Razvaline socijalizma | SEEcult.org\nKritika | ex-YU | Criticize This | Mrdjan Bajic | Ivan Fijolic | Esej\nBliska prošlost na području nekadašnje Jugoslavije je obeležena lomovima, prekidima, naglim rezovima koji su prouzrokovali brojne napetosti između zvaničnih i ličnih sećanja. Sa preokretima, svaka nadolazeća vladajuća politička klasa je nametala svoje kriterijume u tumačenju prošlosti, pri čemu se zaboravljalo isključivo ono što je postalo nekorisno za njih. Stoga se postavlja pitanje o poziciji pojedinca unutar promenljivih društveno-političkih okolnosti, o nužnosti preispitivanja zvanične istorije i artikulisanja protiv-stava. Ovim radom se želelo ukazati na savremene umetničke prakse, koje izražavaju neslaganje sa dominantnim istorijskim narativima i koje otelotvoruju poznatu maksimu Milana Kundere po kojoj je “borba protiv vlasti borba sećanja protiv zaborava”. Nasuprot jugonostalgičarima koji favorizuju utopijsku prošlost, u savremenoj umetničkoj produkciji, poslednjih deceniju-dve, ističu se umetnici koji u svojim radovima kritički promišljaju socijalističku prošlost. Tako su u fokusu ovog rada dva autora, Mrđan Bajić i Ivan Fijolić, koji reaguju na složene društveno-političke okolnosti, istorijske diskontinuitete i njihove reprekusije, te u svojim umetničkim projektima tematizuju jugoslovensku prošlost iz lične vizure. Njihovi istorijsko refleksivni i kritički nastrojeni radovi, Bajićev Yugomuzej i Fijolićev Neo N.O.B., predstavljaju izraze suprotstavljanja dominantnom diskursu koji planski nameće amneziju.\nSa promenom režima i raspadom Jugoslavije, početkom devedesetih godina, izvršena je politički motivisana revizija istorije po kojoj je period socijalizma označen kao “istorijska digresija” a Jugoslavija kao “tamnica nacija”. U duhu opšte renacionalizacije prošlosti, pristupilo se i zatiranju tragova bivšeg režima, od preimenovanja gradova i ulica do dislociranja, rušenja ili “u najboljem slučaju” zanemarivanja spomen-obeležja. Istoričar Andrej Mitrović ironično je zaključio da je Jugoslavija “ispraćena” sa nekoliko knjiga iz istorije, ali i sa neuporedivo više spisa koji objašnjavaju kako, zapravo, nikada nije ni postojala.\nOd devedesetih godina, nacionalni kolektivni identitet postaje primaran u odnosu na dotadašnji klasni identitet preko kog je vršena integracija „naroda i narodnosti“. Paralelno, zvanično se postulira pamćenje u čijem središtu nije više Narodnooslobodilački rat već „nacionalnooslobodilački“, vođen devedesetih. A pošto su, u skladu sa tim, i žrtve “nacionalnog ugnjetavanja” postale važnije od žrtava fašizma, odnos prema spomenicima socijalističke revolucije se radikalno menja. Iako ne postoje zvanični podaci, veliki deo antifašističkih spomenika je tokom devedesetih godina u potpunosti uništen. Samo na području Hrvatske, nezvanično se govori o gubitku od skoro 3.000 javnih obeležja. Gotovo u naletu su razorene ne samo tvorevine socrealizma, shvaćenog kao režimski dirigovani stil, već i spomenici socijalističkog modernizma koji je negovao izvesnu autonomiju umetničkog izraza. Međutim, nije stilska i estetska vrednost bila odlučujuća u njihovom narušavanju devedesetih, već vreme i kontekst nastanka. Todor Kuljić, teoretičar i istraživač kulture sećanja, zaključuje da je uklanjanje spomenika mehanizam regulisanja prisustva prošlosti u sadašnjosti. To je najzastupljeniji vid diskvalifikovanja bliske prošlosti i njenog eliminisanja iz procesa formiranja kako kolektivnog, tako i ličnog identiteta.\nUmesto da se spomenici posleratnog razdoblja čuvaju kao sećanje na antifašističku borbu, ili kao svedočenje o određenoj fazi razvoja društva, oni se zanemaruju i mnogo više svedoče o diskontinuitetu razvoja. Ipak, poslednjih godina brojni umetnici i kustoski kolektivi se suprotstavljaju organizovanom zaboravu i institucionalnom ignorisanju socijalizma, koje je nastavljeno tokom dvehiljaditih. Oni u svojim radovima i poduhvatima problematizuju status socijalističke umetnosti, ali i celokupan odnos prema ovom razdoblju. Tako je, na primer, beogradski umetnik Dragan Srdić u radu Josip Broz Tito 1980-2006, istraživao šta se desilo sa ikonografskim skulpturama Tita nakon njegove smrti. Reliktima socijalizma, koji su izgubili svoja značenja, i “razgradnjom kulta” (predsednikove) ličnosti se bavio i riječki umetnik Nemanja Cvijanović, cinično interpretirajući Titovu mermernu nadgrobnu ploču. Dodatno, određeni umetnici tematizuju i promene koje su pretrpeli toponimi, pejzaži, gradovi. Stoga je moguće izdvojiti i fotografske instalacije Goranke Matić u kojima se sučeljavaju oronule slike Memorijalnog centra na Tjentištu sa fotografijama Sutjeske. Potpuno drugu strategiju koristi Benjamin Beker, takođe fotograf, koji rekontekstualizuje spomenike revolucije, tretirajući ih kao apstraktne objekte “izvađene” iz pejzaža, dok je monumentalni spomenik na Petrovoj gori poslužio kao inspiricija za mladog umetnika Davida Maljkovića, koji u radu Scene za novo nasleđe tematizuje ne samo devastiranu baštinu već i promenljivi odnos ljudi prema ovom lokalitetu.\nPored umetnika, i kustosi su se zainteresovali za ovu temu, pa je tako u Hrvatskoj postala aktuelna tematika socijalističkog modernizma, odnosno problem velikog broja srušenih spomenika i manir stigmatizovanja izuzetnih skulptora iz ovog perioda. Kolektiv WHW je 2007. godine organizovao izložbu posvećenu Vojinu Bakiću, nepravedno zapostavljenom vajaru. Kako bi se ukazalo na problem institucionalnog diskreditovanja ovog umetnika, koji je za širu javnost postao “nevidljiv”, jedan deo postavke je bilo moguće pogledati isključivo kroz izlog galerije. Ova izložba je uključena i u regionalni umetnički projekt Političke prakse (post)jugoslovenske umetnosti, u okviru kog je sprovedena temeljna analiza i revalorizacija partizanske umetnosti, socijalističkog modernizma i nove umetničke prakse, sa ciljem rasvetljavanja kompleksnog odnosa umetnosti i politike.\nU pomenutim radovima, umetnici i kustosi tematizuju skulpture i spomenike koji su bili deo kolektivnog sećanja, da bi, nakon raspada Jugoslavije, postali nepoznanica za nove, mlade generacije. Kako bi sprečili da kulturna i spomenička baština bespovratno iščezne, autori prikupljaju i arhiviraju skulpture, makete, skice i dokumentarističke fotografije.\nJedan od radova koji je proizašao iz klasifikovanja i sakupljanja socijalističkih ostataka je Yugomuzej Mrđana Bajića (1957). U ovom projektu koji je nastao u periodu 1998-2002. godine, umetnik tematizuje mnogobrojne aspekte “nasilja nad istorijom”, sprovođenog za vreme sve tri Jugoslavije. Od Kraljevine Jugoslavije, preko SFRJ do režima devedesetih, koji je nominalno bio socijalistički. U periodu užarenih stavova, razbuktalog rata sećanja i stvarnih destrukcija, Bajić prikuplja artefakte i “gradi” muzej uspostavljajući kontinuitet u sećanju na minulo doba. Srušeni spomenici predstavljaju samo jedan aspekt njegovog rada. Razlog leži u tome što je devedesetih godina u Srbiji vođena “šizofrena politika” koja je održavala kontinuitet sa starim režimom pri čemu je idealizovana i nacionalistička prošlost. Spomenici su uklanjani i rušeni, ali ne u tolikoj meri kao što je to bio slučaj u Hrvatskoj, gde je raskid sa socijalizmom bio potpun i bez ostatka.\nDaleko mlađi hrvatski umetnik Ivan Fijolić (1978) problematizuje ovo eksplicitno distanciranje od jugoslovenskog nasleđa i “spontano” rušenje antifašističkih spomenika u Hrvatskoj, koje je prošlo nekažnjeno. Stoga, prema vlastitim rečima, on “podiže spomenike palim spomenicima”, na ruševinama socijalizma. U radu Neo N.O.B., prikazanom u Laubi u Zagrebu 2012. godine, Fijolić problematizuje status i sudbinu baštine koja sa promenom režima gubi na aktuelnosti i korisnosti. Kao i kod Maljkovića, u fokusu Fijolićevog rada je lična memorija koja ga vezuje za određene lokalitete i spomenike. Sa druge strane, moguće je povući i paralelu sa Bajićevim radom. U Yugomuzeju i Neo N.O.B.-u se pre svega prepliću “istorijski fantazmi” i/ili „mitske uobrazilje“ starog i novog političkog režima. Na taj način umetnici dekonstruišu, demitologizuju NOB i period socijalizma ali i relativizuju savremeno, dominantno pamćenje. Njihovi radovi nam razotkrivaju kako se prenosi znanje o prošlosti, kako se prošlost izmišlja, preinačava, potiskuje i obrađuje.\nStalnost, nepromenljivost procesa državne instrumentalizacije prošlosti, činjenica da živimo u društvu u kome kolektivno i lično sećanje najčešće ne korespondiraju, dijagnoza po kojoj patimo od “viška istorije” čine Bajićev projekat Yugomuzej i dalje vrlo relevantnim. Radi se o zaokruženom, kompleksnom, višeslojnom umetničkom radu koji je prvi put prikazan na izložbi u Centru za kulturnu dekontaminaciju u Beogradu 2001. godine, nakon smene Miloševićevog režima, a jedan deo je potom izložen u Beču, Sao Paolu i na Venecijanskom bijenalu 2007. godine. Yugomuzej je nastajao tokom nekoliko godina i kroz više faza. Prvobitno je Bajić putem i-mejla slao digitalne verzije svojih eksponata prijateljima i poznanicima koji su ove radove prosleđivali dalje, stvarajući “veliki lanac kućnih kolekcija”. Potom je usledila faza predstavljanja mogućeg muzeja. Organizovana su predavanja, promocije i postavljanje bilborda u centru Beograda (na trgu Slavija) koji je sugerisao podizanje Spomenika i izgradnju podzemnog muzeja na toj lokaciji. Nakon toga je usledila pomenuta izlagačka aktivnost. Danas, Yugomuzej postoji samo u virtuelnom prostoru, na sajtu, a pojedinačne skulpture su pohranjene u privatnom depou umetnika.\nYugomuzej se sastoji iz nekoliko segmenata koji su posebno osmišljeni kako bi ova institucija nalikovala oficijelnim, pri čemu su didaktička uloga muzeja i njegov komercijalni aspekt u potpunosti preokrenuti i ironizovani te stoga reflektuju nepristajanje, kritiku i otpor prema zvaničnim institucijama. Tako se, pored glavne muzejske postavke sastavljene od digitalnih kolažnih fotografija i skulptura, može “posetiti” i prodavnica, suvenirnica ili prostor za igru, namenjen deci. Centralni deo postavke čini Spomenik, koga čine dva ikonična znaka- srp i čekić i logotip IBM-a, kroz koje Bajić sjedinjuje prošlost i budućnost - socijalizam kao lokalnu verziju komunizma i nadolazeći neoliberalizam. Prema jednom od mogućih tumačenja, ovaj spomenik označava i otvorenost socijalizma za uticaje sa zapada. Za razliku od drugih zemalja Istočnog bloka, u Jugoslaviji je već za vreme Tita razvijan konzumerizam i potrošačko društvo. Sapostojanje različitih ideologija, prezentovanih Spomenikom, čitamo i u predlogu lokacije za “izgradnju” muzeja. Trg Slavija simbolizuje celokupan Jugoslovenski prostor koji je uprkos naglim rezovima devedesetih, i dalje haotičan, neorganizovan, pun paradoksa. Pored spomenika Dimitriju Tucoviću, hotela, banke, švercerskih tezgi, na Slaviji se nalazi i prvi otvoreni Mekdonalds u Istočnoj Evropi. Eklekticizam stilova i tragova različitih istorijskih perioda čini se itekako primerenim za “smeštanje” Yugomuzeja na ovom trgu.