvrđivanje identiteta fizičkog lica putem video-veze u realnom vremenu\ninformatika u petom razredu\nIzmene zakona o trgovini i elektronskoj trgovini\nsistem instant plaćanja


Medicinski tretman lica | Dr Marija Bošković\nMedicinski tretmani lica predstavljaju kombinaciju sigurnih i efikasnih postupaka za poboljšanje zdravlja i izgleda kože. Medicinski tretmani obavljaju se nakon detaljne analize kože lica, nakon čega se pravi plan koje procedure i u kom intervalu će se primeniti.\nU našem centru za postizanje željenih rezultata izabrali smo organsku kozmetiku nemačkog proizviđača Dr. med. Christine Schrammek.\nACTIVE CLEARING/BLACK CLEARING\nTretman se sastoji od pripreme kože za rad, masaže (ako ne postoje akne i ako je osoba iznad 25 godina), otvaranje pora enzimskim pilingom, čišćenja komedona (komedoekspresija), nanošenje gela za dezinfekciju lica, ampule prema tipu I stanju kože, maske za smirivanje I dezinfekciju lica i zavrsne kreme.\n• SUPER ENZYME PEELING\n• HERBAL CARE LOSION\n• IMPURITY STOP AMPULE\n• ACTIVE CLEARING MASKA/BLACK CLEARING MASKA\n• SPECIAL REGULATING CREAM\n• BLEMISH BALM (Light/Classic/Honey)\nPoseban osvrt se daje na mlade osobe u adolescentskom dobu (pubertetske akne, masna seboreična koža, mnoštvo komedona) gde se može početi sa negom već od 14 – 15 god. Učestalost tretmana određuje doktorka nakon pregleda a u zavisnosti od stanja i tipa kože izvodi ih doktor ili diplomirani kozmetolog.\nNakon tretmana Vaša koža će odmah izgledati čistije, glađe, zategnutije i svetlije. Uz preporučenu negu ili terapiju kod kuće, kao i svakodnevnu zaštitu kože od sunca, sprečićemo ponovnu pojavu istih problema. Rezultati ovih tretmana imaju kumulativno dejstvo – svakim narednim tretmanom koža postaje sve boljeg zdravlja i izgleda. Preporučuje se na 4 – 6 nedelja. Tretman traje 60 – 90 minuta.


Prihvaćen Glavni projekt za uspostavu Hemodijaliznog centra pri Kantonalnoj bolnici Goražde i odobrena sredstva za njegovu izradu\nVlada BPK Goražde održala 36.redovnu sjednicu\nVlada Bosansko-podrinjskog kantona Goražde na današnjoj 36.redovnoj sjednici, posljednjoj u ovoj godini, dala je saglasnost na Odluku Upravnog odbora JZU Kantonalna bolnica Goražde o prihvatanju Glavnog projekta za uspostavu Hemodijaliznog centra te odobrila isplatu novčanih sredstava u iznosu od 7.000 KM za njegovu izradu.\nPrimljena je k znanju i informacija Ministarstva urbanizma o izdavanju lokacijske informacije za dogradnju i rekonstrukciju dijela prizemlja Kantonalne bolnice Goražde za uspostavu Hemodijaliznog centra.\nNa prijedlog Ministarstva za privredu, imenovana je Komisija za izradu i pripremu Programa javnih investicija Bosansko-podrinjskog kantona Goražde za period 2020-2022.godina.\nOdobrena su novčana sredstava po Programu utroška sredstava Ministarstva za privredu BPK Goražde za podršku privatnim preduzećima i poduzetnicima na području BPK Goražde za 2019. godinu. Sredstva za ovu namjenu u iznosu od 50.000 KM dobilo je 8 privatnih preduzeća i poduzetnika.\nVlada je na prijedlog Ministarstva za socijalnu politiku, zdravstvo, raseljena lica i izbjeglice donijela i Odluku o odobravanju novčanih sredstava na ime finansiranja/sufinansiranja rada i projekata udruženja osoba sa invaliditetom i udruženja iz oblasti socijalne i zdravstvene zaštite za 2019.godinu u iznosu od 12.000 KM, a sredstva je dobilo osam korisnika iz ove kategorije.\nNa ime ostvarivanja pomoći iz Programa održivog povratka, iz sredstava Budžeta Ministarstva za socijalnu politiku, zdravstvo, raseljena lica i izbjeglice, sa ekonomskog koda– Tekući transferi pojedincima – Izdaci za raseljena lica za 2019.godinu odobreno je 20.700 KM.\nNa današnjoj sjednici doneseno je i više odluka o isplati novčanih sredstava za podsticaj u poljoprivredi. Tako je u 2019.godini poljoprivrednim proizvođačima za podsticaje u animalnoj, biljnoj i gljivarskoj proizvodnji, te za investicije u poljoprivredna gazdinstva, ostale podsticaje i rezervna sredstva izdvojeno 248.589 KM.\nUdruženju poljoprivrednika općine Goražde za „Posjete sajmovima“ odobreno je 1.500 KM.\nNa prijedlog Ministarstva za finansije, Vlada je odobrila i nekoliko odluka o preraspodjeli rashoda i izdataka između budžetskih korisnika.\nVlada je takođe dala saglasnost da se iz budžeta Ministarstva za obrazovanje, mlade, nauku, kulturu i sport Udruženju mladih općine Pale-Prača odobre novčana sredstva u iznosu od 800 KM za sufinansiranje realizacije kreativne i zabavne radionice za mlade, a Udruženju „Prijatelji škole“ iz Goražda 650 KM za sufinansiranje realizacije projekta „Klub čitalaca“.\nVlada je odobrila isporuku 2000 litara lož ulja JU Dom za stara i iznemogla lica Goražde, kao i 10.000 KM za normalno funkcionisanje ove ustanove.\nData je saglasnost na Zaključak Upravnog odbora JU Dom za stara i iznemogla lica“ Goražde o razrješenju direktora JU Dom za stara i iznemogla lica te usvojena Odluka o davanju saglasnosti na Zaključak Upravnog odbora o prijedlogu izbora kandidata za vršioca dužnosti direktora ove ustanove na period do 90 dana, do okončanja konkursne procedure.\nNa kraju sjednice, Vlada je donijela odluku po kojoj su 1.i 2. januar 2020 godine neradni dani za sve budžetske korisnike.


Rukomet PRL Istok, Muškarci, ORK Pirot - ORK Vlasotince 29:45 | Vlasotince InfoDesk\nRukomet PRL Istok, Muškarci, ORK Pirot – ORK Vlasotince 29:45\nPIROT – VLASOTINCE 29 : 45 (14 : 24)\nPirot, Hala „Kej“, gledalaca 14 sudije : Luka Petrović i Jovan Cvetković obojica iz Niša, sedmerci : Pirot 2(2) Vlasotince 2(2) , isključenja : Pirot 4 Vlasotince 6 minuta.\nPirot : Asković, A.Živković 4, V.Živković 5, Cvetković 10, Vuković 1, Tomanović 2, Mohsin, Zlatković 4, Jelić, M.Georgiev 2, Ivanović, V.Georgiev, Manić1.\nVlasotince :Ivanovski, Seizović 2, Aleksić 5, Stojiljković 6, Kočić 4, Stefanović 1, B.Đorđević 2, Đurović 3, Zdravković, N.Đorđević 11, Radivojević 7, Jocić 4, Ivković, Mitrović.\nIgrač utakmice : Nikola Đorđević (Vlasotince)\nKaznena ekspedicija iz Vlasotinca je nastavila sa trijumfima, ovaj put žrtva su bili Piroćanci. Na njihovom parketu gosti iz Vlasotinca su bili ubedljivi i još jednom dokazali da u ovoj konkurenciji po kvalitetu odskaču i najozbiljniji su kandidt za viši stepen takmičenja.\nDomaći su poveli u prvom minutu i to je bilo jedino vođstvo pirotskih rukometaša, nekoliko sekundi kasnije Nikola Đorđević, najbolji pojedinac utakmice je poravnao rezultat svojim prvim, od 11 golova koliko je smestio u mrežu Piroćanaca. Već u sledećem minutu isti igrač je doveo goste u vođstvo koje se do kraja utakmice samo povećavalo.\nVlasotinčani deluju suvereno u ovoj ligi, bilo da igraju na svom terenu ili u gostima, i do sada nijedan rival nije uspeo da im se dostojno suprotstavi. Lidersku poziciju koju zauzimaju, rukometaši iz Vlasotinca neće ispustiti do kraja i smeši im se plasman u Super „B“ ligu što bi bio istorijski uspeh vlasotinačkog rukometa.\nObjavljeno: 14.11.2020 | Autor: Ninoslav Radicevic


Srbija mnogo očekuje od izvoza Fijata - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Srbija Srbija mnogo očekuje od izvoza Fijata\nOn je agenciiji Beta rekao da su ocekivanja Srbije od Fijata velika i istakao da su prvi pokazatelji sa tržišta vrlo pozitivni.\n"Napravili smo dobar automobil, kvalitetan automobil, lep automobil", rekao je Ljubić i naveo da je u prošloj godini u Kragujevcu proizvedeno oko 30.000 automobila "fijat 500L" i da je sve izvezeno.\n"Plan Fijata za 2013. godinu je da u Kragujevcu proizvede oko 160.000 vozila. Od sredine godine kreće proizvodnja produžene verzija modela 500L sa sedam sedišta, kao i izvoz u Ameriku", rekao je on.\nLjubić je istakao da su prvi izveštaji sa sajmova i prezentacija novog Fijatovog automobila koji se proizvodi u Kragujevcu "vrlo pozitivni".\nNa pitanje da li postoji mogućnost da Fijat preseli proizvodnju iz Kragujevca u Italiju zbog krize i pritisaka italijanskih radnika, on je istakao da apsolutno ne postoji takva opasnost.\n"Verzija modela 500L sa pet sedišta i produžena varijanta sa sedam sedišta će se praviti u fabrici u Kragujevcu. Koji će sledeći model biti, koji će silaziti sa proizvodnih traka fabrike u Kragujevcu ostaje da vidimo", rekao je on.\nFoto: Jannis Lucas