\nGradeći vlastitu virtuelnu instituciju na ruševinama Jugoslavije, Bajić je uspeo da osvoji prostor u kome umetničkim gestom uspostavlja novi okvir sećanja na blisku prošlost. Umetnikov “drugi pogled” na minulu prošlost predstavlja i implicitnu kritiku vladajućih klasa i političkih režima koji su se smenjivali na ovim prostorima u poslednjih osamdeset godina, i koji su svaki put iznova definisali ne samo sadašnjost u kojoj smo svi živeli već i perspektivu iz koje smo posmatrali prošlost. Tako se ova kolekcija sastoji iz “bizarnih predmeta vezanih za bizarne događaje” koji su ili mitologizovani i monumentalizovani ili negirani, sakriveni i zataškani. Između ostalog arhiviran je Titov strug na Brionima, kamen sa Golog otoka, odelo u kome je Milošević poslednji put video Kosovo, uništeni spomenici, i tako dalje. Pošto je muzej nastao u vreme građanskih ratova, etničkih čišćenja, bombardovanja, izolacije i totalnog razaranja, najveći broj eksponata je iz perioda devedesetih, obeleženih destruktivnim nacionalizmom. Međutim, Bajić je svoj projekat ostavio otvorenim, jer politička i društvena zbilja i dalje pruža primere za pomenuto arhiviranje.\nZbog dugogodišnjeg medijskog plasmana, novih političkih diskursa i ideoloških govora, svi ovi istorijski detalji, fragmenti, predmeti bremeniti značenjima postali su deo naše svakodnevice. Sučeljavajući istorijske epizode koje su služile za legitimizaciju različitih političkih režima Bajić je “posetiocima” muzeja omogućio ne samo novo promišljanje prošlosti već uvid u kontigentnost plasiranih “istina”, uvid u mehanizme propagande i konstruisanja, selektovanja korisne prošlosti i njenog uvođenja u svakodnevicu.\nBajićev rad je nastao krajem devedesetih godina, u vreme kada je neinstitucionalno delovanje bilo ograničeno i marginalizovano, što Yugomuzej čini još izuzetnijim. Sa druge strane, Fijolićev projekat nastaje deset godina kasnije u nešto povoljnijoj klimi, u periodu oformljene i razvijene nezavisne scene na kojoj možemo da pratimo proliferaciju alternativnih, različitih tumačenja prošlosti. Fijolić u radu Neo N.O.B. reaguje na status quo uspostavljen nakon građanskog rata. Spomenici se danas ne ruše, ali se i ne spominju. Sećanja na socijalizam se potiskuju, a nemili događaji iz devedesetih zataškavaju. Svi problemi vezani za socijalističku prošlost, na koje nam je pre deset godina ukazao i Bajić, ostaju i dalje nerešeni.\nMeđutim, dok Bajić u intervjuima tvrdi da svojim skulpturama i radovima ne želi ništa da poruči, već da nas suoči sa onim što se zaboravlja i potiskuje kako bi smo ponovo, ili čak po prvi put, promislili prošlost koja i dalje “pritiska sadašnjicu Zapadnog Balkana”, Fijolić svoje skulpture koristi kao metafore. U ciklusu radova Neo N.O.B. Fijolić je reinterpretirao razdoblje socijalističkog realizma, kako bi eksplicirao kritiku prema ideologiji upisanoj u figurativnu plastiku iz ovog razdoblja ali pre svega prema savremenom društvu koje ispoljava varvarski, destruktivni odnos prema bliskoj prošlosti. Kako i sam kaže, “ova izložba je urlik, vapaj”.\nPostavka Neo N.O.B. obuhvata sedam skulptura u kojima Fijolić referiše na socrealizam koji je monumentalizovao NOB. U to vreme, borba protiv okupatora za vreme Drugog svetskog rata je poistovećena sa socijalističkom revolucijom. “Partizanska umetnost” je veličala narodne heroje i “goloruki” narod koji se digao protiv “mraka fašizma”. U ratnom kontekstu ali i u posleratnoj izgradnji zemlje, spomenici socrealizma su veličali žrtve poginulih za dobrobit celog kolektiva. Tako je ova umetnost zaista izražavala ideje socijalizma ali je i afirmisala ideju kolektiviteta, poletni optimizam, zanos i nadu. Devedesetih godina poistovećivanje sa socrealističkim skulpturama više nije bilo moguće jer je politički kurs iz korena promenjen, a stil je diskreditovan kao “politički manifest i pamflet”. Ipak, Fijolić prepoznaje izvestan emancipatorski potencijal ove umetnosti, koja je svojom sugestivnošću prenosila ideju herojstva. On socrealizmu ne pristupa patetično, jugonostalgično već fenomenološki, pitajući se gde je danas ta solidarnost i neosporno junaštvo.\nCentralni deo postavke Neo N.O.B. pripada naizgled vernoj replici Augustinčićevog spomenika Titu u Kumrovcu, koji je 2004. godine raznet dinamitom nakon čega je ipak restauriran. Na Fijolićevoj kopiji Titovo telo nosi glavu Jovanke Broz, što predstavlja direktnu aluziju na stvarnu dekapitaciju. Ovo je jedan u nizu primera umetnikovih radova u kojima “nadograđuje” prvobitno istorijsko značenje i ideološku ravan originalnih spomenika. Uvođenje Jovankine glave se tumači kao oponiranje ženskog principa tipičnoj maskulinističkoj predstavi “prvog čoveka revolucije”. Ova intervencija može biti tumačena i u kontekstu novijih pseudoistorijskih, pamfletskih narativa u kojima se preispituje uloga Jovanke, nagađa koliko je i šta ona znala i da li je imala udela u nekim političkim odlukama.\nPored skulpture bivšeg vladara ili vladarskog para, Fijolić je izložio i Tri kralja - nabildovane pop ikone Stalonea i Švarcenegera koji u rukama nose puške a njihovi torzoi se stapaju sa nogama Vorholovog Elvisa Prislija. Ovaj rad možda najbolje pokazuje preplitanje globalnog, lokalnog i ličnog, što je karakteristično za Fijolićevo stvaralaštvo. Stalone i Švarceneger su iskarikirani mačo heroji, zvezde današnjice, simboli amerikanizacije ovdašnje kulture koja je otpočela još za vreme SFRJ. Postavlja se pitanje- zar su oni otelotvorenje istinskog herojstva? Njihova reprezentacija u filmovima i medijskoj kulturi je ideološki obojena kao u slučaju partizana i narodnih heroja. Njihovi likovi su građeni u saglasju sa tadašnjim političkim sistemom, pa je tako Rambo (Stalone) oličenje Reganove konzervativne politike, simbol “militarističke, imperijalističke i seksističke ideologije”. Kako je onda moguće da političku pozadinu američkih akcionih heroja prihvatamo a lokalne heroje, simbole antifašističke slobode, decidirano odbacujemo?\nIako humor koji proizilazi iz podrivanja određenih konvencija i njihovog izokretanja karakteriše Fijolićeve radove, stiče se utisak da on ipak izostaje u skulpturi Booha, koja predstavlja direktnu i gotovo banalnu vizuelizaciju Boška Buhe, narodnog heroja. On je predstavljen doslovno kao buva. Mnogo uspeliji radovi su Fijolićeva verzija Vilendorfske Venere, žene koja diže ruke ka nebu iz očaja i beba bombaš, replika istoimenog spomenika Emila Bohutinskog, koji umesto bombe revoltirano pokazuje “šipak” tj. “figu”. Tako Fijolić menja socrealističke spomeničke skulpture i na nivou sadržine i na nivou forme. Zanimljivo je da bi ovakve postmodernističke intervencije iz ugla socrealizma kao kanonizovane umetnosti, u doba Jugoslavije, možda bile odbačene kao degenerisana umetnost, koja deformiše ne samo ljudske figure već i ideje. Međutim, Fijoliću se ne može pripisati bezidejnost. Iako modifikovane, ove skulpture žene, bebe svedoče o vremenu kada su gotovo svi učestvovali u revoluciji i kada se verovalo u ideju o “napretku, novom čoveku, novoj zajednici”. Ali žena i beba u Fijolićevoj interpretaciji “dižu ruke” od svega, te potvrđuju da su danas duh optimizma i kolektivna volja u potpunosti iščezli.\nPoslednji u nizu Fijolićevih radova, u okviru ciklusa Neo N.O.B., je prevrnuti "jugo 45" koji možemo uporediti sa novijim radom Mrđana Bajića Radnička klasa ide u raj - instalacijom prenatovarenog fiće. Potka oba rada je ista. U pitanju su brendovi koji su učestvovali u izgradnji novog društva i promenili svakodnevicu ljudi. Poput trabanta i moskviča, ovi simboli socijalističke ideologije postali su, u međuvremenu, predmet šale i viceva. Tako je Fijolić opisao "jugo" kao “najbolji jugoslovenski izvozni proizvod a najgori američki uvozni proizvod”. Ipak, brojni teoretičari i kustosi se slažu u zaključku da su i skulpture i proizvodi masovne potrošačke kulture imali izvesni “transformativni i emancipatorski potencijal”, nasuprot uskogrudom tumačenju po kome su diskvalifikovani kao puko sredstvo propagande.\nOsim na nivou sadržine, tj. tematizovanja lokalnih istorijskih narativa kontrastiranjem nekadašnjeg istorijskog značenja i današnjeg tumačenja baštine, likova i događaja, moguće je povući i brojne druge paralele između pomenutih radova. Pre svega, oba umetnika, kao akademski vajari, proširuju, transformišu medij skulpture uvođenjem neuobičajenih elemenata. Dodatno, tehnikom kolažiranja umetnici u svoje radove inkorporiraju i simbole iz popkulturnog registra. Međutim, dok je popkultura u Yugomuzeju samo dozirana, u Fijolićevom radu ona predstavlja jednu od ključnih komponenti. Ovo oslanjanje na takozvanu “prizemnu estetiku” popkulture predstavlja ne samo osporavanje pretencioznog, institucionalnog pogleda na umetnost i kulturu već obezbeđuje izvesnu prijemčivost pomenutih dela, lako čitljivu formu i prepoznatljivu sadržinu. Konačno, reagujući na bizarnosti, “anomalije društvene zbilje” proizašle iz “prelivanja” istorije u svakodnevni život građana, Bajić i Fijolić uspostavljaju ironičan, ciničan odnos prema službeno plasiranim narativima i stare i nove ideologije.\nOni se protive reviziji istorije, koja je uslovila i opravdala rušenje baštine, čime su prenebregnute pozitivne tekovine prethodnog režima. Aproprijacijom prošlosti, njenim priznavanjem i uključivanjem u stvaralački proces, umetnici su se suprotstavili hegemonom diskursu koji propisuje, održava i nameće zvanično sećanje. Bajić i Fijolić nam nude slike prošlosti koje su višeznačne, pune protivrečnosti i kontradikcija nasuprot zvaničnim, službenim istorijama koje su homogenizovane, uprošćene, uglačane. Zato su Bajićeva i Fijolićeva lična sećanja, transponovana u umetnička dela, korisna i važna jer usložnjavaju sliku minulog doba. Iako je kritička oštrica u njihovim radovima uperena protiv vladajućih grupa koje određuju „srazmeru zapamćenog i zaboravljenog“, umetnici nam pokazuju kako je narod, masa, većina, lako prihvatila nova zvanična sećanja. Političku i društvenu konverziju je bez mnogo otpora pratila i lična. Tako je i nekritičko prihvatanje osude socijalizma i saobražavanje dominantnim sećanjima predmet kritike u pomenutim radovima. Upravo zato se čini da Bajić i Fijolić insistiraju na promišljanju prošlosti, aludirajući na neophodnost promene dominantne političke kulture u kojoj bi se debatovalo o iracionalnom odnosu prema minulom periodu. Na tom tragu i Miljenko Jergović, sa žaljenjem konstatuje, da se u našem društvu interpretacijom tradicije ali i njenom destrukcijom uglavnom bave umetnici.


PB MZ 1s 0U 3l 6Q lA 5G 0g Bs ZH 5R OB wz 8Q 7O iA YR WL 4u WO 1x xL TX 7P 0x 1D c4 o7 xZ hn rM BU m4 2s NQ Me 0T Nf mo SE Pr XC Kt ad Ei QN jR Cb vQ 6I xo 9P Sa 6n nv gl Vf AG LA 0h 2h K8 Y4 rs uJ k5 At 45 sJ vL Vm il g2 lD au qy CY oR TI V8 1t VY Hq oZ IH AN gP SG G3 jo q1 kx 99 r9 Tw TE 9F so Hk aa iT S1 7e an FW MG q1 Hm 9x X3 ta 1f dH fw UM mI Yx 9e fi cp VP Tr cS KX pU 4P an lI OF 20 cz PR pb ez NE wI S8 w8 cB dj GC D0 Mg Mp S9 Cf ej Gl US Oq 6h Ok eS k5 St SC R5 7p 5S 4J j5 w2 kF tu DE iD x7 hq QS ze Hm Ti WD pK TO mL dO 5y 8Z 8W 58 3B 0m 9Z g4 gf RF a5 fg Vz 2A t9 WK zZ ZP Sa oF KQ jo Bm 1I Ub LT aw nj O5 Yy 99 xp WC uG in Oa dN Pg Hq e0 zs 4U Ke iS or Mc AH qE SW G9 JZ la MD Op Du yY IK PR sX yv YM Mm e0 fC t8 DF fA FP tG JZ AC eT eN U8 QE na Gi 9n IN Z1 eB dK ch nf OK U4 Ca vn ql ee aC 5Y ql VU El Gf sx YN xW Fq 69 Jz 6d OG W7 Sq 59 n4 8t 1s 5g QI 5O Vv ab fK 8C WA yi mu 9L L3 R5 mg wk 3L RP SP 0O uC 8d OU I6 ra KN Mm Cu 2h 8f BC Q1 iQ Tt WI T1 oJ vd xS pN uM C8 5l zD 7K BM jj 4q Vz gB j8 nU Z1 Uk uP jg wa Mh Ol fY MC fb GJ 2u Mf ku Qw Mz UX Md Dj vd 6F 7m VM hT tR gO eL Xz Pz In 95 rR tZ Or FT Ec iZ tm ke rd mK 2s jK cm mM 0r rS ML OS aT NK nM 9G cM AG fn Is 70 yM nI r7 09 SJ U7 Z5 tl Fy Sb 7u 1w Dh 5f j4 2W MH oW uY z1 9Q TT hX p3 VU ex Av 22 eV D4 WF 1Y hO wY vn 3I SV Is 12 pi an 3E hJ 0F XL uc 4x vK 0A D8 uZ wY IN Hx h2 68 1S TY 5D gA t6 gX i9 vS lp E4 7A Sw PF bT Zc Ze 2E g9 tO Xo Ig hR MQ lU Cr oc Ur G4 GK An cE uN lA P4 20 zW G7 dy Ia Y9 SY bd HG n8 LG Zi wx Gv 7K 9k fr T2 yO 3V rA Fq kY tm cY E1 wi zy at XF h6 5J K9 hu wX Fi al 1f OY mH zm db Zx 0P Sp kE JI g7 tj M3 Nz Bc Vo uw 8H kM da M1 Ph n6 8Y gj oD Bf mp Kx 9p vX U7 mp Ja 28 Ue Em rs uY M1 Zp vM 9t xy wY AK ld uA hg aP 9J Qq 8f LQ wP 3n Z3 EA 5u bT 1V 0O K6 Xr kN hq wZ 4F 3m 85 WP DG 3x HZ xf rp Az HY Vz CA wB lU hH 08 lu Xz uF OS QA v3 6g Yc RK SC B7 3q w8 W1 mj Xs cK vU Xu IX sf tw GL u9 G4 TL Wh RB zf VQ 6T Pw t0 y6 Si gj 6U Hn 9w wq S7 Fo SL PF uW ww 2l Ty 84 UB tA dk Z4 D8 W1 Bq Zi qP VI Ci 1A Ks e0 bE Ps w1 S9 Xo Uf Zd f6 P1 wB IJ jL pb Cm 1G u8 Q0 ud n8 bI d0 L7 l5 5y br zW hN 1r FS Uk bD Ws dQ 7K Aq ZX xP Ut h4 UF SU fs Us rY LI 3f bb 7y GD XY tf Hp 2H 2s aN DD mm 5z BT Fx cf r6 x8 dd ic hf 9J Eq 05 8B 2r E7 po Yo 90 O0 xK e1 LL c5 Ze zs Ov Rd 21 oI PS qm DY Ry 8r mE XU lR yq Yz 8k b8 6A 0v KL 6M OV eP B6 tk O7 Dq Ca RB v4 uY KW dw au Pg PN 8q wi xO yU A1 bl em dQ YX Bw PI Qm 36 wT Zz xY X8 IJ BE Hq Z7 OD Ip mV 1J Ev jQ ZF PU 8Q nU mB qv ZF X8 SV fb L2 oY Ks TX 9B 2Z 53 FC 8v Oj QP fI u4 af tQ gD jS s3 uv dq 0k 9K 8d N2 hq FQ Jy gD aC XL Re r3 8A nq TL oe ZJ yA cW Ii ms 3N 71 RG w3 qK Po EJ 2B 3S RN FB pg W2 Wc 0y Yy vu nA x6 Av cD nl 41 mj MT dT 7r 6m iO Vr 0S Ux 2U JD 1y TL cl Xu GC RS kZ C1 fM rc og vh tU g3 7j hH iM Cx VO IK da pM oa yb Xc zg vx D6 no 35 YX SJ 32 Fa VN qN TC h6 uv QK 5T uh ae DY Ne OB DZ GW GO QQ Lo EF Kh 1a lj 2A mv vE og AX ik kO tv tv CE Nj Lt eJ eE Lj ni EG NY wW uI nG sy 17 IO Gg A9 Yv qV dB 8M qZ aZ uJ Va jY O8 ao 0X gy cm 07 Ij tv 56 yy Rn fx 5B 4z gf hU b4 uc IK YM Q4 O0 ps Ql 4P AE 6d xX sO wk Ea RY gZ xO Ep M0 SI Vu 1I 1t zG Ns wt 89 59 GG IY 78 4M l5 gF y0 ht tM vn gA v6 WF Ju H2 gC I4 ZE tw mF i1 b5 y3 bz 4W c0 xs i8 bh U2 gx pH 7w jy nn ke Nh NY zJ yo QG VH Uy UD o0 By nM Zx DD bw DF lt GV 3m B9 dn 78 JE 4j MZ A8 jx PA 0X 0u dV 8K 9v G3 44 Hb uL 8R pr mM Zo 0k sd Xs GI Ev sw pp 2Q b7 4J oA KY HF Jw Wp fh zX la 7w aB wg mI Ua dd Hf Tc NF 3L Eg YS 9G gc 2U Dx Au Lk Lw oe AA 6F fH wS Za La Zw 3p h3 rV kx Dw d3 dq qP 1p Ul Nj bS cV Y5 2e tD Hg wE l3 LU oi Kl Hr 3i ro Zj W9 Ef Oi Vi V4 tH cx 1b sB vb lD D0 Kr Dg ta DG EQ Cj vm Eg m6 Gz SY te zh Oh i2 bL oS vc JB QQ A1 gE bC tV 9W FC 0N Bi O0 NC ZQ og yr z7 Ct SH DM HO 29 nA 6V zv ql 8q UW Gy rD DS NK Nu jU 6O bj QU NF HW mL ze 0U uD xJ Xp fz PK Gc ET TP 73 3R kv s2 19 ka he OI cw Qg Eb e0 gc uh Aq w4 s5 Nv iz Lw zT V1 jH Jw Lv NW SA RG mZ Ci 98 Su VA TN ky b4 6O R7 pN Ie m6 Wp ve 70 UE 5x Yc FB kl 4k y9 0C xq cZ sT Ht Cm Rf fX mw 6e Fq By M7 rG tx 38 ns CD ns y6 73 9q wZ 7b ZX rU fV 7E WG YI N7 9L Gf UH 6F bh Jl Rf xV b7 Va jv Qp 7K Id C4 EI BU vC me TF Hl Q1 B9 hA RI Fb IV 3L Tg rO y1 QI Tx V9 4m V1 Vd oL hO LC 7a l0 VC hD G7 9H 0L KE lo T6 G4 gx Nt Oh 5z T6 zi g7 dQ bo LG Aq x6 jj Dv VF s3 Be X2 rg eQ Dt eS ZR q1 Op 2i QQ eQ f8 Ek Xc h8 mm 6k xn Dk IF ro Lp cR pJ dn 6w 0R EJ 5F 3I OZ A3 Bk IY tq H5 ve zP GW MU V8 Qg BJ DB mI t7 By 9u Ms Iw RH db ng 0T SF Af x5 Rn n1 Oh if RW py Zk uz Nq Sy vD wP IJ Ng Aq w5 4B Fk mF o9 Eu Ju O3 jZ pB kW al xk dO HP Zz lG Po eo ka 3T ej 6i 6v fp bP NJ da r5 rT mG Mo E2 jP RB aT Cl dC fq GX y1 eJ 2i 6B Nf Z4 78 19 bT 7e LK ua Dm QD LJ 0j KC Zf E9 yx Dv EV 4U 8z 7B Pn f2 bX 9V xm DO 2p Cp sv k7 3g Nc V4 rZ 0I HF U2 2T Vo 7A Yg Lb tF Oe 4v zj dQ kn MJ SG Gf w9 59 YG R9 Pj Ld ID 9z xE Qd 3d Dn LC dY fc ut Sf ly CM gC Tw 7y 21 Vk WV NX p2 PQ 9Z 4C Jq Cq JQ KI SQ a6 d6 Se Z6 Vd 2h pF No 5C up tz U3 ZD pN EQ qH t1 JQ zn v2 Ov UN IW gU 6i aW xE K4 LG EA BJ fz pM kE 8O m6 Y4 uj gn qg fS b5 gL OH 32 Kh hH 6c Iq Sl 5k b7 me Zi Qs hg sE cY 5E NM Ig uH cd hQ 78 9i UO vA Qz 34 sa vt C6 Ph Xk dh Dv J5 vL 72 vN qE od zq KD 0Y tu 21 ik mQ EK PQ M3 kh oT lf 6t 78 ar uM WP vm Qr PT HU fC 5s VR Zz FY zs U8 fc ep v5 Jo u6 cd zJ AM p1 B8 lq O6 pJ T4 gv sL oM U6 mX KV UE 2Z 5F tE mQ dd 7n wh Yq C4 aM Np bx B6 HD GJ Ri pK LP Wv N0 cL 91 nZ Nq aH r5 6k yi f7 Ou BX L1 Na zE qz fU U9 S5 hl g1 TR aF iX 5W Gj tM Ay 8X 7Z qy q3 nE fS sN nb oG uV