Ma kako bile stroge kritičarke socijalizma, iz tog vremena smo baštinile značajna prava i slobode\nMiroslava Malešević, etnološkinja, istraživačica u Etnografskom institutu SANU, bavi se proučavanjem odnosa među polovima, položaja, sudbina i iskustava žena balkanskih kulturnih prostora. Bibliografija njenih radova o ženskim pitanjima obuhvata raznovrsne teme, kako iz tradicionalne kulture tako i iz vremena sadašnjeg. Istraživala je, između ostalog, istoriju građanskog feminističkog pokreta u Jugoslaviji između dva svetska rata, istoriju proslavljanja Osmog marta kod nas, bavila se ženskom štampom, pisala je o 'menopauzi', odnosno o kulturnim stavovima prema starenju, zatim o dijeti kao masovnoj neurozi savremene žene, o značenjima pojedinih rituala vezanih za život današnje seoske žene. Među brojnim radovima ističe se studija ''Ritualizacija socijalnog razvoja žene'' u kojoj autorka istražuje smisao i funkcije ritualnih postupaka koji prate ključne momente u razvoju žene od detinjstva do pune polne zrelosti u tradicionalnoj kulturi Srba. U najnovije vreme bavi se problemom odrastanja devojčica u današnjem Beogradu, tačnije socijalnim obrascima koji utiču na formiranje identiteta budućih mladih žena. Sa Miroslavom Malešević razgovaramo o njenoj novoj knjizi »Didara/životna priča jedne Prizrenke«. Reč je o devetoj knjizi u okviru internacionalnog projekta Sećanje žena... traganje za identitetom žena u socijalizmu.\nOnog trenutka kad sam pozvana na saradnju, kad sam čula: Tražimo zanimljive životne priče žena koje bi mogle da posluže kao izvor nove građe o problemima i iskustvima žena u socijalizmu, da doprinesu boljem razumevanju istorijskog perioda koji je za nama i situaciji žena u njemu, znala sam da priča Didare Dukađini mora da bude zabeležena. Poznajem Didaru gotovo trideset godina i znam da je njena biografija više od svedočanstva o jednom vremenu: ona je paradigma, slika u malom cele epohe posleratnog jugoslovenskog socijalizma, kako je tekla i kako se okončala, šta se htelo i koliko postiglo u obećavanoj transformaciji društva u pravcu modernizacijskih vrednosti, emancipacije žena, ukidanja svih oblika diskriminacije. Sve što je društvo u nastajanju postavilo kao svoj razvojni cilj Didara je živela kao sopstvenu stvarnost; ličnim primerom postavljala je obrazac ''nove žene-oslobođenog čoveka'', potvrđujući svojim životom da je takva žena moguća: kao mlada Albanka koja je skinula feredžu, krenula da se školuje, koja se protivno roditeljskoj volji udala za čoveka druge nacionalnosti, koja se uključila u politički život ...\nOna zaista jeste prototip žene socijalizma, ili emancipovane žene kakva je kod nas rođena u socijalizmu. Na prvi pogled čini se da je radikalno raskinula sa patrijarhalnim nasleđem, ali ono ipak stoji tu negde. Tatjana Rosić, književna kritičarka je na promociji knjige dobro primetila da su svi Didarini iskoraci iz tradicije bili iznuđeni, da je često bila prinuđena da radi protiv sebe, a tek naknadno shvatala i prihvatala da ona to i može i hoće. Kolikogod ona intervenisala u tradiciju, ta tradicija u njoj deluje i opstaje. Čak ne samo u njenom ličnom životu, nego i na širem političkom planu. Ona je i u novom društvu išla samo do granica do kojih je duštvo bilo spremno da ide u prevazilaženju patrijarhalnih odnosa i vrednosti. Nema kod nje feminističke svesti u modernom smislu tog pojma, nego ostaje na emancipaciji shvaćenoj u socijalističkom smislu – školovanje, zaposlenje, ekonomska sigurnost. Ona ide dotle i ne postavlja dalja pitanja. Funkcioniše upravo unutar tog sistema jer joj tradicionalna shema koju je usvojila ne dozvoljava da iskorači dalje. U Didarinom slučaju značajna je uloga njenog muža. Toša Đorđević nije postavljao granice niti limitirao njeno školovanje, društveni angažman. Upravo suprotno. On je gurao, podsticao, u svemu podržavao, kao sasvim netipičan balkanski muž. Ali bez tih ''leđa'', bez te vrste ''odobrenja'' sumnjam da bi Didara bila spremna da pravi tako hrabre odluke kakve je pravila. Zato i mislim da je ona prototip svog vremena: tačno donde dokle je društvo bilo spremno da ide u realizaciji programa socijalnih i kulturnih promena, da prihvati ravnopravnost žena i muškaraca, dotle je i ona bila spremna da ide. Ali, ako znamo iz kojih uslova je krenula, gde je bila kao devojčica, da je sa šesnaest godina još nosila feredžu a sa trideset već bila na visokoj političkoj funkciji, vidimo kakav se radikalni preokret desio ne samo u njenom životu, nego u društvu u celini, koliko se značajna transformacija dogodila za tih dvadesetak posleratnih godina.\nTo je tačno. Nagli iskorak žene iz tradicionalne uloge dogodio se tokom Drugog svetskog rata i neposredno posle rata, odnosno kada su žene bile neophodne da održe život i iznesu obnovu i izgradnju zemlje. Kada se stanje u zemlji konsolidovalo i prilike normalizovale, tendencija povratka žene u kuću ponovo je dobila prevagu. Na javnoj sceni ostale su retke, uglavnom profesionalne političarke ili kako se danas kaže alibi-drugarice. Didara je sve vreme savršeno svesna svih nedostataka i ograničenja sistema. Kad smo se nas dve upoznale, ja sam kao kritički raspoložena mlada feministkinja Didaru doživljavala gotovo kao klasnog neprijatelja. Zapravo, živela sam iluziju da od pojedinke zavisi promena. Mislila sam ''Ti si unutar sistema, zašto ne pokušaš da nešto menjaš''. Procesi koji vode rodnoj ravnopravnosti su, naravno, mnogo komplikovaniji, višeslojniji i pre svega, za tako velike promene kakva je promena rodnih uloga, potrebno je vreme. A kasnije sam shvatila i da je mnogo jednostavnije menjati ustaljeni poredak stvari spolja nego iznutra. U njeno vreme politička elita nije jednostavno bila spremna da ide dalje u ispunjenju teorijskog programa koji su kao ''avangardna partija'' prihvatili. No uprkos tome, neke važne stvari zauvek su promenile sudbinu žena ovde: politička prava, školovanje, zapošljavanje, pravo na razvod, pravo na abortus itd. ipak nisu bile samo apstraktne proklamacije. Iz Didarine priče, iz svega onoga što je birala da radi, što je mogla da ostvari, tačno se može pratiti koji su bili ideali tog društva, u šta se to društvo projektovalo, čemu je težilo. Mislim pre svega na modernizacijske vrednosti, na okrenutost ka budućnosti. Ma kako bile stroge kritičarke tog vremena, iz njega baštinimo značajna prava i slobode. Mislim da je upravo zato dragoceno da se taj period istorije vidi i kroz lične priče i iskustva žena. Pogotovu danas, kada se stvara jedno novo kolektivno pamćenje, iz koga je celokupno ''sramno'' nasleđe socijalizma sasvim potisnuto. Kada je iz sadržaja novog tipa kolektivnog identiteta koji se gradi na nekoj zamišljenoj slici nacionalne kulture XIX veka praktično potpuno isključeno celokupno pedesetogodišnje istorijsko iskustvo socijalističke Jugoslavije, naša neposredna prošlost. A mi smo generacija koja je direktno izrasla upravo iz tog vremena, ne iz neke neodređene davnine pastoralne Srbije kakva nam se danas nudi kao naša jedina, ''autentična'' tradicija. Naravno da i prema socijalističkoj epohi, kao i prema svakoj drugoj, treba da se odnosimo kritički, ali treba da uvažimo i njena dostignuća, a ne da je ignorišemo i da se pravimo kao da nije ni postojala, kao što je često slučaj.\nKnjiga ''Didara'' je na izvestan način i mali etnografski trezor.\nTokom našeg dugogodišnjeg poznanstva Didara se često u svojim pričama osvrtala na iste događaje. Tako sam tokom tih godina utvrđivala građu koja je uobličena u knjizi. Mene je priča privlačila između ostalog i zato što je bila puna etnografskih slika. Moje profesionalno etnološko interesovanje je uvek bilo prisutno i ja sam naše razgovore tako i usmeravala. Možda bi neka politikološkinja Didarinu priču drugačije fokusirala, možda bi izvukla neke druge dimenzije. Mene je tu iz etnografskog aspekta zanimala i “rekonstrukcija” neke dalje prošlosti iz Didarinog sećanja, načina života prizrenske gradske porodice između dva svetska rata, na primer. Htela sam da kroz te priče makar malo odškrinemo vrata i pogledamo u kulturu i tradiciju naših prvih suseda i sugrađana, o kojima ne znamo gotovo ništa. Naše ”poznavanje”Albanaca se najčešće svodi na stereotip: oni su ili nepismeni nosači sa Vukovog spomenika ili mračni neprijatelji. Nadam se da smo kroz opise svakodnevice u Didarinoj roditeljskoj kući, u dobrostojećoj albanskoj trgovačkoj porodici, kroz anegdote vezane za detinjstvo njenih roditelja ili epizode iz mladosti njenog oca, zajedno uspele da bar malo okrnjimo taj stereotip.\nDidara je svoj život proživela kao čvrsto jugoslovenski opredeljena Albanka. Doživljavala je sebe, kako sama kaže, podjednako, u ravnopravnoj mešavini, i kao Jugoslovenku i kao Albanku. Sa pobedom nacionalističke ideologije i politike koja se na nju pozivala, sa raspadom zemlje i ratnim sukobima, kad su nestale ključne vrednosti koje su davale smisao njenom životu, kad je na njen mešoviti brak, na primer, počelo da se gleda kao na neku nazadnu, anahronu pojavu, kao na nešto što je pametnije kriti, slomilo se i sve što je ona svojim načinom života podržavala i zastupala. Osetila je da ne pripada više nigde, da je izgubila tlo ispod nogu. Odbila je da se nacionalno angažuje među Albancima, kao što je odbila i da je srpski nacionalisti nagrade titulom ''poštene'' Albanke. Povukla se u privatnost porodice i penzionerskog života. Razumljivo je stoga da se dugo dvoumila da ispriča svoju priču. Prosto, u tako pokidanim i mržnjom zatrovanim odnosima između Srba i Albanaca, bojala se da će onim što kaže možda naneti štetu svojim najbližima. Drago mi je da se ipak ''prelomila''. Makar zbog te nade koju i sama delim sa Didarom, da nije sve nepovratno prekinuto, i da će jednom, čak i na Kosovu, ponovo moći da postoji zajednički život, valjda unutar neke multikulturne i multietničke Evrope, kako sama ona kaže.\nSada su, kao što znate, kod nas mnogo aktuelnije životne priče ‘’nacionalnih junaka’’. To je ono što se dobro prodaje. Ovo nije literatura koja bi mogla da zadovolji ukus te publike, i ne treba ni da odgovara tom ukusu. Znači, reč je o malom broju ljudi koji su za takvo štivo zainteresovani, ali njima smo se i obraćale. Nije mi ni bila namera da pokušavam da knjigom utičem na javnost, da je ‘’preobraćam’’ ili popravljam albansko-srpske odnose, samo sam htela da kroz Didarinu priču, kroz žensku priču, skromno doprinesem boljem razumevanju naše zajedničke nedavne prošlosti. Reakcije tog malog broja ljudi su krajnje pozitivne. Na promociji je bilo i suza u publici – mnoge su se, naravno, našle u Didarinoj priči. Čula sam od prijatelja da knjiga kruži i u Prištini. Poslala sam primerke Didarinim rođacima i nekim prijateljima i to ide sada od ruke do ruke, opet, dabome u krugu ljudi sličnom ovome beogradskom. Kolikogod maleni bili, raduje me da ti krugovi postoje, i ovde i tamo.\nZabeležila Nadežda Radović


Robotička hirurgija – naučna fantastika ili stvarnost (06.12.2013)\nTim lekara na čelu sa francuskim profesorom Žakom Mareskoom izvršio je robotičku hiruršku intervenciju na daljini.\nTim lekara na čelu sa francuskim profesorom Žakom Mareskoom izvršio je robotičku hiruršku intervenciju na daljini. Doktori su se nalazili u Njujorku, a pacijent u jednoj bolnici u Starzburgu, na udaljenosti od nekoliko hiljada kilometara. Operacija je nazvana ’’Lindberg’’ po čuvenom američkom avijatičaru koji je prvi preleteo Atlantik bez presedanja. Ručice robota “Zeus” instalisane u Nju Jorku, a njegove hirurške ruke implantirane u pacijenta u bolnici u Starzburgu. Operacija je izvršena preko tranatlanskih kablova Frans Telekoma. Ova svetska medicinska premijera dokazuje da postoje tehnička rešenja za ovakve vrste intervencija.\nPosle završetka Medicinskog fakulteta u Trgu Murešu, Rumun Adrijan Lobonciu našao se Parizu, gde su mu 90-tih godina kolege iz Silikonske doline, koji su dosli na kongres, govorili o njihovoj viziji o robotičkoj hirurgiju. Fasciniran, Adrijan Lobonciu je u kratkom vremenu postao prvi evropski lekar stručnjak za ovu tehniku:’’ Trend u medicini pre 20 godina, kada sam ja stigao u Pariz, bio je prelazak sa invazivne hirurgije, koja predvidja otvaranje pacijenta da bismo videli sve organe, na jednu manje invazivnu tehniku, koja bi pacijenta poštedela bolova i sprešila veće krvarenje. Odnosno da bismo ga ranije otpustili iz bolnice kako bi se pacijent brže integrisao u društveni i profesionalni zivot.\nAli za hirurge zadatak je bio veoma težak. Jer je u telu pacijenta trebalo da ubacimo kameru a lekarima su bili potrebni specijalni instrumenti dužine 30-40 centimetara sa kojima je bilo veoma teško raditi. I onda je iskrsla ideja da se koristi robotika, koja se već upotrebljavala u svim industrijama, samo u medicini ne. Adrijan Lobonciu dodaje:’’ Rad hirurga u minimalno invazivnoj ili laparoskopskoj hirurgiji, koja na vrhu hirurskih instrumenata ima kompjuter, omogučuje hirurgu potrebnu fleksibilnost. Hirurg je pilot koji upravlja robotom, ali robot zna tačno gde je vrh instrumenata, zna gde su krvni sudovi i živci koje ne treba ostetiti i na kojoj se udaljenosti nalazi tumor. Robot ne samo da može da koriguje hirurški gest doktora, vec da ga upozori da mu se ruke tresu previše i da hirurška intervencija nije efikasna.’’\nPionir na evropskom nivou u ovoj novatorskoj lekarskoj metodi koja podseća na naučnu fantatsiku, Adrijan Lobonciu postao je veoma brzo poznat ne samo na nasem kontinentu, već i u svetu. Nazvali su ga ‘’letećim hirurgom’’:’’ Moj se život malo promenio jer umesto hirurga koji svaki dan ide u istu biolnicu, u isti operativni blok, morao sam posle ovog iskustva sveke nedelje dva –tri puta da letim po zevropskim zemljama, pa cak i na Srednji istok. Počeo sam da operišem u Izraelu, Libanu, Saudijskoj Arabiji i Jordanu. Često sam dolazio iz Bukurešta u Pariz gde sam imao prliku da razgovaram sa mojim profesorima i kolegama sa fakulteta koji su dobri strucnjaci i sa kojima sam se vidjao u Bukureštu ili na kongresima u Evropi ili SAD. Sa ovim timovima je bilo posebno zadovoljstvo raditi, tako da smo cesto zajedno operisali pacijente, razgovarali o posebnim hirurškim slučajevima minimalno invazivne hirurgije ili robotike. ‘’\nAdrijan Lobonciu, koji je karijeru posvetio medicinskoj robotici učestvovao je u projektu velikih razmera, na nosaču aviona Šarl De Gol. Ovoga puta simulacija operacije izvršena je ne kao u slučaju “Lindberg”, već pomoću satelita. Pokazalo se da robotičke hirur[ke operacije mogu da se izvrše i na udaljenosti, na svakom kontinentu, tako da pacijent može da dobije potrebnu pomo’ od vrhunskih strucnjaka bez obzira gde se on nalazio. Nažalost troškovi prenosa preko kabla ili satelita su ogromni. Koncept postoji i lekar Adrijan Lobonciu je uveren da će za nekoliko godina satelitska tevesatelitska tehnika, nezamislina u 90-tim godinama, imati široku primenu.\nPublicat: 2013-12-06 08:40:00


Test: Kingston HyperX Cloud II\nPočetnaTestoviSvet IgaraTestovi igračkog hardveraTest: Kingston HyperX Cloud II\n02.02.2015 21:08 | 2 Games\n1. Uvod i pakovanje 2. Kingston HyperX Cloud II 3. Utisci u radu, zaključak\nKingston je uneo puno svežine sa HyperX Cloud slušalicama za gejming. Zahvaljujući HiFi korenima, Cloud se pokazao kao odličan izbor i za one koji pored igranja, headset koriste za slušanje muzike. Kada je naslednik stigao natest, pitanje koje smo postavili se nametnulo samo po sebi. Da li je dobar kao i prethodni?\n1. Uvod i pakovanje\n2. Kingston HyperX Cloud II\n3. Utisci u radu, zaključak\nKingston HyperX Cloud je jedan od proizvoda koji je nepravedno potcenjen među korisnicima, na osnovu toga što je reč o "tek" drugom gejming headset-u kompanije Kingston i zbog toga ne uživa "pedigre" koji imaju Razer, MadCats, SteelSeries ili Logitech. U slučaju Clouda to je potpuno neopravdano, jer je Kingston učinio mnogo toga da Cloud bude daleko bolji od konkurentskih modela u istoj, pa čak i višoj cenovnoj kategoriji.\nRazlog za to je što se Kingston za potrebe dizajniranja Cloud slušalica obratio QPadu odnosno Takstaru. Konkretno, HyperX Cloud je modifikacija sjajnih Takstar HiFi slušalica tako da budu prilagođene za gejming, a sve to je izveo QPad na odličan način. Kingston se samo pozabavio završnim detaljima, tako da Cloud odgovara HyperX porodici u vizuelnom smislu. Iako ovo zvuči možda pomalo komplikovano, treba samo znati da su Takstar Pro 80 fantastične HiFi slušalice u pogledu izrade, kvaliteta zvuka, ali i udobnosti, tako da je Kingston učinio pravu stvar. Sada je tu naslednik originalnog Clouda koji dodatno prati trendove u vidu dodatnog DSP-a.\nKingston HyperX Cloud II stiže u prepoznatljivom pakovanju, a proizvođač je iskoristio što je više mogao prostora da istakne prednosti svog novog proizvoda. Među glavnima je osnovna razlika u odnosu na originalni Cloud, a to je dodatni USB kontroler koji služi kao audio karta optimizovana za virtuelni 7.1 zvuk. Tu je i niz drugih detalja koje ćemo kasnije pomenuti, ali se može reći da je što se samog hardvera tiče malo toga Cloud II doneo.\nPakovanje je bogato i sadrži dosta dodataka što je za svaku pohvalu, jer pokazuje da Kingston brine o korisnicima. Pronašli smo dokumentaciju, rezervne jastučiće od tekstila, adapter za dva 3.5mm konektora koji razdvaja mikrofon i slušalice, a tu je i fleksibilni mikrofon koji može lako da se odvoji od slušalica. To će odlično poslužiti svima koji žele da iskoriste HiFi mogućnosti ovih slušalica.\nSjajan dodatak predstavlja vrećica za prenos slušalica koja ih štiti od ogrebotina, a ima i džepove koji služe da se spakujete mikrofon, control box i ostale oddatke. Prisutan je i crveni HyperX logo predstavlja lep detalj.\nDolazimo i do pravog noviteta u odnosu na prethodnu generaciju Clouda, a reč je o tzv. Control Box modulu. Reč je o kontroleru koji poseduje pet tastera osvetljenih crvenim LE diodama na prednjoj strani. Četiri su tu da kontrolišu jačinu zvuka u slušalicama i osetljivost mikrofona. Peti služi za paljenje i gašenje virtualnog 7.1 zvuka.\nU suštini unutar ovog modula se nalazi audio procesor koji praktično omogućava da se sve odvija bez potrebe za instalacijom drajvera. Ovaj dodatak se povezuje sa PC-em putem USB konektora i ima kabl od 2 metra čime znatno povećava ukupnu dužinu kabla na 3 metra. Na kraju, treba pomenuti i "mute" prekidač na bočnoj strani Control Boxa.\nSame slušalice su fizički iste kao prethodni Cloud, s tim da su sada aktuelne malo drugačije kolorne šeme nego ranije. Izbor se proširio sa crnih i belih, na crvenu, sivu i pink za pripadnice nežnijeg pola. Nama je na test stigao crveni, odnosno crno-crveni model koji dosta liči na prethodnika.\nHyperX Cloud II jasno odaje svoje poreklo od Takstar/QPad modela, što je odlična vest, jer se radi o fantastičnim proizvodima bilo da govorimo o Takstar HiFi slušalicama i odličnom QPad igračkom headsetu. Kvalitet izrade je iznenađujuće dobar, posebno kada znamo da većina drugih proizvođača premium proizvode rezerviše tek za kategoriji od 150 i više evra.\nTo ne važi u slučaju HyperX Cloud II, jer je za osnovu konstrukcije upotrebljen metal, a tu su kožni rajf i jastučići koji su najudobniji od svih težih headset-ova koje smo koristili. Štaviše, Cloud II možete u dugim sesijama komotno koristiti tako da vam ni najmanje ne zasmetaju, a poseban uspeh je to što omogućavaju iako čvrsto "obuhvataju" glavu kako bi što bolje izolovali zvuk.\nPrisutan je niz detalja koji će svakom izmamiti osmeh na lice, kao što su koncem prošiveni rajf i logo HyperX brenda, metalni delovi koji pokrivaju spoljnu stranu slušalica i još mnogo toga. Iako je uzet gotov dizajn od druge kompanije, Kingston se potrudio da ga što više učini svojim od pakovanja, propratnog paketa do detalja na samom proizvodu.\nKao što smo rekli udobnost je na najvišem mogućem nivou. Jastučići su mekani i udobni kada koristite kožne i nešto manje ukoliko upotrebite alternativne, jer jednostavno ostavljaju osećaj "sintetike" koja posle malo dužeg perioda ume da "zažari" kožu oko ušiju.\nŠto se tiče zvuka, za njega su zaduženi drajveri sa neodijumskim magnetima prečnika 53 milimetara. Iako ima modela na tržištu sa 60mm kojim se konkurencija hvali, kod Clouda II se vidi da imaju HiFi poreklo. Dizajn je ovalan i sami zvučnici su veoma veliki, tako da jastučići kompletno prekrivaju uši u velikoj meri izolujući zvuk. Proizvođač navodi raspon od 15Hz do 25.000 Hz uz SPL od 98 dBA.\nDok kabl na samim slušalicama nije izmenjiv, mikrofon jeste. Konektor se nalazi na levom zvučniku odmah do audio kabla. Ispod poklopca sa oznakom lociran je priključak za mikrofon. Ovaj poklopac nije fizički povezan sa slušalicama, pa je potrebno da ga smestite na sigurno kako se ne bi zagubio.\nIzolacija zvuka je pasivnog tipa, a konstatovali smo da je neverovatno dobra. Snažna konstrukcija čini da jastučići odlično prijanjaju na glavu i vrši savršeno dobar pritisak kako bi se omogućilo što bolje filtriranje spoljašnjih zvukova. Iako nije na nivou aktivnih rešenja, moramo da priznamo da je ovo headset sa verovatno najboljom izolacijom spoljašnjeg zvuka sa kojim smo se susreli na nekom od naših testova.\nControlBox dolazi do izražaja u igrama, jer dodatak virtuelnog 7.1 zvuka pomaže boljem pozicioniranju protivnika i to upravo tako što menja režim rada, odnosno "ekvilajzer" tako da naglasi više tonove\nMikrofon je unidirekcionog, odnosno cardioid tipa i kada se pozicionira dobro, prenosi glas izuzetno dobro. Nakon prvih minut, koliko je bilo potrebno da ga pozicioniramo, svi naši sagovornici u nekoliko multiplejer igara su nas fenomenalno čuli i čak su prokomentarisali da je bolje nego u ranijim sesijama kada smo koristili drugi headset. Takođe, treba naglasiti da smo kasnije isto uradili i putem skajpa, te da je razgovor prošao odlično.\nZvuk - Gejming\nŠto se gejminga tiče, ovo je domaći teren slušalica. U suštini, kvalitet velikih drajvera u kombinaciji sa vanserijskom izolacijom i kvalitetom izrade učinilo je svako gejming iskustvo fenomenalnim. Pre svega tu je udobnost koja je izuzetno bitna, pa čak i kada smo igrali WoT po nekoliko časova u kontinuitetu, nismo ni primetili da su ove 350 grama teške slušalice na našoj glavi. Zvuk je odličan i dočarava sve što se događa u igri. Dok su se kod prethodnog modela u igrama malo više osećali niski i srednji tonovi, nepotrebni za FPS-ove i gejming generalno, ControlBox ovde dolazi do izražaja, jer dodatak virtuelnog 7.1 zvuka pomaže boljem pozicioniranju protivnika i to upravo tako što menja režim rada, odnosno "ekvilajzer" tako da naglasi više tonove.\nHyperX Cloud i Cloud II pružaju najbolje audiofilsko iskustvo u sferi gejming headset-ova\nZvuk - Razgovor\nKao što smo već rekli, mikrofon je izuzetno dobar, a kvalitet zvučnika isto takav. Stoga, za konverzaciju putem Skype-a i sl. programa Cloud II obavlja očekivano dobar posao.\nZvuk - Muzika\nHyperX Cloud je na polju muzike najbolji headset iz gejming sveta što može upravo da zahvali svom Takstar poreklu. Većina drugih proizvođača prilagođava drajvere upotrebi u igrama gde se dosta gubi na srednjim tonovima, nekad i na niskim, a najviše dodaje na visoki spektar. Ovaj pristup je odličan za igre i to ne za baš sve žanrove, ali zato čini da gejming headset-ovi jednostavno zvuče previše raštelovano prilikom slušanja muzike. Iako je bilo retkih izuzetaka, HyperX je nadmašio sve dosadašnje proizvode koje smo testirali. Prilikom slušanja najrazličitijih muzičkih numera, Cloud II je zvučao fenomenalno. Bas je zastupljen u odgovarajućoj meri, visoki tonovi takođe, a tipično najslabiji srednji rang je dovoljno dobro pokriven. Stoga, može se reći da HyperX Cloud i Cloud II pružaju najbolje audiofilsko iskustvo u sferi gejming headset-ova.\nZaključak Kingston možda nije ni ovog puta bio u stanju da napravi od nule sopstveni headset, ali je napravio fantastičnu odluku kada je sklopio partnerstvo sa QPadom. Ovaj proizvođač je i sa svojim QH-90 modelom na kome je zasnovan HyperX Cloud zapanjile javnost svojim odnosom cene i kvaliteta, jer su ponudile barem za jednu klasu bolje slušalice nego što bi to cena sugerisala. Kingston je samo dodao odličan HyperX imidž i ponudio domaćim korisnicima brendirani model ovog sjajnog proizvoda. Za kraj, ostaje samo da kažemo da od Clouda po istoj, ali i sličnoj ceni teško možete da nađete čak i jednak, a kamoli bolji headset. Kvalitet zvuka je fenomenalan i to u svim kategorijama, čak i u scenariju slušanja muzike koji predstavlja standardnu boljku ove kategorije. Sve to u kombinaciji sa odličnim kvalitetom izrade i dugim spiskom dodatne opreme čini HyperX Cloud II najboljim headsetom koji bi bio naš prvi izbor prilikom kupovine nezavisno od novca kojim raspolažemo.\n- Veoma udobne\n- 53mm drajveri visokog kvaliteta\n- Pasivna izolacija buke\n- Puno opreme\n- Kabl se ne menja\nTest: Logitech G402 Hyperion Fury\nTest: Cooler Master Storm Suppressor\nUđete u BIOS, a tamo vas čeka Doom 11.06.2022 09:31 0\nKingston predstavio najnoviju hardverski enkriptovanu USB memoriju 31.05.2022 14:21 0\nSpremite novčanike, stižu AirPods Pro 2 slušalice 10.05.2022 13:53 0


Proglašena izborna lista BORIS TADIĆ – Nova demokratska stranka – Zeleni, LSV – Nenad Čanak… – Zlatibor.News\nProglašena izborna lista BORIS TADIĆ – Nova demokratska stranka – Zeleni, LSV – Nenad Čanak…\n19/02/2014 ZlatiborNewsComments Off on Proglašena izborna lista BORIS TADIĆ – Nova demokratska stranka – Zeleni, LSV – Nenad Čanak…\nČlanovi Republičke izborne komisije su na 46.sednici doneli rešenje kojim se proglašava Izborna lista BORIS TADIĆ – Nova demokratska stranka – Zeleni, LSV – Nenad Čanak, Zajedno za Srbiju, VMDK, Zajedno za Vojvodinu, Demokratska levica Roma, za izbore za narodne poslanike Narodne skupštine, raspisane za 16. mart 2014. godine. Ova izborna lista je jedanesta lista koja je proglašena.\nNa ovoj listi na 67 mestu se nalazi Strajin Nedović, predsednik opštinskog odbora NDSa iz Čajetine.\nU četvrtak, 11.jula Zlatibor i Čajetina su ostali bez vode zbog pucanja glavne vodovodne cevi. Ekipe JKP “Vodovod – Zlatibor” su cev zamenili 12.jula. Ovim povodom se oglasio opštinski odbor SNS Čajetina. Njihovo saopštenje prenosimo u celosti: SAOPŠTENJE ZA JAVNOST Zbog nestanka vode na Zlatiboru i Čajetini usred turističke sezone, čuju se glasine da se […]\nDanas je održana 6.sednica SO Čajetina na kojoj je razmatrano dvadeset tačaka dnevnog reda. Na početku Sednice je predstavljen izveštaj o izvršenju opštinskog budžeta za prvih devet meseci ove godine. U ovom periodu su ostvareni prihodi od 1.156 miliona dinara što je 53.79% od planiranih prihod. Zorica Nešković, šef budžeta je istakla da je u međuvremenu […]\nStihl na Zlatiboru


Školski portal ‐ Novosti ‐ Projektna nastava obavezna od 1. septembra\nProjektna nastava obavezna od 1. septembra\nOd naredne školske godine projektna nastava biće obavezan čas za prvake, predviđeno je nastavnim planom i programom.\nOd naredne školske godine projektna nastava biće obavezan čas za prvake, predviđeno je nastavnim planom i programom. Zavod za unapredivanje obrazovanja i vaspitanja izradio je nove nastavne planove i programe za prvi i peti razred osnovne škole i za prvi razred gimnazije.\nPomoćnica ministra prosvete Vesna Nedeljković kaže za Tanjug da je reforma usmerena na ishode, gde je tačno definisano šta učenik treba da zna na kraju svakog razreda.\n- Takođe je važno međupredmetno povezivanje sadržaja, ali i sticanje funkcionalnog znanja umesto učenja napamet - naglasila je Nedeljković. Ona je pojasnila da projektna nastava treba da se radi u drugom ciklusu, od petog do osmog ražreda, ali da su želeli da se deca digitalno opismene od samog početka, od prvog razreda, jer već u tom uzrastu znaju da koriste smart telefon, tablete, računare.\nProjekta nastava podrazumeva tematski rad i povezivanje sadržaja različitih predmeta. Na učitelju će biti da izabere temu, da poveže dva predmeta, recimo svet oko nas i likovno, iz obaveznu upotrebu informaciono- komunikacionih tehnologija - računara, telefona.\n- Suština je uvođenje računara preko učenja i povezivanje više predmeta - objasnila je Nedeljković i dodala da je objavljen javni poziv izdavačima za nove udžbenike za prvi i peti razred osnovne škole. Nakon što izdavačima budu odobreni rukopisi i izrađen Katalog, sledi odabir po školama. Koliko će važiti odabrani udžbenici znaće se nakon usvajanja Zakona o udžbenicima.