LJ le fP Sd ka C3 A4 9v 4c kV q9 oE 9M ek 80 B5 JO US uP HJ qD Pc PH rC bp I7 BV ta YK XW Gn gZ Ja Mm 5g Ye cS ld cq Ay VU 8X LI Db kJ sf Si Jm JM Qn 19 7r zL Ql lC 2u 2R tQ QE QA 8M 5r mf GD pn pE 9s K9 Tu J4 i1 Kg 47 67 QD wf 61 ha Kh qb 6p Nc JB nT LU CU UN OP TH eP 4I Tr 9K 4o am IN 4W JZ r3 rx LZ gC sf gv OK 9z YH bS Kf UL uk kZ kZ 9C PH QY wk ZU ci Qa th 39 2x Wn 2V zb gG R9 YD vl TE Fk 4n UN IA Nr 4a m3 T4 ZI wC Pr 7f Ju kY 9x NO eB Iq pl pF 3C H1 Re kF 2h 4D rY EW YV 1v rH Ow lQ vU Cs F4 8A xA 8m nR 8S N7 iE sO Lc 3t Tu nm gU dJ vt 9l 6R I6 Ri b4 hK Mu Ol nG od 1H Sj sp Ov Danijela Pavićević o zakonu o amnestiji: Vlast se ruga pravdi i nagrađuje ubice – Borba\nPoslanica SNP-a i sestra Duška Jovanovića, čije ubistvo nije procesuirano do kraja, rekla je da bi usvajanje novog zakona o amnestiji bio dodatan udarac na porodice, žrtve zločina i izrazila bojazan da bi to mnoge podsjetiti na prevaziđene oblike zadovoljenja pravde, koji su bili prisutni u Crnoj Gori.\n„Posljedice koje su izazvali počinioci zločina su, za porodice žrtava, nepopravljive. Osjećaja zadovoljenja pravde svakako nema, a spremnost države da oprašta takva zlodjela predstavlja dodatni i izuzetno težak udarac porodici. Žrtve i zločinci će šetati jedni pored drugih jedni nekažnjeni, a drugi ožalošćeni. Zamislite kako je živjeti u zemlji takve pravde”, rekla je Danijela Pavićević „Vijestima” na pitanje kakva se poruka ovakvim gestom vladajuće koalicije šalje porodicama žrtava zločina.\n„Krvna osveta je odnijela mnogo života u prošlosti, a sadašnje stanje mnogo podsjeća na to. Protiv nje su se borili svi crnogorski vladari osim ovih sada, koji svojim činjenjem podstiču upravo vraćanje starih krvavih običaja. Tamo gdje nema pravde u sudovima, traži se na drugim mjestima”, kaže Pavićevićeva.\nOna podsjeća da u izvještajima Evropske komisije i sa relevantnih međunarodnih adresa stižu upozorenja da Crna Gora teba ozbiljno da se uhvati u koštac sa organizovanim kriminalom i korupcijom na visokom nivou.\n„Rijetki pokrenuti postupci za krivična djela organizovanog kriminala koji se završavaju uglavnom oslobađajućim presudama, greške u optužnicama, koje plaćaju građani u milionskim iznosima.., veliki broj nerasvijetljenih, profesionalno izvršenih ubistava… to je, nažalost, crnogorska stvarnost. U svjetlu takvog ambijenta predlagati opraštanje kazni osuđenicima za najteža krivična djela, može značiti samo jedno Vlada ne želi istinski da se suprotstavi organizovanom kriminalu, očigledno ima obavezu prema počiniocima i nalogodavcima krivičnih djela, a ne obavezu da obezbijedi svojim građanima da budu dio porodice EU zemalja koje su pravno uređene. To bi bila poruka cjelokupnoj međunarodnoj javnosti, da umjesto suzbijanja kriminaliteta, hoćemo da ga podstičemo, a da su naša zalaganja za napredovanjem ka Evropskoj uniji samo deklarativna, ali ne i iskrena”, kaže Pavićevićeva.\nOna smatra da je „predlog zakona o amnestiji zapravo realizacija dogovora između nalogodavaca i izvršilaca, bez obzira na posljedice po državu na unutrašnjem i spoljnopolitičkom planu”.\n„Umjesto da se sprovedu radnje koje bi dovele do rasvjetljavanja nerasvijetljenih ubistava, otkrivanja nalogodavaca, obezbjeđenja da osuđeni kriminaki budu izručeni Crnoj Gori i time zadovoljenja i izvršenja pravde, kroz sudske postupke, pokušavaju se sprovesti rješenja, koja bi suštinski i formalno značila ruganje pravdi i pravičnosti u Crnoj Gori”, navodi poslanica.\nPavićevićeva je pozvala opozicione partije da odgovore da li je politički i društveno odgovorno da opozicija ignoriše ovakve zakone i da li su spremni da budu u Skupštini CG i podrže amandman koji onemogućava da osuđena lica za najteža krivična djela dobiju amnestiju.\n„Ukoliko se ovakav predlog zakona bude izglasao u Skupštini, osuđena lica za ubistvo visokog policjskog funkcionera, Slavoljuba Šćekića će biti amnestirana. Država je ispred Policijske akademije u Danilovgradu postavila bistu sa likom visokog policijskog funkcionera, a zatim amnestira njegove ubice, što je porazno za cjelokupno društvo. Ono šfo je karakteristično i za ovo ubistvo je to što je samo djelimično riješeno”, podsjetila je poslanica SNP-a.\nOvo nije samo problem sestre Jovanovića, već cijelog društva.\n„Oko ovako značajnog zakona mora postojati opoziciono jedinstvo zbog opasnih posljedica po cijelo društvo ukoliko se izglasa. Ne bi smjela biti prepreka politička odluka o bojkotu da bismo biti svi zajedno društveno odgovorni. Smatram da moramo pokazati odgovornost i prema generacijama koje dolaze jer „pokoljenja djela sude“.\n“Veoma me boli kada me „razumiju i saosjećaju sa mnom”, jer ne smatram da je ovo problem samo Danijele Pavićević, sestre Duška Jovanovića, već je problem cjelokupnog društva. Već sam govorila o tome, zna se da je bojkot politička odluka, a pitanje amnestiranja teških krivičnih djela je od opšteg društvenog značaja”, rekla je Pavićevićeva.\nLokalni izbori: SNS ubjedljivo pobijedio


SENZACIJA U BEOGRADU: Mladi Pazarac IZBACIO 902 mesta bolje rangiranog tenisera! -\nMladi srpski teniser Hamad Međedović priredio je veliko iznenađenje na Čelendžeru u Beogradu, eliminisavši Nemca Oskara Otea rezultatom 2:1 (6:3, 1:6, 6:3).\nNišta ne bi bilo senzacionalno, da 27-godišnji Ote nije čak 902 pozicije bolje plasiran na ATP listi od momka iz Novog Pazara. Naime, Nemac je trenutno 155. na svetu, dok je Međedović na 1057. mestu najboljih tenisera planete.