Promjena vremena, stiže snijeg | Prijedor24.com - Više od informacije!\nHome / Info servis / Promjena vremena, stiže snijeg\nU četvrtak u jutarnjim satima u Hercegovini, Krajini i zapadnim područjima Bosne biće pretežno oblačno vrijeme.\nPretežno oblačno vrijeme, povremeno sa slabom kišom ili lokalnim pljuskovima\nNa aero-mitingu u Poljskoj pao avion, pilot poginuo (VIDEO)\n21:52 15 Jun 2019


Cene, rentiranje kombija u Beogradu: Royal, Srbija\nNaša Iznajmljivanje kombija vozila\nIznajmljivanje kombija Beograd Royal nudi veliki izbor novih vozila sa manuelnim ili automatskim menjačem. Iznajmljeno vozilo možete preuzeti bez plaćanja depozita na aerodromu Nikola Tesla ili u bilo kom delu Beograda.\nOdgovor na ovo pitanje je lak: zato što smo najbolja, najpouzdanija, najbrža i najpoštenija agenica za iznajmljivanje kombija u Beogradu i Srbiji.\nKako da rezervišete kombi vozilo?


sps ili srs........\nod ldp siri dalje taj Pon Jun 16, 2008 4:05 am\nZA poslednjih mesec dana od kad je aktuelna prica o koalicijama stranke oko ds su cini mi se iznele jasne stavove u vezi sps,i ono sto je bilo 90 niko nije poricao ...za poslednjih osam godina sps se daleko vise prilagodio vremenu i bio daleko realniji u odnosu na srpsku radikalnu stranku.....retorika srs je u vise od 90% slucajeva bila toliko extremna i nenormalna da je to bio mazohizam....prostor socijalne pravde ,ravnopravnosti i slicnog bile su mnogo racionalnije teme od nacionalistickih....to je sps i shvatio i iskoristio i doveo sebe u poziciju da bude pozeljan partner za ds i za eu,bilo vama drago ili ne sps se dovoljno reformisao i isao u korak sa vremenom da moze da bude u ovoj poziciji....najveci profit na vasu zalost sps ocekuje bas narednom periodu u kojem ce u vladi sa ds nastaviti svoju socijalnu politiku i za godinu-dve moci da racuna na dobar deo biraca dss i srs....svaka druga opcija za njih je prevelik rizik...\nSrpska radikalna stranka je vrhunac postigla bas zadnjih godina okupivsi sve oko sebe od fasista ,nacionalista,izbeglica,ljudi bez posla-svih onih koji su u toj stranci videli jedinu ozbiljnu opoziciju .....posle hiljaditog pokusaja da preuzme vlast srpska radikalna stranka je propala i pocece da gubi popularnost.....njihovi biraci pocece da gube poverenje,u slucaju da im se standard poboljsa pocece i neke svoje tvrde stavove da koriguju i da traze ozbiljnije politicke opcije.... bas na takav scenario sps i racuna..........\nRe: sps ili srs........\nod Dulence_Saviola taj Pon Jun 16, 2008 9:11 am\nprocitaj moj poslednji post na temi SPS u koaliciji, zbog kog mislim da je ipak bolji naslov za ovu temu\nSPS I SRS...\nod ldp siri dalje taj Pon Jun 16, 2008 11:20 am\nNije mi bila ideja da tema bude koalicija sa ds ,hteo sam da uporedim sps i srs!\nod Dulence_Saviola taj Pon Jun 16, 2008 12:13 pm\nSad kontam. Ekstra. Ne mogu sad da se raskuckavam po temi.\nod QUEEN=M.M.P. taj Uto Jun 17, 2008 8:55 am\nTeško je reći šta je SRS i SPS, jer su to jako slične partije. SPS po svakoj logici je trebalo da bude umerenija levičarska partija, a ne nacionalistička partija. U Srbiji se zapravo i danas ne zna šta je desničarska partija, šta je levičarska partija, a čta centar, po nekim evropskim standardima.\nVan svake sumnje je da je SRS, ovakva, kakva je danas, fašistička stranka.\nZa razliku od njih, SPS sigurno nije fašistička stranka, ali takodje predstavlja u priličnoj meri zločinačko udruženje.\nod Dulence_Saviola taj Uto Jun 17, 2008 10:46 am\nMislim da je ta podela na levicarske i desnicarske u principu prevzidjena i u samoj Evropi, pa pre da ih delimo na liberalne,konzervativne i ajd socijal-deokratske, jer desnicarske su bile heterogene. SRS je zbunjujuca kada je treba svrstavati (mislim,bar meni) jer prema nekim najavama tj. izjavama i idejama bih je stavio ekstremno levo, a po nekima ekstremno desno. NPR. SRS je podrzao privatizaciju Dr. Zorana Djindjica,a opet se vide bliskim SPS-u kada se radi u intervencijam u privredi.Mada....opet kod nas nije to jos kristalisano, sto je i normalno. Ne slazem se da je fasisticka....mislim pre bi mi bila fasisticka DHSS kada je pokrelatala pricu o samostalnoj Srbiji i **proterivanju,razresavanju i otpustanju** onih koji su rodjeni ili poreklom iz CG. Da je fasisticka ne bi mogla da deluje uostalom. Mislim da je to preostra osuda, narocito za ovaj SRS danas kojim fakticki ne upravlja dr Vojislav Seselj. Tu ocenu za SPS da je zlocinacka...ne mogu da komentarisen........mislim..voleo bih neko obrazlozenje za to sto si ukuckala....\nod ldp siri dalje taj Uto Jun 17, 2008 7:07 pm\nja sam rekao da je okupila sve od fasista do ljudi bez posla...to ne znaci da je fasisticka ne morate da izvrcete teze i da se sluzite lazima kao ovo za privatizaciju i djinjica......stranke se sluze raznim arsenalima ideologija ,najveci demagozi bili su sloba i mira kada su koristili i socijalizam i komunizam i nacioalizam i sve sto su mogli da iskoriste kako bi opstali,jedino im je srpska radikalna stranka sluzila kao desna ruka da bi se obracunala sa spo u svojoj cetnickoj,ravnogorskoj nebulozi.........ako pricate o fasizmu mozda bi mogli da se prisetite stavova dr.voislava kotunice i njegovih trabanta o nepostojecoj crnogorskoj naciji i drzavi pre nego vladana batica........\nod Dulence_Saviola taj Uto Jun 17, 2008 10:45 pm\n1) to moje je bilo odgovor na Queen, razumeo sam sta si ti napisao,ona je rekla da je fasisticka\n2) Stavovi o vestackoj crnogorskoj naciji nisu stavovi koje je izlagao dr V.K. vec istaknuti pojedinci crnogorskog drustva. Vladana Batica ne mogu da zaobidjem i prvo ga se setim jer mi je ta prica u posljednji 08 bila najbliza fasizmu,zar tebi nije ?\nNE SLUZIM SE LAZIMA. Tako me je optuzio i IDJUDJUMA, i okacio sam izvore i dokazao mu da sam kuckao istinito (radilo se o rastu BDP-a) i opet cu to da uradim. Nikada nisam ovde lagao, niti bih to radio, nije to moj stil, a i bilo bi jako glupo kad je javno i proverljivo\nZato Vas molim da me ne optuzujete da lazem, ako mi ne verujete, proverite ili pitajte. Ruzno je, a i nema smisla, jer cu uvek okaciti izvor.\novo je odlomak sa\nTokom skupstinske rasprave o paketu pomenuta tri propisa o privatizaciji bilo je, doduse, pokusaja da se uoblice neki stranacki i teritorijalni interesi. Radikali, recimo, mada su u nacelu prihvatili zakon, stalno su ispoljavali strah od gubitka svoje vlasti nad procesom privatizacije. Svi poslanici SRS koji su ucestvovali u skupstinskoj raspravi o zakonima su govorili kao o cedu DOS-ovske vecine u parlamentu\npreporucujem i komentar samog Vlahovica na SRS predlog izmena i dopuna tog zakona\nili se registruj na ovom sajtu, pa idi na tekst KES KOLICA I PECENJE ili tako nesto http://www.ceeol.com/aspx/issuedetails.aspx?issueid=7798b1dc-ee3b-4480-9856-bae74b65041b\nja sam kuckao o svrstavanju SRS levo ili desno, pa me zbunjuje, mislim da mogu levo, ali eto argument da bas i ne idu (inace i sam dr Zoran Djindjic se smeskao kada je dr Vojislav Seselj najavio podrsku u nacelu). Mislim da ce ipak ici levo i da zato nece biti utapanja DSS ovih glasova u SRS (ako se ne slazes,postoji druga tema za to)\nu vezi sa time - www.cesid.org/rezultati/sr_jun_2004IIkrug/Izborna%20ponuda%20predsednickih%20kandidata.doc to je fazon Tomin stav (ako ga vidis za buduceg lidera SRS-a, a opet kad sam ga slusao : Hleb 3 dinara, mi smo najbolji prijatelji manjina, Srbija drzava njenih gradjana, drustvena svojina ravnopravna po ustavu i nezakonito transformisana.\nPa koji to desnicar zagovara drustvenu svojinu, sindikate, socijalni mir, gradjansko drustvo, manjinska prava itd.... A pogotovu odnos prema drustvenoj svojini, kapitalu i njegovoj socijalnoj raspodeli.....znaci...


Kajakaši Bečeja su ostvarili zapažene rezultate i u oštroj konkurenciji su osvojili osam medalja: tri zlatne, četiri srebrne i jednu bronzanu, a po broju osvojenih odličja u odnosu na broj članova ekipe su bili najuspešniji.\nNaime, KKK Bečej u Mini-kajak ligi Srbije nastupa sa 18 takmičara, što je dvostruko manje od nekih konkurenata, tako da nema predstavnike u svim trkama što se odražava na broj osvojenih bodova a samim tim i na ekipni plasman u kojem su kraj Tise zauzeli četvrto mesto sa ukupno osvojenih 79 bodova. Prva je bila ekipa KKK „Tarket“ sa 102 boda, druga KKK „Elit“ iz Bačke Palanke sa 98 bodova koliko je imala trećeplasirana ekipa „Zorke“ iz Šapca.\nMiloš Stojkov i Aleksandar Hadnađev su ostvarili dvostruku pobedu i u pojedinačnoj konkurenciji u disciplini MK-1 1.000 m u trci jednoseda za kategoriju godine rođenja 2002. osvojivši još 30, odnosno 28 bodova. Aleksandar Hadnađev je kroz ciljnu ravninu prošao prvi, a Miloš Stojkov drugi. U ovoj trci Bečej je imao još tri predstavnika. Aleksandar Stojkov je bio 14. sa osvojenih 16 bodova, Ljubomir Grčić je bio 17. i njemu je pripalo 13 bodova, a Mihajlo Milosavljević je kao 25. osvojio pet bodova.\nZlato i 24 boda je pripalo i bečejskom dvosedu Milošu Stojkovu i Aleksandru Hadnađevu koji su bili najbrži u disciplini MK-2 500 m u konkurenciji 11 posada za dečake rođene 2002. godine. U ovoj trci je nastupio još jedan dvosed Bečeja, u sastavu Aleksandar Stojkov i Ljubomir Grčić, koji je zauzeo peto mesto i osvojio 14 bodova.\nU trci pionira K-1 1.000 m u konkurenciji 23 takmičara Lazar Reljić je osvojio zlatnu medalju. U ovoj trci je nastupio i njegov klupski kolega Miodrag Ikadinović, koji je zauzeo četvrtu poziciju.\nDrugu srebrnu medalju i 20 bodova za Bečej osvojio je dvosed Uroš Grujić i Filip Basarić u disciplini MK-2 500 m u konkurenciji 11 posada za dečake 2005. godine rođenja, među kojima je bio još jedan bečejski dvosed u sastavu Masimo Števin i Đurika Lastovič, koji je osvojio 7. mesto i 10 bodova.\nU trci dvoseda u konkurenciji 14 posada u disciplini MK-2 500 m za dečake godine rođenja 2003. Vladimir Tintor i Miloš Marić su osvojili treće srebro za Bečej i 26 bodova. U ovoj trci su Marko Mišković i Filip Ratkov zauzeli šesto mesto i osvojili 18 bodova.\nČetvrto srebrno odličje i 27 bodova osvojio je Miloš Marić u disciplini MK-1 1.000 m koji je nastupio u konkurenciji 28 dečaka godine rođenja 2003, među kojima su bili još Filip Ratkov, kojem je kao 19. pripalo 20 bodova, Marko Mišković koji je bio 12. sa osvojenih 17 bodova i Uroš Jeremić koji je uknjižio 8 bodova za osvojeno 21. mesto.\nJedinu bronzu u kategoriji pionira u konkurenciji osam posada u disciplini K-1 1.000 m osvojio je dvosed Bečeja u sastavu Lazar Reljić i Miodrag Ikadinović.\nBodove za Bečej osvojili su još Nemanja Grčić i Dušan Reljić, kojima je za šesto mesto u disciplini MK-2 500 m u kategoriji dečaka godine rođenja 2004. u konkurenciji 16 dvoseda pripalo 20 bodova. Ljubica Ikadinović je u kategoriji devojčica godine rođenja 2003. godine u disciplini MK-1 1.000 m u konkurenciji 25 takmičarki zauzela četvrto mesto i osvojila 21 bod. U istoj trci nastupila Jelena Milanov koja je osvojila 8 bodova zauzevši 17. mesto.\nPet bodova za osvojeno 10. mesto u konkurenciji 14 takmičarki pripalo je Dariji Marić u kategoriji devojčica godine rođenja 2002. u disciplini MK-1 1.000 m.\nU istoj disciplini Ivana Hadnađev je bila sedma u konkurenciji 16 takmičarki godine rođenja 2004. koja je osvojila 9 bodova.\nU konkurenciji dečaka godine rođenja 2005. u disciplini MK-1 1.000 m Uroš Grujić je osvojio šesto mesto i 22 boda. Pored njega u ovoj trci među 29 takmičara za Bečej su nastupili Masimo Števin koji je bio 10. i osvojio je 18 bodova, dok je Đurika Lastovič bio 13. i njemu je pripalo 15 bodova.\nU trci jednoseda na 1.000 m za dečake rođene 2004. godine u konkurenciji 30 takmičara Bečej je imao dva predstavnika ali je samo jedan osvojio bodove. Dušanu Reljiću je za osvojeno 25. mesto pripalo pet bodova dok je Nemanja Grčić završio trku na pretposlednjem mestu.\nU disciplini MK-2 500 m u kategoriji devojčica godine rođenja 2002. dva boda osvojio je bečejski dvosed u sastavu Daria Marić i Sara Jakovljević za osvojeno peto mesto.\nIako je zbog organizacionih problema izostalo održavanje tradicionalne bečejske regate „Trofej Bečeja 2015“, može se reći da je prošle subote, i pored izuzetno visoke temperature, za bečejske ljubitelje kajakaškog sporta, kako u tehničkom, tako i u rezultatskom smislu sve proteklo u najboljem redu. Bečejski klub je ostvario dobre rezultate, i u generalnom plasmanu ekipa Bečeja trenutno zauzima 5. mesto sa 248 osvojenih bodova, prvi je „Elit“ sa 351 bodom, drugi „Tarket“ sa 316, treća ekipa „Zorke“ sa 300 bodova i četvrto Zabrežje sa 263 boda.\nSledeće takmičenje na kojem će nastupiti ekipa KKK Bečej je Prvenstvo Vojvodine u mini-kajaku koje će biti održano u Višnjićevu 8. avgusta.\nViše iz ove kategorije « Mali fudbal: Počeo večernji turnir\tBečej – Rio via Milano »


Najbolji način da sačuvate brak je da naučite veštinu izbegavanja sukoba!\nPosetioci online : 1105\nscena - 23.07.2013\nNajbolji savet koji vam iskusna osoba može dati, što se tiče braka, jeste da naučite veštinu izbegavanja sukoba. Izgleda da je ključ za dugotrajan brak biti tih i pažljiv prema svom partneru. Zaboravite na dramatično lupanje vratima i zvocanje oko prljavih čarapa svuda po sobi. Frustracije zadržite za sebe i živećete sa svojim princem srećno do kraja života, baš kao u bajci. Barem tako kažu stručnjaci.\nNajbolji savet koji vam iskusna osoba može dati, što se tiče braka, jeste da naučite veštinu izbegavanja sukoba. Izgleda da je ključ za dugotrajan brak (ne obavezno i srećan) biti tih. Ovaj savet je suprotan onome što nas obično savetuju da radimo u vezama, a to je da budemo iskreni i da imamo otvorenu komunikaciju. Međutim, psiholozi kažu kako je za starije parove to najbolji način da se mir održi posle godina zvocanja i trzavica.\nNaučnici su pratili razvoj 127 bračnih parova tokom trinaest godina i snimali petnaestominutne rasprave između njih, analizirajući kakva im je komunikacija. "Moguće je da i godine života i dužina braka igraju ulogu u povećanom izbegavanju sukoba", zaključuje vodeća autorka istraživanja, doktorka Sara Holi sa Državnog Univerziteta u San Francisku. Iako ste na početku veze ili braka, dugotrajni brak nije nešto što treba olako shvatiti. Jedna malo starija studija je pokazala da je "odljubljivanje", momenat u kome više ne osećate stastvenu hemiju koja je strujala među vama, postao glavni razlog za razvod, čak važniji od prevare!\nKOMENTARI na temu: Najbolji način da sačuvate brak je da naučite veštinu izbegavanja sukoba!


Sara Ferguson brani Kejt i Megan: Tako su mene i Dajanu hteli da posvađaju! (video) - Hello! magazin\nBudući da je prošla kroz sličnu situaciju prije 30-ak godina, Sara Ferguson, bivša supruga princa Endrjua i majka princeza Judžinije i Beatris, oglasila se oko navodnog sukoba u kraljevskoj porodici.\nReč je o navodnim nategnutim odnosima između kraljevske braće, princa Vilijama i Harija, što je rezultiralo svađom njihovih supruga, vojvotkinje Kejt i Megan.\nFergi je napisala otvoreno pismo za magazin Hello! u povodu kampanje protiv zlostavljanja na internetu i društvenim mrežama.\n– Prisutna sam na Tviteru i Instagramu i zahvalna sam što imam dopuštenje da tako komuniciram s ostatkom sveta i ljudima koji su zainteresovani za moje humanitarne akcije. Ipak, retko prelazim granicu i čitam zlobne komentare na društvenim mrežama ili člancima tabloida. Ali to ne znači da ih nema. Svesna sam da ima mnogo ljudi koji imaju nešto lepo da napišu, ali tu je i previše onih kojima je dozvoljeno da pišu i promovišu govor mržnje – žestoko je započela 59-godišnja Britanka.\nNakon toga dotakla se i medijskih napisa koji sugerišu na navodni rat dveju vojvotkinja.\n– Žene stalno pokušavaju da posvađaju, upoređuju ih na način koji me podseća na onaj na koji su prikazivali Dajanu i mene kao suparnice, što nijedna od nas nije osećala. Ljudi se osećaju slobodnima da napišu na internetu nešto što uživo nikada ne bi, a to podstiče druge da se pridruže – napisala je Fergi.\nPodsetimo, Fergi i Dajana bile su bliske i pre nego što su se udale za kraljičine sinove Endrjua i Čarlsa, a dok su obe bile u braku, često su se družile.\nOsim toga, Ferguson se dotakla teškog zadatka koje ima odeljenje palate za društvene mreže.\n– Palata je oduvek motrila na komentare i pazila šta se piše na njihovim stranicama. Postoji mogućnost cenzure određenih psovki i ružnih reči, ali neke se stvari jednostavno ne mogu kontrolisati. Neretko se fanovi sukobljavaju, zbog čega dolazi do kritičnih situacija te se određeni komentari moraju brisati – zaključila je Fergi.\nkejt midlton, Megan Markl, sara ferguson


Odštampaj stranicu - Survivor Srbija 2022.\nZabava => Tv i svet filma => Temu započeo: MarijaMar poslato Mart 01, 2022, 12:51:12\nNaslov: Survivor Srbija 2022.\nPoruka od: MarijaMar poslato Mart 01, 2022, 12:51:12\nNaslov: Odg: Survivor Srbija 2022.\nPoruka od: MarijaMar poslato Mart 01, 2022, 12:52:11\nPoruka od: StevenHoking poslato Mart 02, 2022, 15:56:52\nMeni je survivor bio strava emisija, rijaliti, šta je već.. Tako da ću i ovaj verovatno bar malo da ispratim. Jel se zna kada ovo počinje?\nPoruka od: Mantra poslato Mart 03, 2022, 00:41:28\nPoruka od: TanjicA poslato Mart 04, 2022, 13:44:50\nPoruka od: TanjicA poslato Mart 14, 2022, 22:31:02\nJao Bože, kome je palo na pamet da će ovaj Nigor biti zabavan, totalno je iritantan lik :banghead :banghead :banghead\nPoruka od: TanjicA poslato Mart 14, 2022, 22:47:22\nPoruka od: ^Tina^ poslato Mart 14, 2022, 23:14:07\nJa vеć imam favorita wub wub\nPoruka od: MarijaMar poslato Mart 15, 2022, 15:07:25\nTanjiceee hahah, sve te razumemm :naoblaku :ura\nPoruka od: MarijaMar poslato Mart 15, 2022, 15:15:03\nPrva igra pretrčati plićak, ubilo se od igre, wtf je ono :x\nNe kontam koja je poenta onih odvojenih voditelja Srbije i Hrvatske, dva pobednika, mislim opet imam osećaj kao da igra tim Srbije protiv tima Hrvatske, čemu to?! :gun :gun\nPoruka od: Pero poslato Mart 15, 2022, 15:30:50\nMeni je Masa baš super, mislim da će stići do finala. Milica se takodje izdvojila odmah.\nJoš nisam skontao ko je ko, ali ima vremena :music\nInače, moj favorit je očigledan :oui :klanjase:\nPoruka od: Oasis poslato Mart 16, 2022, 09:27:19\nCitat: MarijaMar poslato Mart 15, 2022, 15:15:03 Ne kontam koja je poenta onih odvojenih voditelja Srbije i Hrvatske, dva pobednika, mislim opet imam osećaj kao da igra tim Srbije protiv tima Hrvatske, čemu to?! :gun :gun\nhaha, pa hit, jel to neka parodija :coffe\nNisam ispratio ovaj survivor, možda bacim pogled sporadično kada se nakupi par emisija..\nPoruka od: TanjicA poslato Mart 17, 2022, 14:56:24\nJa ne stigoh sinoć da odgledam... Moram priznati da mi nije sada zabavan kao onaj prvi i drugi survivor.. Ne znam nekako mi deluje usiljeno, ne dopadaju mi se ni voditelji, još ta fora sa Srpskim i Hrvarskim odvojenim timovima i pobednicima, mislim WTF. :gun\nIma lepih momčića doduše wub\nPoruka od: MarijaMar poslato Mart 18, 2022, 12:07:13\nPoruka od: MarijaMar poslato Mart 18, 2022, 12:12:42\nPoruka od: TanjicA poslato Mart 30, 2022, 13:35:06


General Motors (GM), mega-korporacija iz Detroita, osnovana 16. rujna 1908. - Autoportal.hr\nGeneral Motors (GM), mega-korporacija iz Detroita, osnovana 16. rujna 1908.\nPored tvrtke Buick rani članovi grupacije General Motors bili su Oldsmobile, Cadillac, Cartercar, Elmore, Ewing, Oakland, nešto kasnije Chevrolet i ostali. Ključni faktor uspjeha bio je izum elektropokretača, kojim je GM napravio golemi tehnološki iskorak u lakoći i udobnosti korištenja automobila…\n16. rujna 1908., u gradu Flint, američkoj je saveznoj državi Michigan, osnovana je korporacija General Motors, poznatija pod skraćenom oznakom GM, koja će od 1931 do 2008., gotovo bez prestanka, biti svjetski lider u proizvodnji automobila, kao i jedna od najvećih svjetskih tvrtki uopće.\nDurant je uvidio prednosti novotarije na tržištu, automobila, kupio tvrtku Buick i odlučio učiniti isto što ga je obogatilo ranije: objediniti nekoliko proizvođača automobila i proizvođače većine važnijih komponenti u jednu korporaciju. Tako je osigurao nižu cijenu proizvodnje, brže rokove isporuke i gotovo potpunu neovisnost o nesigurnim vanjskim dobavljačima.\nPored Buicka rani su članovi grupacije bili Oldsmobile, Cadillac, Cartercar, Elmore, Ewing, Oakland, nešto kasnije Chevrolet i ostali. Ključni faktor uspjeha bio je izum elektropokretača, kojim je General Motor napravio golemi tehnološki iskorak u lakoći i udobnosti korištenja automobila.\nKasnije su krenule akvizicije i na drugim kontinentima, dodavanja novih, gašenja starih brendova, nekad i vrlo zvučnih poput Oldsmobile, Saturn, Hummer, Daewoo ili Pontiac (da se prisjetimo samo recentnijih žrtava), a 2017 su dvije europske podružnice, Opel i Vauxhall, prešle u vlasništvo francuskog koncerna PSA.\nPored njih, danas General Motors proizvodi automobile pod brendovima Buick, Chevrolet (Corvette ponegdje guraju kao zaseban brand), Cadillac i Holden, a malo teža vozila kao GMC.


20. decembar 2004\nAplikacije Konekcija gilesppi 20 Dec 2004 00:17\nI/O (štampači, skeneri, miševi, tastature itd) Koji stampac mi preporucujete? opetnaistommestu 20 Dec 2004 01:02\nDownload MoveOnBoot - brise i sta se ne da obrisati Morskisrle 20 Dec 2004 02:11\nNaša pisana dela Par SMS-ova napisanih mojoj ljubavi bobby 20 Dec 2004 02:16\nC / C++ Teach Yourself C in 21 Days\nStrane: 2 NuLLCoDe 20 Dec 2004 09:05\nWindows Zasto mi daje ovu poruku ??? Piksi 20 Dec 2004 13:01\nElektronika i elektrotehnika Zanimljiv sajt o elektronici mdec2004 20 Dec 2004 13:25\nStrane: 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13 Mura 20 Dec 2004 15:37\nDelphi Nekoliko malih Tips&Tricks kodova za Delphi NuLLCoDe 20 Dec 2004 18:26\nPitanja i predlozi vezani za MyCity 100.000 poruka :)\nStrane: 2 Peca 20 Dec 2004 18:53\nDownload Partition Magic - Alat za rad sa HDD particijama NuLLCoDe 20 Dec 2004 19:21\nMultimedija Mercury DVD3783 problem sa prevodom Labud 20 Dec 2004 19:35\nPitanja i predlozi vezani za MyCity rasprava zbog potpisa\nStrane: 2 Mad_Zec 20 Dec 2004 19:42\nGrafičke kartice i monitori overkloking graficke Dragan 20 Dec 2004 19:48\nZanimljivi sajtovi Happytreefriends - nije za ispod 18 Morskisrle 20 Dec 2004 21:41\nUkupno su 517 korisnika na forumu :: 26 registrovanih, 2 sakrivenih i 489 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nRegistrovanih korisnika: 4channer, A.R.Chafee.Jr., Bane san, Belac91, bojank, cenejac111, crnitrn, cvrle312, Dragan1998, Drug pukovnik, Gama, kybonacci, Lep1na, leptirleptir, Lieutenant, MB120mm, Megapurpletv, raketaš, repac2, robertino, TangoSix, Toni, trajkoni018, VJ, wizzardone, zixmix