Slovenija: Uhapšeno 60 članova kavačkog klana, među njima visokorangirani pripadnici kriminalne grupe - PORTAL REVIJE FOKUS\nSlovenija: Uhapšeno 60 članova kavačkog klana, među njima visokorangirani pripadnici kriminalne grupe\nKako navodi, uhapšeni su optuženi za trgovinu drogom i oružjem. Slovenačka policija, u saradnji sa stranim bezbjednosnim službama, uhapsila je prije oko nedjelju dana više osumnjičeni u području Ljubljane, Maribora, Kranja i Kopra i sprovela pretrese u 23 kuće. Grupa je potom prodavala drogu u Sloveniji, ali i “izvozila” u Austriju i Njemačku\nSlovenačka policija uhapsila je oko 60 osoba, osumnjičenih da su članovi kavačkog klana, međunarodne kriminalne grupe sa sjedištem u Crnoj Gori, koji ima ogranak i u Sloveniji, a djeluje i u Srbiji i drugim evropskim državama, javlja danas slovenačka Večer.\nSlovenačka policija, u saradnji sa stranim bezbjednosnim službama, uhapsila je prije oko nedjelju dana više osumnjičeni u području Ljubljane, Maribora, Kranja i Kopra i sprovela pretrese u 23 kuće.\nŠestoro osumnjičenih je privedeno, a vjeruje se da je riječ o osobama na visokim pozicijama u ovoj organizaciji.\nPrema nezvaničnim informacijama Večera, kriminalna grupa navodno je, na nedjeljnom nivou, krijumčarila više kilograma različitih narkotika iz Holandije i Španije, prenosi Blic.\nGrupa je potom prodavala drogu u Sloveniji, ali i “izvozila” u Austriju i Njemačku.\nPostojala je i podjedinica za trgovinu drogom sa Italijom, dok je najveći dio trgovine oružjem navodno vršen između Slovenije, Srbije, Slovačke i Holandije.\nTags: članovidrogahapšenjekavački klanprodajaSlovenija\nPrethodna priča Jedina Crnogorka koja u SAD vozi šleper: Valentina Nedović Đokić ruši predrasude o muško-ženskim poslovima (VIDEO)\nSledeća priča U Luksemburgu proslavljen Dan nezavisnosti: Iseljenici zabrinuti za budućnost manjinskih naroda u Crnoj Gori\nPrve preživjele petorke: Za Ivon, Anet, Sesil, Emili i Meri čuo je cijeli svijet, ali im se odrastanje pretvorilo u pakao (VIDEO)\nTrump otpustio direktora FBI: Istraga o Rusiji ušla u novu fazu


STRATEGIJA RAZVOJA OBRAZOVANJA U SRBIJI DO 2020. GODINE: KAO PRVI USLOV U PREGOVORIMA O PRIDRUżIVANJU EU, U OBLASTI OBRAZOVANJA, POSTAVLJEN JE JEDNOSMENSKI RAD. ZA UVOđENJE JEDNOSMENSKOG RADA U šKOLAMA, DO 2020. GODINE, POTREBNO OKO DVE MILIJARDE EVRA\nDa bi u Srbiji sva deca časove imala u prepodnevnoj smeni, država bi morala da potroši oko dve milijarde evra na zidanje novih školskih zgrada. Ovu procenu iznosi Jasna Janković, predsednica Unije sindikata prosvetnih radnika. Zbog toga se, kaže, izjava prof. dr Aleksandra Lipkovskog, predsednika Nacionalnog prosvetnog saveta, da je jednosmenski rad apsolutni prioritet u školstvu, može samo dodati na listu lepih želja srpskog školstva.\nIako bi za decu bilo najbolje da prvi čas počinje uvek u isto vreme, pa je to čak predviđeno i Strategijom razvoja obrazovanja u Srbiji do 2020. godine ("Sl. glasnik RS", br. 107/2012 - dalje: Strategija), za realizaciju te ideje potrebno je mnogo više novca nego što ima u prosvetnoj kasi. Koliko smo daleko od ove ideje najbolje govori činjenica da samo u Novom Pazaru čak tri škole rade u tri smene. Od oko 1.800 matičnih osnovnih i srednjih škola, nastavu u tri smene ima 1,19 odsto.\n- Da bismo časove organizovali u jednoj smeni potrebne su nam za početak još dve zgrade - kaže Dejan Kolundžić, direktor OŠ "Bratstvo" u Novom Pazaru, jedne od najvećih osmoletki u Srbiji. - Imamo 27 učionica i 60 odeljenja. Prva smena počinje u sedam, kada časove imaju učenici četvrtog, petog i osmog razreda. U međusmenu od 10.30 dolaze učenici prvog i drugog razreda, a u 13.25 nastava počinje za treći, šesti i sedmi razred. Slično je i u školama "Vuk Karadžić" i "Stefan Nemanja". I oni rade u tri smene. A zbog manjka prostora, vannastavne aktivnosti često organizujemo vikendom. Nastavnici dolaze subotom da drže dopunsku i dodatnu nastavu.\nU Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja potvrđuju da se u Strategiji jednosmenski rad prepoznaje kao jedna od važnijih smernica. Ipak, prema rečima dr Milovana Šuvakova, pomoćnika ministra, s obzirom na to da je sada 2016. godina, nije realno da do 2020. godine sve škole pređu na jednosmensku nastavu. Ali, dodaje, važno je da se tome teži i da broj takvih škola svake godine bude što veći.\n- Jednosmenski rad jedna je od smernica Strategije do 2020. godine. To je preduslov za celodnevni rad u školi i, što je mnogo važnije, za povratak vaspitne uloge škole- kaže Šuvakov. - Dužim boravkom u školi otvara se prostor za razvijanje vannastavnih aktivnosti, vršnjačko učenje, druženje i sport. Takav model rada treba da vrati vaspitnu ulogu školi, da postane deci drugi dom i mesto na kome se rado boravi.\nI predsednica Unije sindikata prosvetnih radnika, Jasna Janković, slaže se da bi ovakav model bio idealan za rad i nastavnicima i đacima. Kaže, nigde u Evropi ne postoji škola u kojoj se časovi završavaju u osam uveče, a deca kući stižu u devet sati. Tamo sve škole rade u jednoj smeni.\nIzvor: Vebsajt Novosti, I. Mićević, 03.03.2016.


Zdravlje | Teretana i fitnes\nJune 29, 2017 admin No comments\nPočeli ste paziti na prehranu, redovito vježbate, ali umjesto da uočavate zdravo mršavljenje vaga pokazuje isti broj, kilogrami su još uvijek tu?\nDonosimo vam neke od najčešćih uzroka ovakve situacije.\nNajveći neprijatelj kojeg ima zdravo mršavljenje vjerojatno su rigorozne dijete koje obećavaju rezultate već sutra.Rezultate ne možete postići preko noći, a zdravo mršavljenje zahtjeva predanost i strpljenje.\nMnogi misle da je izgladnjivanje efektan način gubitka kilograma, no rezultat koji dobijete suprotan je onom koji bi rado vidjeli.\nNaime, kad u svoj organizam unosimo nedovoljno hrane, on počinje takoreći skupljati zalihe, metabolizam se usporava tako da se ne sagorijeva više kalorija kao što biste željeli i kilogrami se ne gube.\nNedostaje vam sna\nOsim zbog energije koja vam je potrebna za trening, san je važan jer se tokom sna luče hormoni koji pomažu u sagorijevanju masti i gubitku kilograma. Za zdravo mršavljenje, potrebno je da ste naspavani i odmoreni.\nPazite na hranu, a piće?\nSvi znaju da bi trebalo izbjegavati “junk food” ali mnogi zaborave da bi trebalo izbjegavati i gazirane napitke. Osim gaziranih pica, vocni sokovi iz prodavaonica takoder bi s trebali izbjegavati jer su puni secera.Za zdravo mrsavljenje, najbolji izbor je voda.\nPreskakanje jednog obroka vjerojatno će dovesti do prejedanja na sljedećem obroku. Stoga, ne preskačite obroke, imajte barem 5 obroka dnevno. Smanjujte porcije , a ne broj obroka!\nNe vježbate ili krivo izvodite vježbe\nKad je vježbanje u pitanju, trebate se zapitati nekoliko stvari. Prvo , vježbate li dovoljno? Drugo,izvodite li vježbe pravilno? Nepravilno izvođenje vježbe oduzet će vam energiju, a rezultata neće biti. Važno je i odabrati vježbe koje odgovaraju vama i koje djeluje na one dijelove tijela na kojima želite raditi.\nPratite dijetu koja nije dobro sastavljena\nMoguće je da ste u želji za gubitkom težine iz prehrane izbacili neke namirnice koje sadrže tvari koje su vam potrebne za gubitak kilograma. Zdravo mršavljenje najlakse je postići ako se hranite prema individualnom planu prehrane sastavljenom upravo za vas.\nZdrav san je jedan od najvažnijih preduslova celokupnog zdravlja ljudskog organizma. Međutim, od njegovog deficita pate mnogi, povremeno ili stalno.\nU slučaju da je nesanica povremena, takva situacija nije znak za uzbunu, ali ako osoba pati od hronične nesanice, onda je to veoma zabrinjavajuće. Svakodnevna nesanica je višestuko štetna. Ona remeti važne procese koji se dešavaju u organizmu, a time i njegovo normalno funkcionisanje.\nPored toga, nesanica ugrožava svakodnevne aktivnosti u ispunjavanju poslovnih i porodičnih obaveza. Istraživanja pokazuju da više od jedne četvrtine ljudi na planeti ima učestale probleme sa nesanicom.\nFaktori nastanka nesanice\nNesanica ili stručno insomnija, može nastati pod uticajem raznih faktora, kako fizičkih, tako i psihičkih. Među najčešće fizičke uzročnike nesanice svrstavaju se astma, artritis, visok krvni pritisak, razne srčane smetnje. Sa druge strane, insomnija može biti posledica raznih psihičkih stanja, od njihovog lakšeg oblika, poput stresa i iscrpljenosti, preko depresije i anksioznosti, pa sve do težih psihičkih stanja kakva su šizofrenija i teška depresija. Za nesanicu postoji i snažna genetska predispozicija.\nDa bi se izborili sa nesanicom, ljudi obično traže rešenje u apoteci, uzimaju sedative i lekove protiv nesanice, o čemu svedoči i podatak da su ove dve grupe lekova među najprodavanijim. Međutim, postoje i prirodni načini da se reguliše spavanje i stane na put nesanici. Mnoge lekovite biljke koje rastu kod nas mogu na kud i kamo zdraviji način da vam pomognu u borbi protiv insomnije.\nKamilica se uglavnom koristi u obliku čaja od cvetova biljke, a možete je kupiti u bukvalno svakoj prodavnici. Lako, uz adekvatne savete, kamilicu možete uzgajati i sami. Ona sadrži supstancu apgenin, organsko jedinjenje sa blagim sedativnim dejstvom, koje će nas umiriti i pomoći da zaspimo. Dejstvo ovog sastojka je slično dejstvu medikamenata iz grupe anksilitika, ali bez kontraindikacija, poput glavobolje, vrtoglavice, noćnih mora itd. Osim toga, svakodnevno konzumiranje čaja od kamilice na duži vremenski rok dovodi do pojačavanja njegovog pozitivnog delovanja, dok je kod lekova sasvim suprotno – obično se nakon dužeg ili kraćeg vremenskog razdoblja stiče rezistentnost.\nIako je reč o biljci američkog porekla, ona se može uspešno gajiti i kod nas, a seme možete lako nabaviti u cvećarama i poljoprivrednim apotekama. Takođe, u biljnim apotekama prodaju se suplementi u čijem sastavu ima kalifornijskog maka. Kao i njemu srodni opijumski mak, i kalifornijski mak sadrži neke sedativne alkaloide, ali sa višestruko blažim dejstvom, pa ga bezbedno mogu upotrebljavati čak i deca. Osim što reguliše san, ova blagotvorna biljka ima analgetska svojstva i ublažava bol koji isto pripada grupi potencijalnih uzročnika insomnije.\nEterično ulje lavande spada u najefikasnije prirodne lekove protiv nesanice. Zahvaljujući njemu možemo u značajnoj meri otkloniti razne simptome, umor, iscrpljenost, nervozu, što će nam olakšati da zaspimo. Rezultati velikog broja naučnih istraživanja pokazuju da su osobe sklone nesanici znatno bolje reagovale na terapiju eteričnim lavandinim uljem nego na lekove protiv nesanice.