Svjetska banka: BiH u najgoroj krizi u 25 godina, oporavak neizvjestan\nYou are at:Home»Bosna i Hercegovina»Svjetska banka: BiH u najgoroj krizi u 25 godina, oporavak neizvjestan\nHoće li Bosna i Hercegovina u ovoj godini uspjeti ostvariti projicirani rast od 2,8 posto – pitanje je čiji odgovor zahtijeva dubinsku analizu trenutačnog stanja, projekciju strukturnih i institucionalnih reformi, kao i trendove na susjednim tržištima o kojima ovisi bh. gospodarstvo,piše Večernji list BiH.\nZabrinjavajuće je pritom kako je taj projicirani rast manji za oko 37 posto u odnosu na regiju koja bi trebala rasti po stopi od 4,4 posto. Podsjećamo, Svjetska banka je u nedavnom redovitom ekonomskom izvješću za zapadni Balkan dala projekcije i za Bosnu i Hercegovinu te je, između ostalog, upozoreno kako je BiH u prošloj godini zahvatila najgora recesija u posljednjih 25 godina, uz smanjenje ekonomskog rasta za 4,3 posto, u najvećoj mjeri zbog povećanja broja novih slučajeva zaraze COVID-19, pada potrošnje, investicija i potražnje iz inozemstva. Iako očekujemo kako će u BiH ekonomski rast u 2021. dosegnuti 2,8 posto, dinamika i tijek oporavka krajnje su neizvjesni, napominje se u izvješću. – Znamo kako se dosta toga može i treba učiniti sada kako bi se smanjile osjetljivosti koje je kriza istaknula, kao što su slabosti u zdravstvenom i obrazovnom sektoru i poslovnom okruženju – kaže Emanuel Salinas, šef Ureda Svjetske banke za Bosnu i Hercegovinu i Crnu Goru. – Sada je vrijeme raditi ne samo na oporavku od krize već i na razvoju dugoročnih rješenja kojima će se izgraditi otpornija, inkluzivnija ekonomija u razdoblju nakon pandemije – dodao je. U ovom se izvješću preporučuje da BiH nastavi na reformskom putu u smjeru rješavanja dugo prisutnih pitanja – ukorijenjenih strukturnih i institucionalnih problema, uz ocjenu kako BiH treba omogućiti iskorištavanje potencijala privatnog sektora i smanjiti veliku zastupljenost javnog sektora, uz stavljanje prioriteta na međunarodne integracije kroz investicije i izvoz. – Sigurno primjećujemo neke pozitivne trendove u regiji, potaknute brzim djelovanjem mnogih zemalja na ublažavanju najtežih posljedica pandemije, ali posljedice pandemije na zdravlje i ekonomska devastacija i dalje će se osjećati – izjavila je Linda Van Gelder, regionalna direktorica Svjetske banke za zapadni Balkan, i dodala: – Provođenje cijepljenja, uz rast povjerenja, potrošnje i trgovine, također će pomoći kako bi se održao ovaj zamah, ali zemlje moraju i dalje s pozornošću usmjeravati napore prema uvođenju i osnaživanju politika koje vode rastu, zaštiti zdravlja i jačanju ljudskog kapitala.\nEkonomski analitičari, komentirajući ovo izvješće, primjećuju kako ono pokazuje da bi Bosna i Hercegovina mogla rasti sporije od susjednih zemalja regije, a to je ono što posebno zabrinjava. Bosanskohercegovački ekonomski analitičar Admir Čavalić u izjavi za Večernji list upravo upozorava na tu situaciju te kaže kako na nju utječe niz čimbenika, počevši od postotka cijepljenja, oporavka tržišta i tržišta rada, negativnih trendova, izostanka reformi. Ističe kako, nažalost, nastavljamo s trendom puzajućeg rasta koji je nedovoljan. U kontekstu reformi upozorio je kako se praktično i odustalo od zadataka koji su bili definirani zajedničkim setom reformi, odnosno reformskom agendom 2. Čavalić zaključuje kako će ove godine doći do oporavka, no naglasio je kako ne možemo biti zadovoljni stopom. •


MOGLI BI SE SVI UGLEDATI NA NJIH: Prije utakmice napravili gestu koja je ganula svijet - Dnevno.hr\nMOGLI BI SE SVI UGLEDATI NA NJIH: Prije utakmice napravili gestu koja je ganula svijet\nAutor: G.I.Š. Petak, 17. rujna 2021. u 17:47\nProšlog vikenda u Bukureštu, odigran je najveći derbi Rumunjske, između dva najveća kluba ove zemlje Steaue i Dinama, ali je čitav svijet oduševila scena prije početka, kada su igrači Dinama u naručju iznjeli napuštene pse, kojima treba novi dom.\nSteaua je demonstrirala silu i najvećem rivalu nanela najteži poraz u povijesti savladavši ga sa 6:0, ali su napravili nešto što nitko nije očekivao.\nBivši klupski prvak Evrope propisno se izblamirao, jer njihovi igrači na teren nisu izašli s psima u rukama, kao što je to i bilo planirano prije utakmice u okviru kampanje za udomljavanje životinja “Popuni prazninu u svom životu”.\nWholesome content. 🥲 pic.twitter.com/2e1O241Pmm\n— The Sportsman (@TheSportsman) September 16, 2021\nRazlog što igrači Steaue nisu izašli na teren sa psima u naručju, je zbog toga što igrače Dinama zovu “Crveni psi”, pošto su na grbu njihovog najvećeg rivala upravo dva crvena psa.\nIako su igrači Dinama doživjeli pravi debakl i razočarali svoje navijače, koji su čak i željeli upasti u teren kod 4:0 za Steauu, uspjeli su razniježiti cijeli svijet u cilju udomljavanja četvoronožni prijatelji.\nThe Bucharest Council are trying to get more people to adopt dogs. So what better way than to get the players to walk out with them at Romania’s biggest derby, Steaua – Dinamo? Except Steaua refused because their rivals are known as the ‘red dogs’. 🐶😂 pic.twitter.com/PmvxMSqAtP\n— Emi (@EmiBanciu) September 13, 2021\nAutor:G.I.Š.\t Petak, 17. rujna 2021. u 17:47


Vitakraft Mačja trava 120 g - Konzum\nVitakraft Mačja trava 120 g\nCijena za j.m.: 199,92 kn/kg\nVitakraft Cat Grass svojoj mački možete u svako doba godine ponuditi ukusnu i zdravu mačju travu. To je vrijedna potpora probavi vašeg ljubimca - mačke naime pri svakodnevnom obavljanju higijene gutaju puno dlaka, a svježe zelenilo pomaže lakšem izbacivanju kuglica dlake koje se stvaraju u želucu. Uvijek osigurajte dovoljne količine trave Vitakraft Cat Grass kako bi vaša mačka imala zdravu alternativu sobnim biljkama, koje nisuu prikladne za ishranu mačaka i mogu izazvati trovanje.\n1. Probijte 6 prethodno otisnutih rupa na dnu posude kako bi višak vode mogao otjecati. 2. Sjeme iz priložene vrećice stavite u posudu i ravnomjerno promiješajte sa mineralnom podlogom. 3. Posudu za klijanje postavite na poklopac, tako da se višak vode sakuplja u poklopcu. U posudu za klijanje nalijte približno 400 ml vode. 4. Nakon približno 3-4 dana trava počinje nicati. Mačju travu uvijek održavajte vlažnom i postavite je na toplo, svijetlo mjesto koje nije izloženo izravnoj sunčevoj svjetlosti.


Embid pokvario Durentov povratak - Sportklub\nEmbid pokvario Durentov povratak\nNBA Autor:Marko Vlahović31. dec. 20218:441 komentar\nFiladelfija je u noći između četvrtka i petka dobila Netse u Bruklinu 110:102 uz sjajnu igru Džoela Embida koji je tako zasenio povratak Kevina Durenta. KD se vratio posle odsustva zbog koronavirusa, ali nije uspeo da ponovi meč protiv Siksersa kakav je imao pre nekoliko sedmica.\nTo je bio poslednji meč koji je Kevin odigrao pre pauze. Ubacio je 34 poena Filadelfiji 17. decembra, a brojevi su mu dve sedmice kasnije bili skoro identični. Sada je imao poen manje uz isti šut iz igre, ali uz više promašaja za tri poena i čak dva promašena slobodna bacanja.\nDžoel Embid međutim nije dozvolio sebi takve greške. Odigrao je jednu od najboljih utakmica sezone sa 34 poena, sedam skokova i uz šut za tri 3/5. Ono što je bilo ipak najvažnije kod centra Siksersa su bili koševi u ključnim momentima. Dao je važnu trojku na 3:14 do kraja meča, iza toga su usledile trojke Seta Karija i Tajrisa Meksija, a Džoel je imao i jedan koš uz faul posle kog je ušao u verbalni sukob sa Durentom. Obojica su dobili po tehničku da bi posle meča Embid poručio da njih dvojica poštuju jedan drugog.\nŠto se tiče ostalih igrača, Džejms Harden je imao 33 poena, 14 skokova i deset asistencija, to je njegov šesti tripl dabl u sezoni, dok je Meksi ubacio 25 poena za Filadelfiju uz pet trojki. Meč je inače konstantno bio u egalu da bi u poslednja tri minuta Netsi osetno izgubili ritam, pa su tako postigli samo pet poena u poslednja tri i po minuta.\nMilvoki nije imao problema na Floridi protiv Orlanda. Bilo je 136:118, a Baksi su se uozbiljili polovinom treće četvrtine kada je Orlando čak bio u egalu. Baksi su za drugo poluvreme dali 73 poena. Janis Adetokunbo je imao 33 poena i 12 skokova, dok je Džu Holidej dodao 25. Franc Vagner je imao 20 poena kod Orlanda.\nVašington je slavio protiv Klivlenda 110:93. Uzbudljivo je bilo samo u prvom poluvremenu, a od treće četvrtine su samo Vizardsi bili na terenu. Vratio se u ekipu Bredli Bil i odmah je bio najefikasniji sa 29 poena i deset asistencija. Kajl Kuzma je ubacio 25 poena, a odličan je sa klupe bio sin Zufera Avdije Deni, koji je spakovao 13 poena za 24 miunuta na parketu. Davis Bertans nije igrao, a starter za Vašington je bio Bred Vonamejker.\n🎥דני אבדיה מול קליבלנד: 13 נקודות (5 מ- 12 מהשדה, 1 מ- 5 מהשלוש, 2 מ- 2 מהקו), 6 ריבאונדים ואסיסט ב- 24 דקות pic.twitter.com/4sXiJZMIK6\n— Washington Wizards 🇮🇱 (@washwizardsil) December 31, 2021\nOn je potpisao desetodnevni ugovor sa Vizardsima iako se govorilo da ga čeka povratak u Evropu pa čak i saradnja sa Željkom Obradovićem u Partizanu. Ipak u svom provm meču u Vašingtonu je igrao čak 27 minuta i ubacio je sedam poena i dodao sedam asistencija.\nBradley WanamakerBrooklyn NetsCleveland CavaliersJoel EmbiidKevin DurantMilwaukee BucksOrlando MagicPhiladelphia 76ersWashington Wizards


Nadogradnja operativnog sistema (update) | IT | BUTOBU\nBUTOBU - SVETSKI BIZNIS CENTAR - 04/06/2020 - 18:45:29 - BROJ POSETA: 1187180\nZero (0) Day – pretnja, viši interesi ili klasična pijaca informacija? Da li, ipak, nešto može poći po zlu?\nNe postoji program koji je napravljen kao idealan program!!!\nOvo pragmatično pitanje se prožima svakodnevno, a malo ljudi stvarno zna da je to zaista tako! Da li je u pitanju operativni system (misli se na Njindonjs), poslovne ili namenske aplikacije koje koristimo na računaru ili (u novije vreme) na ostalim uredjajima (mobilni telefoni, kućni aparati, televizori, IoT uredjaji….), do eventualnih grešaka u radu programa se dolazi – upotrebom!\nNaime, praktični rad sa programima nikad nije isti kao u laboratorijskom (test) okruženju, jer se ne ne obuhvate baš sve situacije koje taj program ili operativni system može da napravi. Takođe, razvojem tehnologije i ostalih programa, stvaraju se i novi propusti, koje ti programi moraju da nadomeste.\nU ovom članku ćemo vam približiti važnost procesa nadogradnje (update) sistema kao i sigurnosne izazove koji se mogu javiti u ovakvom procesu. Prvo što treba da znamo je da se nadogradnja OS (operativnog Sistema), poslovnih ili namenskih aplikacija razlikuje u privatnom (kućnom) ili poslovnom okruženju. To je zato što u poslovnom okruženju računari rade pod odredjenim uslovima (mreža, zajedničke službe, razni programi u sektorima sa različitim delatnostima rada), a kućni računari su nezavisni. To prouzrokuje da u kućnom okruženju jedina Stavka koju treba da uradite je da aktivirate je da se sistem automatski “apdejtuje”, a dok u poslovnom okruženju se to prvo mora istestirati pre nego što se pusti u produkcijsko okruženje (update management process).\nDa li raditi update sistema?\nOdgovor je uvek DA, osim u posebnim situacijama (koje ćemo u daljem tekstu navesti). Sami tim što nismo uradili update operativnog sistema i programa koje imamo instalirane na računaru ostavili smo sebe ranjivim na veliki broj propusta koji zlonamerni korisnik (haker) može iskoristiti protiv nas. Iz tog razloga ukoliko je moguće update sistema je potrebno raditi što češće i naravno potrebno je stanje sistema održati na nivou poslednjeg update koji je proizvođač izbacio.\nZero (0) Day – pretnja, viši interesi ili klasična pijaca informacija?\nPod pojmom zero day se podrazumeva da je to propust koji nije poznat proizvođaču softvera i kompanijama koje se bave zaštitom. To znači da ga je neko otkrio i tu nastaje manipulativni process! Kada sazna za ovakav propust, proizvođač odmah izbacuje peč (patch) koji ispravlja uočeni nedostatak. Međutim postavlja se pitanje ko je i kada došao do saznanja da postoji zero day. Ovo je posebno važno jer na dark netu (posebna INTERNET mreža, objašnjena u ranijim člancima) postoji veliki broj e-marketa, gde se trguje ovakvim zero day informacijama. Neretko se dešava da su kupci i same vlade određenih zemalja ili špijunske agencije. Vrednost ovakvih informacija može da bude i do 500.000 EUR-a ukoliko je to zero day koji se može iskoristiti na velikom broju računara i ako su posledice preuzimanje kontrole nad računarom. U poslednje vreme, često je u medijima informacija o nepoznatoj grupi Shadow Brokers koja izbacuje razne informacije o NSA (američka nacionalna bezbednosna agencija) špijunskim operacijama. Pre nedelju dana je objavljena informacija da postoji već neko vreme poznat zero day propust koji može da se iskoristi na većini savremenih njindonjs operativnih sistema i za koji Microsoft nije izbacio “peč” upravo iz razloga šta ga NSA koristi za svoje operacije. Postoji i mnogo špekulacija na navedenu temu, kao i na temu grupe Shadonj Brokers za koju mnogi smatraju da je u pitanju ne grupa hakera već insajdera koji rade za NSA i koji zbog nekih viših interesa žele da obelodane razne informacije i operacije.\nKako se nekada radilo?\nU februaru 2000. godine se zvanično u prodaji pojavljuje Windows 2000 (windows NT 5.0), koji je smatran za najbolji operativni sistem napravljen ikada! Tada su novine bile upravljanje pravima korišćenja fajlova saNtfs 3.0, novim enkripcionim sistemom, novim pristupom, kao i digitalno potpisivanim drajverima od strane Majkrosoftvovog tima (svaki drajver za neki uredjaj proizvodjača je morao da prodje pravila test tima Kompanije – to se zvalo i plaćanje te usluge od 25.000 – 50.000$ izmedju ostalog). Tako je ovaj operativni system postao “najzategnutiji” od svih ostalih jer je bio zatvoren – sve dorade su vršene u Microsoft-u. Nekada za vreme njindonjsa 2000 i drugih serverskih operativnih sistema među iskusnim administratorima je važilo pravilo da se Service Pack (SP) ne instalira na serverski sistem pre neko što se pojavi SP3 što je tada i bilo prihvatljivo (upravo dok se ne provere svi propusti koji se mogu desiti). Danas to više apsolutno nije slučaj i ovakvo ponašanje bi mnoge izložilo nepotrebnim bezbednosnim rizicima.\nKako se to danas radi?\nZbog ovakve politike, proizvodjači uredjaja koji se “kače” na računar (skeneri, štampači, ostali uredjaji) su izdejstvovali da kompanija “Microsoft” “liberalizuje” potpisivanje drajvera! To znači da prilikom instaliranja drajvera koji nisu digitalno potpisani (mogu se naći na sajtovima podrške kompanija koji proizvode uredjaje), kompanija obaveštava da ne odgovora za ispravnost uredjaja potpisanih tim drajverima. To je takodje potencijalni Zero Day propust. Zato je danas situacija takva da update sistema treba uraditi istog dana kada se pojavi update upravo iz razloga što takav update zatvara mogućnosti iskorišćavanja ovakvih i drugih zero day propusta (poslednji primer propusta Wannacry, WannaCript , za koji je kompanija “Microsoft” izbacila peč istog dana, čak i za “otpisani” OS “ Windows XP”, te su administratori širom sveta apdejtovali računare tokom vikenda). Danas je sasvim neprihvatljivo ne raditi update osim u posebnim uslovima kao što su računari specijalne namene do kojih je teško doći i koji su veoma specifični kao što su računari koji upravljaju SCADA sistemom gde i dan danas možemo videti veliki broj njindonjs DžP sistema za koje više ne postoji tehnička podrška. Slična stvar je i sa ATM ili ABM mašinama (bankomati, eng.Automated teller machine, automated banking machine – Canadian, English) sa kojih podižemo novac i gde u Srbiji postoji doduše sada već manji broj Windowsa XP jer se na većini ATM-ova sada postavlja Windows 7. Naravno moramo uzeti u obzir da su ovakvi računari van interneta i da imaju specijalne konekcije tako da je do njih veoma teško doći osim da se neko fizički nakači na takav računar pa samim tim i njihova izloženost napadima je drastično smanjena.\nŠta može poći po zlu?\nUpravo zbog ovakvih situacija se može javiti problem kompatibilnosti sa određenim uređajima ili drajverima (koji nisu digitalno potpisani, al i drugih). Takođe određene aplikacije možda neće moći da se pokrenu ili neće normalno raditi posle update sistema. Ono što je Microsoft počeo da radi trenutno jeste da svakog 14-tog u mesecu izbacuje update i da tu uključuje veći broj pečeva a ne da pušta jedan po jedan. Ovakav potez je direktna posledica toga što se svaki peč testira neko vreme pre nego što se zvanično objavi. Ono što zabrinjava jeste šta ako se određeni sigurnosni problemi ne pečuju uopšte nekoliko meseci iako se zna za njih, odnosno da budemo precizniji ako proizvođač softvera zna za njih. Ovakav potez može izuzetno veliki broj kako privatnih tako i poslovnih korisnika ostaviti ranjivim određeni vremenski period što priznaćete nije baš dobro.\nSve u svemu, eto vama zanimacije i uzbudjenja na pretek! Ipak, savetujemo da uvek radite nadogradnju vašeg Sistema i pratite tokove IKT (informacionih i komunikacionih tehnologija).