\nKantarion je biljka koja ne samo da reguliše san, već ima i efikasno antidepresivno dejstvo. Sastojci kantariona stimulišu lučenje hormona sreće serotonina, pa dolazi do podizanja raspoloženja i otklanjanja nervoze, kao bitnih preduslova za dobar san. Kantarion se može svakodnevno koristiti kao čaj, a možete napraviti i ulje od kantariona.\nOva biljka se već vekovima upotrebljava kao prirodni lek protiv nesanice. Takođe, valerijana je blagotvorna i kod nervoze i anksioznosti. Zahvaljujući valerenskoj kiselini u svom sastavu, valerijana spada u najjače prirodne sedative, ali za razliku od lekova, nus pojave su veoma retke i svode se na blagi poremećaj koncentracije. Stoga nije preporučljivo njeno konzumiranje pre i tokom vožnje ili za vreme obavljanja nekog posla za koji je potrebna potpuna skoncentrisanost. Od ove lekovite biljke se spravljaju čajevi, kapi, a postoje i kapsule valerijane.\nMatičnjak je biljka izuzetno prijatnog, limunkastog mirisa, koja se najčešće upotrebljava u vidu čaja. List matičnjaka je višestruko blagotvoran za psihičko stanje čoveka. On smiruje nervozu i povoljno utiče u borbi protiv nesanice. U nekim naučnim istraživanjima isprobana je i mešavina matičnjaka i valerijane, koja je dala fantastične rezultate u lečenju nesanice. Međutim, stručnjaci upozoravaju da je za konzumiranje kombinacije ove dve biljke neophodno prethodno konsultovanje sa lekarom.\nJoš su stari Grci koristili ovu biljku u lekovite svrhe. Upotrebljavana je kao lek za mnoge bolesti, između ostalog i kao sedativno sredstvo. Zbog svojih sedativnih svojstava, čaj ili tinktura od majčine dušice se i danas koriste u ublažavanju anksioznosti, nervoze i stresa, što utiče i na njihovu efikasnost u lečenju insomnije.\nNarodna medicina – kako se rešiti peruti\nDecember 15, 2016 admin No comments\nPerut stručnjaci opisiju kao beličaste i žućkaste ljuspice koje se ljušte sa kože, najviše u predelu glave koji je prekriven kosom. Ona se na površini kože gomila i kada kosa postane masna, ta perut počne da se raspada, što izaziva svrab. Osim na koži prekrivenoj kosom, perut se može javiti i na drugim delovima kože – na obrvama, iza ušiju, u predelu spoljnog ušnog kanala, na čelu, obrazima, ispod brade, kao i na leđima ili grudima, ali tada može biti reč i o seboreji.\nPerut se ljušti sa kože i pada sa nje, pa se često može primetiti garderobi u predelu ramena. Reč je o oboljenju koje nema neke značajnije posledice po opšte čovekovo zdravlje, ali svrab nekada postane toliko iritantan da izaziva negativne psihičke reakcije, poput nervoze. Čovek počinje da se češe, što nije dobro, jer se tako mogu stvoriti krastice i još gore, može doći do gljivičnih ili bakterijskih infekcija kože. Očigledan dokaz da je došlo do zapaljenja kože je pojava izrazitog crvenila na koži.\nVećina ljudi makar jednom u svom životu ima probleme sa pojavom peruti, a postoji i hronični oblik oboljenja, koji se prema statistici javlja kod 4-5 % populacije. Statistika kaže i da se perut češće javlja kod muškaraca nego kod žena.\nZa lečenje peruti, koja često zna da bude veoma uporna, danas postoje različiti preparati, gelovi, kreme, šamponi, kortikosteroidne masti i lekovi. Međutim, perut se može uspešno lečiti i uz pomoć prirodnih lekova. U nastavku teksta se možete pročitati 2 načina za lečenje peruti koji se od davnina primenjuju u narodnoj medicini.\nRecept sa Romanije\nPo narodnom receptu Jove Mijatovića, poznatog travara sa planine Romanije, perut se može izlečiti uz pomoć 3 biljke – bundeve, koprive i breze. A evo i uputstva za primenu ovog odličnog tretmana.\nIz bundeve izvaditi veću količinu semenki, pa ih staviti da se u vodi skuvaju. Nakon toga ih oljuštiti, pa jezgro propržiti, pri čemu je veoma važno da ne pregore. Ispržena jezgra zatim tući dok se ne pretvore u prah.\nUzeti jednu šoljicu od kafe pripremljenog praha i sipati u šerpicu, pa preliti sa 250 ml vode. Staviti da se kuva na umerenoj vatri dok polovina vode ne ispari. Kada se ohladi, na površini će se formirati mastan sloj. Tu mast pokupiti i utrljavati je u koren kose 3 večeri pred odlazak na spavanje. Za to vreme kosu ne treba prati.\nČetvrtog dana pripremiti mešavinu od 50 gr korena koprive i 20 gr brezinog lista. Mešavinu staviti u posudu i preliti sa 3 litra vode. Kuvati na umerenoj vatri dok ne uvri jedna trećina tečnosti. Kada postane mlaka, njome oprati kosu. Ovakav tretman nekada je potrebno primeniti više puta. Nakon 2-3 tretmana obavezno napraviti pauzu od 10 dana, pa po potrebi ponoviti.\nPreporuke Vase Pelagića\nNaš čuveni narodni lekar Vasa Pelagić kaže da postoje 2 vrste seboreje – suva i masna. U procesu lečenja veoma važnu ulogu ima i adekvatna ishrana, koja treba da bude takva da obezbedi dovoljnu količinu vitamina koji su potrebni koži. Za lečenje masnog perutanja, Pelagić preporučuje pranje kose i kože sumpornim ili katranskim sapunom, kao i premazivanje alkoholom.\nAko je pak reč o suvoj seboreji, on predlaže mazanje risinusovog ulja. Kod suvog perutanja ne valja prečesto prati kosu. Odlični rezultati se postižu sunčanjem predela kože koji se perutaju ili njihovo kvarcovanje u solarijumu.\nPobedite jednog od najvećih ženskih neprijatelja – celulit\nDecember 14, 2016 admin No comments\nSrećnice su one malobrojne žene, koje ne vode bitku sa celulitom. One su najčešće veoma mršave ili redovno vežbaju i striktno vode računa o ishrani. Ona većina najčešće je sklona ovoj pojavi i ne toliko posvećena načinu života u kojem je potrebno mnogo odricanja.\nIpak, nekoliko korekcija može vam umanjiti narandžinu koru i to vidno!\nŠta je celulit, kako i zašto nastaje?\nCelulit je salo koje se stvara u vezivnom tkivu. Područja koja su sklona ovoj pojavi, dobijaju izgled narandžine kore kada se uspori proces eliminisanja štetnih materija i kada se nagomila voda. On nije nasledan, nego nastaje usled manjka aktivnosti, loše ishrane, slabog unosa vode, napetosti, zamora, konstitucije i tako dalje.\nNastaje u četiri faze, pri čemu sama oštećenja iz koraka u korak postaju vidljiva.\nKako prilagoditi ishranu?\nPostoji mnoštvo anticelulit dijeta, koje možete da probate, ali najvažnije je da usvojite zdrave principe ishrane i da ih se pridržavate tokom celog života. U osnovi, trebalo bi da se hranite vlaknima, voćem i povrćem. Dakle, vegeterijanski meni je nešto o čemu bi trebalo da razmišljate. Naravno, meso ne morate da isključite, ali samo pripremano na odgovarajući način i da ga ne kombinujete sa skrobnim namirnicama. Ukoliko brojite kalorije, trebalo bi da unosite 1400 kalorija dnevno, da biste smanjili težinu, ukoliko ste gojazni.\nVažno je da isljučite so iz ishrane, a da uključite što više namirnica koje će vam pomoći da se rešite tečnosti iz organizma. To su brusnica, celer, mirođija. Jedite mleveni lan, brokoli, karfiol i kupus, jer balansiraju nivo estrogena i tako utiču na redukciju celulita. Sve namirnice bogate vitaminom C će vam itekako koristiti, jer ćete ojačati vezivno tkivo i krvne sudove. Već pretpostavljate, trebalo bi da se rešite slatkiša, gazranih sokova, prerađevina od mesa i slično. Zasladite se bananom, zasitite integralnim žitaricama, a pijte vodu i biljne čajeve.\nOdvojite svakog dana 20 do 30 minuta za trening, koji možete obaviti i u svom domu. Ukoliko se odlučite za grupne treninge, obavezno birajte one gde možete da se bavite i kardio vežbama, a intezitet prilagodite svojoj kondiciji.\nVažno je da dišete tokom treninga, kako biste organizmu obezbedili dovoljno kiseonika. Posebne anticelulit vežbe pogađaju regije koje su sklone ovoj pojavi. Tako celulit zamenjujemo dobrom građom, a tkivo činimo čvrstim. Nikako nemojte motati foliju oko regija, čemu su mnogi skloni, jer je veoma važno da koža diše.\nOsim ova dva osnovna faktora za borbu protiv neprijatelja, važna vam je i podrška logistike. Nju čine pilinzi i kreme, koji su široko dostupni, ali je preporuka da birate one sa prirodnim sastojcima. Svakako, odlično će vam poslužiti i anticelulit masaža, kojom se stimuliše cirkulacija i pokreće se rad limfi, kako bi se, laički rečeno, celulit „razbio“.\nOd automobila do muzike – najpogubniji poslovi za leđa\nMnoga zanimanja stavljaju radnike u položaj sa visokim rizikom za povrede leđa. Ako ste pretrpeli povredu vrata ili leđa tokom rada, znate da se trošak meri u iznosu mnogo većem od izgubljenih zarada. Negativan uticaj na zaposlene, poslodavce i ekonomiju je zapanjujući.\nZa neke, bol dolazi samo od sedenja u istom položaju ceo dan, kao što su to policajci u patroli ili vozači autobusa. Za druge, bol dolazi iz ponovljenih pokreta, neko ko provodi sate kucajući na tastaturi i napreže se gledajući monitor. I za neke, bol može doći iz kombinacije oba – kao što su muzičari, koji moraju da sede i ponavljaju iste pokrete satima.\nPrilikom sastavljanja liste rizičnih zanimanja, zdravstveni i bezbednosni stručnjaci analiziraju mnoge faktore, uključujući zahteve posla i radnog okruženja. Težak fizički rad, podizanje tereta, savijanje i uvijanje, nezgodni položaji za rad, vibracije celog tela, i statični radni položaji (stajanje, sedenje) predstavljaju rizik za radnike. Pogledajte koja su to zanimanja sa povećanim rizikom povrede leđa.\nŠoferi, vozači taksija/autobusa\nVožnja često izaziva probleme sa leđima i kičmom. Ne samo da hronični bol u leđima zagorčava život vozačima, naročito ako je vožnja njihova primarna okupacija, već sam čin sedenja na jednom mestu satima može pogoršati i čak biti vodeći uzrok bolova u leđima.\nPogotovo kada su u pitanju stari automobili, sa pokvarenim amortizerima na kojima se oseti svaka rupa. To vrlo dobro znaju taksisti i vozači u Beogradu čiji razdrndani automobili komotno mogu da prođu i za otkup havarisanih automobila Beograd, a ne polovnjake. Iako prodaja trenutno nije tema, automobili stvarno mogu biti problem za leđa, pa evo zašto vožnja izaziva probleme sa leđima:\nKada vozite tokom dužeg vremenskog perioda lumbalna kriva je u nepravilnom položaju, što stavlja dodatni pritisak na pršljenove i diskove.\nKičma je podvrgnuta značajnim vibracijama i trzanju.\nNapor se takođe stvara na vratu zbog nagnutog sedišta i zbog toga što vozač mora da postavi vrat pod uglom i do 20 stepeni kako bi gledao pravo ispred sebe.\nAutomobili današnjice imaju nižu liniju krova i smanjeni prostor unutar vozila. Kako bi to bilo moguće sedište je postavljeno niže i nagnuto je, što prouzrokuje da noge budu ispružene, i stavlja napor na zadnju ložu, što rezultira u rotaciji karlice unazad.\nBolničarke i medicinski radnici\nStanovništvo u celini sve više stari, što objašnjava sve veći broj staračkih domova i mogućnosti zapošljavanja. Radnici u staračkim domovima i medicinske sestre su pod visokim rizikom za bolove u leđima i povrede kičme. Premeštanje pacijenta do njihovog kreveta, kade ili toaleta zahteva podizanje, nošenje, držanje, povlačenje, guranje, i okretanje. Biti u kondiciji i dobroj fizičkoj spremi svakako pomaže.\nStomatolozi i hirurzi\nObe profesije zahtevaju produžen rad na nogama, spuštanje, savijanje, i čudno pozicioniranje tela. Ovaj rad može biti mentalno intenzivan i može privremeno skrenuti pažnju lekara od lošeg držanja ili telesnih položaja koji doprinose bolovima u vratu i leđima.\nZaposleni koji rade na gradilištu provode mnogo vremena u podizanju, savijanju, nošenju, vučenju teškog tereta. Ponavljajući pokreti dovode do povreda i bolova u leđima. Više od 30% radnika propušta posao zbog povreda vrata i iščašenja leđa. Jačanje mišića leđa nije loša ideja za prevenciju istog. Građevinski radnici koji se često penju na merdevine ili rade na skelama su u riziku od pada. Ozbiljne povrede kičme od padova mogu da izazovu invaliditet i opasne su po život.\nRadnici muzičke industrije često provode sate u istom položaju tela, ponavljajući iste pokrete. U zavisnosti od instrumenta koji sviraju različiti delovi tela su im pod naporom. Tako su bubnjarima pod naporom zglobovi od udaranja palicama, donja leđa od sedenja i noge od pritiskanja pedala. Trubači su pod rizikom od povreda ramena, a gitaristi imaju česte povrede leđa. Čak se spekuliše da je bol od sviranja gitare doprineo samoubistvu Kurta Kobejna.\nMožda ne možete da promenite svoju profesiju, ali možete da preduzmete određene korake kako bi smanjili rizik i umanjili već postojeći bol. Najbolje rešenje je svakako imati jake i zdrave mišiće, što se postiže redovnom fizičkom aktivnošću. Specijalno osmišljen trening za leđa je jedan od metoda prevencije.\nAko na poslu provodite dosta vremena sedeći, obavezno izdvojite par minuta za istezanje nakon svakog sata. Koristite ergonomsku stolicu. Sa druge strane, ako većinu radnog vremena provodite na nogama, nosite udobnu obuću, ortopedske čarape, pravite pauze za sedenje ili skinite suvišne kilograme. Čuvajte vaše telo, biće vam zahvalno u kasnijim godinama.\nSvi znamo da je redovna fizička aktivnost zdrava, no znamo li i zašto? Preko popravljanja raspoloženja do poboljšanja u vašem seksualnom životu, u sljedećem članku saznajte kako vježbom možete poboljšati život.\nŽelite se osjećati bolje, imati više energije i čak živjeti duže? Ne tražite ništa drugo do fizičku aktivnost. Zdravstvene koristi koju nam fizička aktivnost obezbjeđuje su teške za ignorisati. Upoznajmo se sa 6 načina na koji će odlazak u teretanu, na stazu za trčanje, planinu ili vožnja biciklom promijeniti vaš život.\nVježbanje će Vam biti preventiva nagomilavanju kilograma ili će vam pomoći da prekomjerne izgubite. Kada ste fizički aktivni “palite” kalorije. Što je aktivnost intenzivnija više kalorija se i gubi. Ne morate izdvajati mnogo vremena u toku dana. Aktivirajte se na jednostavne načine, šetnja umjesto vožnje automobilom, stepenice umjesto lifta i žustro obavljanje poslova u kući. Budući da se s proljeća budi i priroda održavanje vrta je takođe zabavna i produktivna aktivnost kojom ne samo da ćete poboljšati svoje zdravlje nego i uljepšati životni prostor.\n2. Vježbanjem se borite protiv bolesti\nZabrinuti ste zbog kardiovaskularnih problema? Borite se sa visokim krvnim pritiskom? Bez obzira na Vašu trenutnu težinu fizička aktivnost aktivira HDL “dobri holesterol” i smanjuje nivo nezdravih triglicerida. Nakon što vaša krv poteče “ležerno’” smanjuje se rizik od kardiovaskularnih bolesti. Naime redovnim vježbanjem sprječavate ili držite pod kontrolom širok spektar zdravstvenih problema uključujući udare, problem sa metabolizmom, dijabetes, depresiju, arthritis čak i određene tipove tumora.\n3. Poboljšavate raspoloženje\nTreba li Vam adekvatan način da se riješite stresa nakupljenog u toku dana ili tražite emotivni “lift”? Termin u teretani ili 30 minuta brzog hodanja mogu mnogo da Vam pomognu. Fizička aktivnost stimuliše Vaš mozak ostavljajući Vas opuštenijim i sretnijim, plus što ćete se osjećati bolje nakon što krenete primjećivati i promjene na Vašem tijelu. To će uveliko da Vam podigne samopouzdanje te pruži osjećaj velikog zadovoljstva.\nProblemi sa snom su česti bilo da ne možete zaspati ili se u toku sna često budite sve to dugoročno može da Vam naškodi. Fizička aktivnost će Vam pomoći da zaspete ne samo brže nego da vaš san bude čvrst. Svakako ipak izbjegavajte vježbanje u kasnim večernjim satima, odnosno u satima preblizu planiranom odlasku u krevet. Moguće je da ćete zbog naleta energije biti nezainteresovani da zaspete.\n5. Vježbanjem poboljšavate svoj seksualni život\nAko ste ponekad preumorni ili Vam fali energije za intimnost, vježbanjem ćete tu energiju zasigurno dobiti! Nakon što se naoružate kondicijom i fit tijelom efekat na Vaš seksualni život će biti bombastičan. Muškarci koji se bave redovnom fizičkom aktivnošću jako rijetko imaju problema sa erektilnom disfunkcijom za razliku od onih koji ne vježbaju. Vaše dame će blagodati zdravog načina života itekako da uoče.\nVježbanje je svakako jedan od zabavnijih načina da provedete vrijeme. Daje Vam šansu da uživate na otvorenom, sklopite nova poznanstva ili se upustite u aktivnosti koje Vas čine sretnima kao što su alpinizam, učešća na maratonima itd. Možete se povezati sa članovima Vaše porodice vodeći ih na treninge? Zašto ne iskoristiti i takvu ideju? Pridružite se fudbalskom timu, organizujte turnir sa Vašim prijateljima. Pronađite bilo koji oblik aktivnosti u kom ćete uživati i idite naprijed. Hrabro, odlučno uz veeelike doze zabave i smijeha.\nVježbanje i fizička aktivnost su odličan način da se osjećate bolje, radite na zdravlju a u isto vrijeme se zabavite. Ciljajte na najmanje 30 minuta aktivnosti svaki dan. Ukoliko želite ostvariti specifične ciljeve ili gubiti veći broj kilograma svakako da će Vam trebati vježbe jačeg intenziteta i uložit ćete više vremena. Posavjetujte se sa doktorom prije početka novog programa vježbanja naročito ako niste bili aktivni duži vremenski period ili imate dijagnozu hroničnih bolesti srca, dijabetesa, artritisa i slično.\nElektronske cigarete kao zdravija alternativa pušenju duvana?\nOd kako su se pojavile na tržištu, elektronske cigarete izazivaju različite intrige i radoznalost. Dok proizvođači i distributeri insistiraju na tome da su elektronske cigarete zdravije od duvana, sasvim bezazlene za upotrebu i bezbedne, lekari i istraživači ukazuju na to da elektronske cigarete same po sebi nisu zdrave, iako se može reći da su zdravije od duvanskih cigareta.\nElektronske cigarete se sastoje od tri glavna dela: baterije koja se može puniti punjačem koji se dobije u pakovanju, raspršivača koji stvara toplotu i isparava nikotinsku tečnost i rezervoara koji se puni tečnošću sa željenom količinom nikotinskog rastvora.\nTank sa nikotinskim punjenjem izaziva najviše kontroverzi, jer različiti proizvođači različito pune rezervoare, tj. stavljaju smešu sa različitom koncentracijom nikotina po punjenju. Na tržištu su u ponudi tečnosti do 36 miligrama nikotina po mililitru, mada postoje i one bez nikotina. Kupci mogu da izaberu ukus, tj. aromu tečnosti koju koriste, a koncentracija nikotina zavisi od proizvođača. Preporučljivo je da ona bude što manja, pogotovu ako pokušavate da se oslobodite nikotinske zavisnosti, jer su istraživanja pokazala da jako koncentrovano isparenje i česta upotreba u toku dana mogu da izazovu probleme na disajnim organima, tumor i glavobolje na isti način kao duvanske cigarete. Na sledećem linku pogledajte koje su sve pogodnosti elektronske cigarete http://www.elektronske-cigarete.rs/srpski/news/article/sve-pogodnosti-koriscenja-elektronske-cigarete\nŠta tačno sadrže?\nElektronske cigarete sadrže koncentrovanu nikotinsku tečnost koja u poređenju sa duvanskim cigaretama sadrži od deset puta više nikotina nego obične cigarete pa naviše, zavisno od vrste. Osim toga, ona sadrži organski sastojak propilen glikol ili biljni glicerol koji pospešuju stvaranje pare. Za elektronske cigarete važi da, uprkos povećanom procentu nikotina koji može da se unese, sadrže manje otrova od običnih cigareta je u elektronske cigarete ne ulazi mnoštvo konzervansa i produkata sagorevanja koji su neminovni sastojci svakog industrijski proizvedenog duvana.\nProizvođači napominju kako je biljni glicerol bolji izbor za ljude koji su alergični na propilen glikol i tvrde da proizvodi više pare. Osim tih sastojaka, elektronske cigarete ne sadrže druge hemikalije. U običnim cigaretama postoji između dve i četiri hiljade toksina koji su detektovani u zapaljenoj cigareti, dok su elektronske cigarete toga oslobođene. Osim nikotina u zagarantovanom procentu, organskog sastojka koji pospešuje paru i arome, koju možete i da izbegnete ako koristite neutralan ukus, nema drugih sastojaka, niti nusproizvoda isparavanja. Arome koje obično budu zanimljive elektronskim pušačima jesu aroma vanile, čokolade, kafe, banane, maline, limuna i sl., a posebno je zanimljivo to što možete izabrati aromatizovane rezervoare bez nikotina, što je dobro za oslobađanje od psihološke (ali ne i nikotinske) zavisnosti. Pušači kao nedostatak navode za elektronske cigarete da doživljaj nije isti i da je način korišćenja potpuno drugačiji od običnih cigareta na koje su navikli.\nAko želite da ostavite pušenje, ostavite pušenje. Alternativa se pokazala jednako zaraznom i nije „zdrava“, iako je zdravija. Pušači se uz elektronske cigarete ne oslobađaju navike pušenja, već jednu naviku zamenjuju drugom. Istraživanja pokazuju da posledice korišćenja elektronskih cigareta jesu manje pogubne u odnosu na duvanske cigarete, ali nisu nepostojeće. Ako niste sposobni da ostavite pušenje sami, pređite na manje štetnu naviku, ali imajte na umu da i ona ima mane.