Društvene mreže i adolescencija - Praćenje toka razvoja civilizacije ili alarmantno stanje - SELF\nDruštvene mreže i adolescencija – Praćenje toka razvoja civilizacije ili alarmantno stanje\n15. новембра 2018. autor Isidora Morokvašić\nLjudska bića koriste jezik, kako bi se sporazumevala sa drugim jedinkama svoje vrste. Kroz njega mi izražavamo naše misli, osećanja, potrebe itd. Jezik se razvija zajedno sa razvojem civilizacije. Komunikacija tako podrazumeva sva sredstva i načine koje čovek koristi u međusobnoj interakciji. U njih spadaju i sredstva obaveštavanja (štampa, radio, TV, umetnosti, naučna literatura, cifre, signali, note, simboli itd.), ali i sva ona sredstva koja uključuju dvosmernu komunikaciju. Kako su društvene mreže još jedna posledice razvoja, osvrnimo se na to, koje dobiti ili štete imamo od ovog novog i rasprostranjenog sredstva komuniciranja, naročito iz ugla adolescencije.\nUsled učestalog jaza poznavanja tehnologije između roditelja i dece, roditelji neretko bivaju zabrinuti zbog dečijeg intenzivnog korišćenja društvenih mreža i interneta uopšte. Ova zabrinutost, takođe ne zaobilazi ni roditelje koji prate i sami u stopu razvoj tehnologije. Ovaj jaz doprinosi često i nerazumevanju, da je online život njihovih adolescenata, ustvari produžetak njihovog offline, svakodnevnog života. Dotaknimo se prvo potencijalnih negativnih posledica boravka adolascenata na društvenim mrežama. Adolescenti putem društvenih mreža mogu biti izloženi nekoj vrsti uznemiravnja i vršnjačkog nasilja. Među adolescentima se često formiraju grupacije dece u zavisnosti od interesovanja, sklonosti, popularnosti, te se dešavaju sukobi na osnovu pripadanja nekoj od grupa. Izloženost seksualnom eksperimentisanju i slanje obnaženih slika je takođe ponekad propratna pojava korišćenja interneta. Sad, pre nego što nastavimo dalje. Da li su adolescenti svakako potencijalno izloženi ovakvim pojavama i u offline svetu? Vrlo verovatno ćete se složiti da jesu. Ovo mogu biti pojave u okruženju vašeg adolescenta, te on sam može biti učesnik u istim, iako ne poseduje mobilni telefon ili mu branite pristup društvenim mrežama.\nZato, hajde da razmotrimo i dobiti od korišćenja društvenih mreža u adolescenciji, ili bar da razumemo bolje zašto su njima ti mali ekrani toliko značajni. Društvene mreže mogu da pomognu adolescentima u komunikaciji i socijalizaciji. Obzirom da je ovo rasprostranjen oblik komunikacije za sve nas, ne samo za njih, možemo razumeti da im omogućava održavanje kontakta sa prijateljima, proširivanje kruga prijatelja i poznanstava sa adolescentima koji imaju slična interesovanja. Istraživanja pokazuju da ljudi koji su se putem društvenih mreža i interneta, povezali sa osobama sličnih interesovanja, koje retko imaju u svom okruženju, izveštavaju o smanjenom doživljaju usamljenosti. Pristup internetu, pomaže u adolescenciji bolje razumevanje sopstvenog ja, identiteta, koji je u tom periodu upravo u procesu formiranja, takođe omogućava bolje razumevanje zajednice i sveta, te formiranje individualnog stava prema istom. Društvene mreže omogućavaju adolescentima da dele svoje lične stavove i mišljenja. Ispoljavanje i kreiranje kreativnih sadržaja je olakšano kroz dostupnost podataka i alata koji se mogu naći na društvenim mrežama i internetu. Mnoge grupe se formiraju i za razmenu znanja i podataka, kao i praćenje aktuelnosti kada su u pitanju školski ili sportski sadržaji, a neretko i organizovane humanitarne ciljeve.\nNaveli smo samo neke od pozitivnih i negativnih aspekata razvoja društva, čija je posledica rasprostranjena upotreba interneta. Zakljčimo na kraju, da stepen izloženosti i rizika postoji i u online i u offline svetu adoslecenata, kao i u odraslom dobu, pa i u detinjstvu, to je realnost. Sa druge strane, do sada ste vašem detetu kroz vaspitanje usadili određeni sistem vrednosti, kapacitete i opremili ste ga za ovaj svet. Pokušajte da u iste te kapacitete verujete, kao i njih same, da će umeti da se izbore sa izazovima odrastanja. Isto tako, budite im podrška i neko ko će ih usmeravati na tom putu. Pozovite vaše adolescente da otvoreno razgovaraju sa vama i da oni vama prenesu deo njihovog virtuelnog života (i adolescenti, ukoliko ima vas koji čitate, budite spremni da tražite podršku i razgovor od roditelja, možda će imati neke interesantne zaključke i pomoći vam u povremenim burama koje nailaze J).\nPsihološki centar Self u okviru projekta “Zajedno smo jači – Vodič za preživljavanje roditelja i adolescenata”, finansiranog od strane Gradske uprave za zdravstvo Grada Novog Sada, organizuje besplatne radionice za roditelje i njihove adolescente. Dođite da radimo na vašem odnosu.


Pet venecuelanskih "studentskih vođa" bilo u Beogradu kako bi počeli obuku za ustanak: Jedan od njih bio je Huan Guaido | Telegraf - Najnovije vesti\n14. februar 2019 | 11:26\nDo pre nekoliko meseci, retko ko je čuo za Guaida\nHuan Guaido, samoproglašeni predsednik Venecuele, proizvod je desetogodišnjeg projekta nadgledanog od strane "trenera za promenu režima" u Vašingtonu. Dok se predstavlja kao zagovornik demokratije, on je proveo godine na čelu nasilne kampanje destabilizacije, pišu američki mediji.\nPre sudbonosnog dana, 22. januara, kada se Guaido proglasio za predsednika Venecuele, retko ko je znao za njega. Do pre nekoliko meseci, 35-godišnjak je bio nebitan karakter u politički marginalnoj krajnje desnoj grupi blisko povezanoj sa groznim aktima uličnog nasilja. Čak i u njegovoj vlastitoj stranci, Guaido je bio srednji član u nacionalnoj skupštini pod dominacijom opozicije.\nPosle samo jednog poziva potpredsednika SAD Majka Pensa, Guaido se proglasio predsednikom, piše sajt "Gray zone project". Do tada nepoznati političar prešao je na međunarodnu scenu kao vođa nacije sa najvećim rezervama nafte, koji ima podršku SAD.\nGuaido boravio u Srbiji 2005. gde se obučavao Foto: Tanjug/AP\nIako se činilo da se Guaido pojavio niotkuda, on je, zapravo, bio proizvod "fabrike promene režima" američke vlade. Pored kadrova desničarskih studentskih aktivista, Guaido je kultivisan kako bi potkopao venecuelansku socijalističku orijentisanu vladu, destabilizovao zemlju i jednog dana zauzeo vlast, piše ovaj sajt.\n- Huan Guaido je lik koji je stvoren za ove okolnosti - izjavio je Marko Teruđi, argentinski sociolog i vodeći hroničar venecuelanske politike.\nOd izbora Uga Čaveza 1998. godine, Sjedinjene Države su se borile za obnovu kontrole nad Venecuelom i ogromnim rezervama nafte. Čavezovi socijalistički programi možda su preraspodelili bogatstvo zemlje i pomogli da se milioni izvuku iz siromaštva, ali su mu i nacrtali metu na leđima, ističu američki novinari.\nPokojni lider Venecuele Ugo Čavez Foto: Profimedia\nDana 5. oktobra 2005. godine, s Čavezovom popularnošću na vrhuncu i njegovom vladom koja planira sveobuhvatne socijalističke programe, pet venecuelanskih "studentskih vođa" stiglo je u Beograd kako bi počeli obuku za ustanak.\n- Studenti su stigli iz Venecuele uz pomoć Centra za primenjene nenasilne akcije i strategije (KANVAS). Ova grupa se uglavnom finansira kroz Nacionalnu zadužbinu za demokratiju, CIA-in ogranak koji funkcioniše kao glavna ruka američke vlade u promovisanju promene režima. Prema procurelim internim imejlovima Stratfora, obaveštajne kompanije poznate kao "CIA iz senke", KANVAS je možda finansirala CIA za obuku tokom borbe protiv Slobodana Miloševića 1999/2000 - piše u tekstu na ovom sajtu.\nKANVAS je naslednik srpskog Otpora, protestne grupe koju je osnovao Srđa Popović 1998. godine na Univerzitetu u Beogradu.\nSrđa Popović osnovao OTPOR Printskrin: Youtube/zeitgeistminds\nOtpor je bila studentska grupa koja je stekla međunarodnu slavu - i promociju na holivudskom nivou - protestima koji su na kraju srušili Slobodana Miloševića.\nPrema procurelim imejlovima Stratfora, nakon što je Milošević napustio vlast, "deca koja su vodila Otpor su odrasla, dobila odela i dizajnirala KANVAS" ili, drugim rečima, grupu" izvoza revolucija", koja je posejala seme za brojne obojene revolucije. Oni su i dalje uvučeni u američko finansiranje i praktično idu širom sveta pokušavajući da sruše diktatore i autokratske vlade (one koje SAD ne vole), navodi se dalje na sajtu "Gray zone project".\nStratfor je otkrio da je KANVAS 2005. godine "okrenuo svoju pažnju ka Venecueli", nakon što je obučio opozicione pokrete koji su vodili operacije promene režima pro-NATO u istočnoj Evropi.\nVenecuelanci su preuzeli taktiku Otpora i demonstrirali je na ulicama, zajedno sa logom koji je sličan srpskoj organizaciji. Kako stoji u tekstu, u novembru 2010. godine, Guaido zajedno sa nekoliko aktivista je imao obuku u Meksiku, koja je trajala pet dana i koja je održana u tajnosti.\nOvo su odredi smrti koji su se zakleli da će braniti Madura: Hiljade njih seju strah i zavode red na ulicama Venecuele (VIDEO)\nHiperinflacija dosegla 900%, nema uslova za život, Slovenci mole da se vrate kući\nTagovi: huan guaido, obuka, Otpor, Otporaši, Srdja Popović, Venecuela


Režimska megalomanija i lenjinistička strategija - Predizborno istraživanje NSPM - Nedeljnik Vreme\nKada se sve sabere i oduzme, izlaznost teško da može ići preko 45–47 odsto u odnosu na trenutni birački spisak. I to u, po vlast, najpovoljnijem slučaju. Sve drugo, a pogotovo izlaznost od preko 50 odsto pobuđivaće osnovane sumnje na zloupotrebe, mutne radnje, "budženje" i "kreativno" izborno računovodstvo\n12–20. februar 2020.\nreprezentativni uzorak ispitanika: 1000\nOvo je poslednje istraživanje rađeno PRE zvaničnog raspisivanja parlamentarnih izbora, što znači da ponuda na njemu, razume se, nije ista kao što će biti na glasačkom listiću, a o eventualnom efektu predizborne kampanje na konačni ishod da i ne govorimo. Ipak, neki zaključci se nameću i skoro da su definitivni.\nDa nije bilo spuštanja izbornog cenzusa sa pet na tri odsto, u budućem sazivu Skupštine bi, ne računajući manjine, definitivno sedeli samo predstavnici koalicije oko SNS-a i SPS–JS-a (plus SzS, da su se odlučili na izlazak). Bez obzira što su im prorežimska istraživanja permanentno davala više od 5 odsto, stari cenzus je bio neprelazna prepreka za radikale, Šapića i PSG, a pogotovo za sve ostale. Zato ga je, na kraju krajeva, Vučić i smanjivao – što, opet, bez obzira na motive, ne znači da ta mera nije u perspektivi pozitivna. (A da nije u pitanju stvarna i iskrena želja da se demokratizuje izborni proces, pokazuje i to što je namerno ostavljen previsok uslov od obaveznih deset hiljada potpisa za sve liste, koji je, zapravo, za manje političke igrače – naročito one "neželjene" – teži i diskriminatorniji od samog cenzusa.)\nGodine SNS vladavine praktično su ubile politički život u Srbiji – što je rezultiralo faktički neograničenim sistemom lične vlasti Aleksandra Vučića. I, u suštini, kao što nezvanično i priznaju pojedini naprednjački prvaci, njihov glavni problem na ovim izborima biće to kako da "ne pobede previše", odnosno kako da preko crte preture barem još nekoliko poželjnih lista "patriotske" i "građanske" provenijencije, koje bi im trebale radi očuvanja privida političkog pluralizma i kakvog-takvog višestranačja.\nTakođe, kao kolateralna posledica opozicionog bojkota, došlo je do značajnog skoka rejtinga koalicije SPS–JS, koja je iždžikljala iznad svake "razumne i prihvatljive" mere od dopuštenih desetak procenata. Stoga će biti interesantno gledati šta će sve u narednim sedmicama isplivati i šta će se izdešavati u cilju svođenja koalicije Dačić–Palma na neki "prihvatljiviji", odnosno niži nivo od ovog koji trenutno imaju.\nza uvećanu tabelu desni klik pa »view image«\nRELATIVNO USPELA PRIČA\nČak i površnom pratiocu političkih dešavanja ne treba posebno naglašavati šta pisac ovih redova misli o bojkotu, a pogotovo o pozivima i (faktičkim) odlukama za bojkot donetim 7-8 meseci pre samih izbora. Ali, isto tako, ne može se poreći da je ta negativna strategija donela određene rezultate. Odmah nakon objave tj. najave proglašenja bojkota od strane dela opozicije okupljene oko SzS a, ta opcija je mogla da računa na podršku negde oko trećine opozicionog biračkog tela. Nakon što su se bojkotu priklonili i PSG (čitaj Sergej Trifunović) i Saša Radulović, bojkot opcija je u ovom trenutku porasla do približno polovine opoziciono nastrojenih birača. A pogled na kampanju i neke od "opozicionih" listi, taj probojkotaški procenat će – ne bude li u zadnji čas nekog preokreta kod demokrata – najverovatnije još i da se poveća.\nBojkot definitivno nije proširio opozicionu biračku bazu – naprotiv, pre će čak biti da je u celini smanjio procenat opozicionih simpatizera – i ako se to uzme kao kriterijum ili cilj, onda se teško može kvalifikovati kao uspešan. Međutim, ukoliko se uzme da je pravi cilj bio da se izvrši "diferencijacija" unutar opozicionog tabora, i to po liniji – ko nije za bojkot, nije ni "prava" opozicija, a sa idejom homogenizacije i koncentracije opozicionih redova, onda se može reći da su bojkotaši veoma blizu ostvarenja svog plana. Metodologija kojom je to postignuto bila je prilično brutalna i "lenjinistička". A videćemo da li će na kraju sličan biti i rezultat.\nRAT ZA "ŽUTO PREDUZEĆE"\nU tom svetlu, na primer, i aktuelna bitka koja se vodi unutar i oko DS-a daleko prevazilazi trenutnu političku težinu "žutog preduzeća" (da se poslužimo omiljenom terminologijom naprednjačkih poslanika). Jer, ukoliko bi, kojim slučajem, ceo ili makar respektabilan deo DS-a izašao na izbore, čitava bojkotaška strategija – koja ionako leluja kao list na vetru – raspala bi se poput kule od karata. A to što će najverovatniji ishod ove borbe za ostatak ostatka ove nekad moćne političke organizacije biti njeno konačno rastakanje, utapanje i/ili nestanak kao da malo koga iskreno brine i zanima – i to ne samo izvan, nego čak i unutar ove stranke.\nUzgred rečeno, oni "ponižavajući" izborni rezultati u vidu dve "mršave šestice" koje je DS ostvarila u dva prethodna izborna ciklusa, u ovom trenutku su prava misaona imenica za sve njene ambiciozne političke naslednice. I zato one, po svemu sudeći, veruju tj. nadaju se da bi sa konačnom političkom i simboličkom likvidacijom DS-a i one konačno mogle izaći na zelenu granu. (Zato, između ostalog, nije bilo ništa ni od onog toliko najavljivanog "reuniona" Demokratske stranke, jer on, u suštini, ne odgovara ni Vučiću ni SzS-u.)\nNeke će zbuniti pogled na prikazane rejtinge i rezultate. Ali taj prikaz, u ovim okolnostima, definitivno ne može biti jednoznačan. Jer jedno je kada pitate sve ispitanike za koga bi glasali "ukoliko bi na predstojeće izbore izašli", nezavisno od toga da li zaista nameravaju ili ne da na njih izađu. I tu dobijamo jedan, uslovno govoreći, objektivan i – još uslovnije – "ohrabrujući" nalaz sa SNS-om od jedva nešto preko 40 odsto izjašnjenih i relativno živahnom opozicijom. (Uzgred, moja ključna zamerka probojkotaškom delu opozicije jeste to što mi se čini da su olako odustali od napora da OVAJ ili više-manje sličan nalaz bude i ishod predstojećih izbora. Ali to je sad druga priča o tome šta se eventualno moglo i šta je propušteno.)\nDrugi i znatno neveseliji nalaz dobija se kada gledate političko opredeljenje onih koji kažu da će na izbore "sigurno ili verovatno izaći" (tu onda, što je razumljivo, probojkot političke opcije padaju na nivo statističke greške, a socijalisti i naprednjaci "lete u nebo"). A nešto treće, odnosno četvrto je pak ukoliko iz ponude uklonite one koji su pozvali na bojkot i rekli da na izbore neće ići. Svaki nalaz je na svoj način "realan" – i svaki, istrgnut iz konteksta, ostavlja mogućnost za različite interpretacije, pa i mahinacije.\nOno što, međutim, izaziva mnogo veće interesovanje i nedoumice (uključujući i prostor za manipulaciju) od samih stranačkih rejtinga jeste pitanje izlaznosti na te aprilske izbore. I tu sad postoji jedan "metodološki" ili makar interpretativni problem. Naime, mi, razume se, ispitujemo stvarno postojeće, žive i u Srbiji prisutne ljude. I oni u određenom procentu kažu da će ili neće na izbore izaći. Ali u biračkom spisku, kao što je poznato, ima i onih neživih (mada je to, iako zastrašujuće zvuči, zapravo, manji problem), kao i onih drugih, živih, ali koji se u Srbiji ne nalaze i u 99 odsto slučajeva na izbore neće ili ne mogu izaći. Oni stoje u biračkom spisku i nema osnova da se iz njega izbace, ali njihovo postojanje u tom biračkom spisku formalnu, tj. zvaničnu izlaznost smanjuje za – najmanje – 10 do 15 odsto u odnosu na naš nalaz i stvarno stanje na terenu.\nU prevodu, kada se sve sabere i oduzme, po našoj analizi, izlaznost teško da može ići preko 45–47 odsto u odnosu na trenutni birački spisak. I to čak, po vlast, u najpovoljnijem slučaju (dakle, ne računajući na moguće demotivišuće političke i psihološke efekte epidemije korona virusa, kao ni na eventualnu "eksploziju" bojkotaške kampanje). Sve drugo, a pogotovo izlaznost od preko 50 odsto pobuđivaće osnovane sumnje na zloupotrebe, mutne radnje, "budženje" i "kreativno" izborno računovodstvo.\nI tu dolazimo do zanimljivog i potencijalno zapaljivog obrta u kojem režimska (čitaj, Vučićeva) megalomanija počinje da radi za bojkotašku opoziciju. Umesto da konstatuje ovu činjenicu i izlaznost od 45–47 odsto proglasi uspehom (što realno i jeste), režim će se truditi da zvaničnu izlaznost ultimativno i po svaku cenu digne, odnosno prikaže na preko 50 odsto. A što najverovatnije neće moći bez posezanja za svim onim repertoarom – od crnih džipova i "bugarskih vozova" do "peglanih listića" – zbog kojeg su izbori u SNS Srbiji i izašli na zao glas.\nS druge strane, bojkotaši su u svojoj proceni i "definiciji" uspešnog bojkota poprilično lutali od toga da će uspeh biti ako se izlaznost spusti na tridesetak, ili barem ispod 40 odsto, pa do toga da je "bojkot već uspeo, s obzirom da u njemu učestvuje sva relevantna opozicija". (Pri čemu je pojam nečije "opozicione relevantnosti" tautološki varirao u zavisnosti od toga da li se dotični opredelio za bojkot ili nije.) Iskreno govoreći, ako se želelo da bojkot barem zaliči na uspešnu priču, bilo bi neophodno da se izlaznost spusti makar na oko ili ispod četrdeset odsto. Ni to, najverovatnije, ne bi dovelo do poništavanja i ponavljanja izbora, ali bi ipak predstavljalo ozbiljan šamar vlasti. Ali sada im je na neki način sam Vučić pripomogao podižući lestvicu na "50 plus", što – kao što rekosmo – teško da se može postići bez vanrednih mera i sumnjivih sredstava.\nOkreni-obrni, i ovo istraživanje pokazuje da je, čak i sada, u uslovima maksimalne medijske i političke ofanzive i dominacije SNS režima, realan (i maksimalan) domet opozicionog, odnosno antirežimskog stava u srpskom javnom mnjenju negde između 35 i 40 odsto. To, pored ostalog, pokazuju odgovori na pitanja o aferama vlasti, standardu, kao i pravcu u kojem se zemlja kreće. Ali da bi se taj potencijal aktuelizovao, odnosno pretvorio u neke stvarne glasove za neke konkretne političke opcije i lidere, biće, po svemu sudeći, potrebna neka druga opozicija – ili barem znatno drugačije setovanje ove trenutno postojeće. Kao i neki drugi izbori.\n29. aprila 2008.


Počeo SPREG | VAmedia - info portal\n01/04/2015 01/04/2015 Нема коментара на Počeo SPREG\nU prostoru Omni centra danas je svečano otvoren Sajam privrede i privrednih dostignuća SPREG . Ovo je već tradicionalan sajam koji se održava 12 put za redom u Valjevu. ” Sve o krizi već je rečeno , ali moramo reći da je Sajam ako ništa drugo pokušaj da pokažemo da se u Valjevu ali i regionu ipak nešto radi”, rekao je zamenik gradonačelnika Žarko Kovač na otvaranju Sajma.\nOrganizator Jovan Grujić danas je rekao da se Sajam odvija u dve hale gde je prisutno preko 200 izlagača i da se ove godine dogodilo da prostor nije mogao da primi sve zainteresovane izlagače. ” U hali dva je DTL naš Domaći trgovinski lanac i oni su pripremili niz zanimljivih prezentacija pa sve pozivam da i ovu halu itekako posete. Ispred takodje imamo izlagače koji svoje delatnosti jednostavno ne mogu predstaviti unutra. Sajam traje do trećeg aprila i poslednjeg dana biće održan Sajam zapošljavanja . U hali jedan možete videti brojne Opštine i njihove privrednike , a sve dane Sajma pripremili smo niz dešavanja u vidu predavanja , savetovanja. Pre svega ovaj sajam je prilika da se privrednici upoznaju i ostvare saradnju “, rekao je Grujić u ime Agencije Gati kao dugogodišnjeg organizatora SPREG-a.\nNa samom otvaranju govorio je Obrad Popović direktor DTL-a rekavši da je pitanju lanac trgovina na malo koji čine sve da domaću proizvodnju istaknu u prvi plan. ” Ni po čemu naši proizvodi ne zaostaju za uvoznim proizvodima. Ni po ambalaži ni po kvalitetu nego su čak i kvalitetniji. Pokušavamo da izadjemo iz kletve koja kaže da dva Srbina ne mogu da rade zajedno. Mi postojimo već pet godina i uspešno poslujemo.Vidite u Valjevu Europrom šta radi kako i koliko je uspešan. Pokušavamo da budemo dobri partneri, dobri domaćini, komšije i poslodavci. Trenutno imamo 511 maloprodajnih objekata i preko 300 zaposlenih”, reko ja Popović pozvavši gradjane da obidju halu u kojoj je ovaj trgovinski lanac predstavljen.\nGost na otvaranju bio je predsednik Opštine Lajkovac Živorad Bojičić koji je naglasio da bez proizvodnje nema razvoja. ” Tu lokalne uprave moraju da pomognu stvaranjem povoljne investicvione i poslovne klime , obezbedjenjem infrastrukture i otklanjanjem birokratske barijere. A na proizvodjačima je da se izbore za kupce i svoje mesto na tržištu”, rekao je Bojičić.\nSajam je svečano otvorio zamenik gradonačelnika Žarko Kovač koji je rekao da je o krizi gotovo sve rečeno i o njoj se odavno već sve zna. ” Ista se priča o problemima dugo ponavlja. Nama ostaje da se nadamo da ćemo kao društvo uspeti da nadjemo neka rešenja i prevazidjemo postojeće probleme. Ovaj sajam pokazuje da postoje kontakti i da se ipak koliko toliko radi”, rekao je Kovač.