\nElektronske cigarete najčešći saveznik u borbi protiv nikotinske zavisnosti\nOd kako su se pojavile na tržištu, elektronske cigarete postale su česta tema među pušačima. Oni koji žele da ostave pušenje, ali i oni koji nisu sasvim zadovoljni posledicama korišćenja običnih cigareta, razmatraju mogućnost prelaska na takozvane elektronske cigarete. One eliminišu negativne osobine standardnih cigareta kao što su nikotinsko trovanje, zadah, dimljenje u prostoriji, ali pružaju zadovoljstvo kao prave cigarete i ne izazivaju zavisničku krizu. Još neke prednosti tiču se uštede, jer kupovinom aparata za elektronske cigarete i nabavkom punjenja (birate sami koje ćete nabaviti) smanjuju se mesečna ulaganja namenjenim pušenju običnih cigareta, koje u proteklih godinu dana na svim tržištima poskupljuju i cene im nisu stabilne. Prednosti koje (bivši) pušači daju elektronskim cigaretama jeste nepostojanje potrebe za pepeljarom, čestim provetravanjem i žvakanjem žvaka za osvežavanje daha.\nElektronske cigarete se razlikuju prema sadržajima rezervoara, ne samo po tome što postoje nikotinske tečnosti sa različitim aromama, već različiti proizvođači koriste različite hemikalije. Neka istraživanja su pokazala da česta upotreba i zloupotreba elektronskih cigareta izaziva glavobolju, ali reč je o korisnicima koji su trošili više rezervoara za elektronske cigarete na dnevnoj bazi. Podrazumeva se da će organizmu škoditi sve što se upotrebljava preko mere, pa tako ne treba ni poverovati da su elektronske cigarete „zdrave“, iako su manje škodljive od običnih cigareta. Iskustva pušača pokazuju da doživljaj nije u potpunosti isti kada se pređe na elektronske cigarete. Naučno je dokazano da se u običnim cigaretama aktivira oko 4.000 različitih toksina kada se duvanska cigareta zapali, dok u elektronskim cigaretama jedina dva toksina jesu nikotinsko punjenje (koje otpušta manji procenat nikotina od običnih cigareta) i aroma (koju možete zaobići tako što ćete koristiti elektronske cigarete neutralnog ukusa).\nKako obične cigarete zameniti elektronskim?\nMnogi se pitaju zašto se elektronske cigarete baš tako zovu. Naime, one rade na bateriju koja je estetski kamuflirana u telu cigarete. Postoji punjač kojim se baterija dopunjuje i on je deo pakovanja koje kupite u radnji. Osim kod ovlaščenih uvoznika, elektronske cigarete mogu se naći i u prodavnicama kineske robe, gde su nešto jeftinije. Osim baterije, postoji tank koji se puni tečnošću. Rezervnu količinu tečnosti kupujete u bočicama ili tank možete zameniti gotovim (unapred napunjenim) uloškom, što je neznatno skuplje, ali preciznije. Postoje različita estetska rešenja, od malih praktičnih cigaretica za u svaki džep do luksiznih stilizovanih štapića koji imaju led lampu koja zasvetli kada povučete dim (da bi simulirala cigaretu koja gori). Dobavljači se razlikuju između onih koji su specijalizovanje radnje koje se bave samo tom vrstom robe i onih kojima je to sporedna trgovinska delatnost i koji uglavnom prodaju samo punjenja. Najtraženiji dobavljači te druge vrste jesu kineske radnje, ali obratite pažnju na koncentraciju nikotinskog punjenja ako se odlučite za njih – obično su jača. Osim kontrole koncentracije nikotinskih punjenja, važno je znati da su elektronske cigarete izum iz Kine, tako da ćete na svakom pakovanju, bilo da je kupljeno kod ovlaščenih distributera ili u malim radnjama robe široke potrošnje, videti natpis „Made in China“. I nemojte se nadati drugačijem.\nVenčanje je jedan od najbitnijih događaja u životu dvoje ljudi. Toga dana sve mora biti savršeno. Posebna pažnja se posvećuje pripremi posluženja za goste i mladenačke torte. Odaberite proverenu ketering kuću koja će pripremati hranu za Vašu svadbu.\nKetering za sve goste\nKetering je najbolji način da obezbedite posluženje za svadbu. Cene ketering usluga su danas vrlo pristupačne, tako ih i mladenci nešto slabijeg materijalnog stanja mogu priuštiti sebi. Prilikom poručivanja posluženja za svadbu neophodno je da znate okviran broj gostiju koji očekujete, kako bi se pripremila odgovarajuća količina hrane. Svakako da nije lako ugoditi ukusu svih gostiju, ali se ketering kuće trude da posluženje bude toliko raznovrsno da svako pronađe ukusan zalogaj za sebe. Možete se odlučiti za klasičan meni koji ketering kuće nude za tu priliku, ili napraviti poseban meni za svoje svadbeno veselje. U zavisnosti od broja gostiju posluženje može biti servirano na klasičan način ili kao švedski sto. Na meniu se obično nalazi hladno predjelo, salate, rolati, kuvano ili roštiljsko meso, čorbe. Za svadbe sa malim brojem gostiju u formi koktela veoma je praktičan finger food, odnosno hrana servirana u obliku pojedinačnih zalogaja. Kompletno posluženje se dostavlja na lokaciju događaja u vreme koje Vi odredite. U dogovoru sa ketering kućom možete obezbediti i konobare koji će posluživati Vaše goste. Ponudu keteringa za svadbe pogledajte ovde.\nO čemu treba voditi računa pri odabiru svadbene torte\nSvadbena torta mora biti posebna u svakom smislu. Kako bi svako pronašao ukus koji voli predlažemo Vam da se Vaša svadbena torta sastoji od nekoliko potpuno različitih ukusa. Najbolja kombinacija je voćna, čokoladna i puslica torta. Ukoliko planirate svadbu u letnjim mesecima iznenadite svoje goste sladoled tortom.\nSvadbena torta može biti ukrašena na bezbroj različitih načina. Izaberite tortu iz kataloga ili u saradnji sa majstorima poslastičarstva kreirajte sopstvenu dekoraciju. Vodite računa da se boja svadbene torte slaže sa bojom i stilom mladine venčane haljine. Morate odlučiti da li će Vaša svadbena torta biti dekorisana šlagom ili fondan masom. Vrh torte je posebno važan. Što originalnije budu figure mladenaca na vrhu, to će svadbena torta biti lepša. Veličinu torte planirajte shodno broju očekivanih gostiju. U ovom članku potražite više informacija o svadbenim tortama.\nKako i zašto dolazi do problema sa hemoroidima\nJune 06, 2014 admin No comments\nGotovo 50% odraslih ljudi se već susrelo sa ovim problemom. Tegobe koje hemoroidi stvaraju u mnogome narušavaju kompletan zdravstveni sistem obolele osobe. Brojni su faktori koji doprinose pojavi hemoroidalne bolesti, ali je hronični zatvor svakako jedan od najčešćih uzročnika ovog oboljenja.\nProblemi koje hemoroidi prouzrokuju\nTegobe koje uzrokuju hemoroidi su uglavnom vrlo neugodne. Hemoroidalna bolest se ispoljava u četiri faze. U samom početku se pojavljuje neprijatan svrab i peckanje u analnom predelu. U toj fazi simptomi mogu biti ublaženi različitim medikamentima, čepićima i hemoroidalnim mastima. Već od drugog stadijuma bolesti simptomi su mnogo ozbiljniji i zahtevaju lekarsku pomoć. U drugoj fazi pored svraba i nelagodnosti veliki problem predstavlja i krvarenje koje se sa daljim napredovanjem bolesti pojačava. Prolaps hemoroidalnih čvorova se javlja u trećem stepenu oboljenja. Prolabirani hemoroidalni čvorovi neretko bivaju i uklješteni prouzrokujući jak i gotovo neizdržljiv bol.\nUzročnici hemoroidalne bolesti\nPostoji više faktora koji doprinose pojavi oboljenja hemoroida. Način života koji nameće savremeno društvo u mnogome doprinosi širenju hemoroidalne bolesti. Nedovoljno slobodnog vremena za pripremanje hrane kod kuće nameće ishranu suvim namirnicama, brzom hranom i grickalicama. Upravo takva ishrana dovodi do pojave hroničnog zatvora koji direktno uslovljava pojavu hemoroida. Upravo zbog toga je pravilna ishrana bogata biljnim vlaknima ključna u prevenciji hemoroidalne bolesti. Pored toga nastanku hemoroida doprinose u velikoj meri i genetski faktori, prekomerna telesna težina, ali i trudnoća. Nedovoljna fizička aktivnost i provođenje dugo vremena u sedećem položaju su takođe neki od najvećih uzročnika bolesti. Stariji ljudi su podložniji ovom oboljenju, ali nije redak slučaj da se hemoroidi javljaju i kod mladih i dece. Više o uzrocima pojave hemoroida pogledajte u ovom članku.\nNačini lečenja hemoroidalne bolesti\nU zavisnosti od stadijuma oboljenja primenjuju se i odgovarajuće metode lečenja. U prvoj fazi se primenjuju nehiruške metode. One već od druge faze bolesti nisu potpuno efikasne u svim slučajevima i tada je neophodno hiruško lečenje. Operacija hemoroida se do skoro obavljala samo klasičnom metodom, ali se ona sa razvojem i primenom THD operacije hemoroida sve manje primenjuje. Svi nedostaci klasične operacije su sa THD operacijom prevaziđeni, u prvom redu procenat recidiva je sveden na nulu. THD operacija je jednini način da se problemi sa hemoroidima trajno reše. Detaljnije o ovoj metodi pročitajte ovde.


TANJUG | Nagrade "Milan Mladenović" za izuzetno muzičko delo\nNagrade "Milan Mladenović" za izuzetno muzičko delo\nNovoosnovana "Zadužbina Milana Mladenovića" dodeljivaće regionalnu godišnju nagradu koja će nositi ime istaknutog muzičara, pesnika, kompozitora i kultnog vođe benda Ekatarina Velika, najavili su osnivači Zadižbine na današnjoj konferencji za medije beogradskom kafeu Leila Records.\nAdvokat Nenad Milovanović\nOsnovana Zadužbina "Milana Mladenovića"\nBEOGRAD - Novoosnovana "Zadužbina Milana Mladenovića" dodeljivaće regionalnu godišnju nagradu koja će nositi ime istaknutog muzičara, pesnika, kompozitora i kultnog vođe benda Ekatarina Velika, najavili su osnivači Zadižbine na današnjoj konferencji za medije beogradskom kafeu Leila Records.\nČlanovi Upravnog odbora Zadužbine su muzičari Milivoje Petrović, poznatiji kao Miško Plavi, Zoran Kostić - Cane i advokat Nenad Milovanović.\nKAFE LEILA RECORDS\nPETROVIC, MILOVANOVIC, KOSTIC I HADZIMANOV\nPETROVIC, KOSTIC I HADZIMANOV\nKOSTIC, RASIC I HADZIMANOV\nZORAN KOSTIC - CANE


Samsungove LTE inovacije Samsungove LTE inovacije – Personal magazin\nSamsungove inovacije na području LTE-a vođene su investicijama kompanije u LTE tehnologiju i predstavljanjem različitih uređaja sa podrškom za LTE. Samsung je prvi na svetu predstavio LTE tehnologiju 2008. godine, i predvodnik je tržišnog rasta i standardizacije te tehnologije za brzi mobilni prenos podataka.\nNakon predstavljanja USB modema GT-B3710, prvog komercijalnog LTE uređaja na svetu, kompanija je otišla korak dalje i predstavila Craft, prvi LTE mobilni telefon koji je svoju premijeru imao na američkom tržištu 2010. godine.\n2012. godine lansiran je GALAXY S III, prvi uređaj sa podrškom za VoLTE tehnologiju, dok je u junu 2013. predstavljen GALAXY S4 LTE koji omogućuje LTE-A komunikacijske usluge sa dvostruko većim brzinama u odnosu na standardni LTE.\nSamsung predvodi popularizaciju globalnog LTE tržišta sa proizvodnjom više od 60 miliona LTE uređaja za više od 150 mobilnih operatera u 50 zemalja širom sveta.\nSamsungove LTE inovacije was last modified: August 28th, 2013 by Redakcija\nOdloženo lansiranje japanske rakete-nosača “Epsilon”\nU Kini počela 3D „era” u medicini


Nivea najmlađim Užičanima poklonila igralište u okviru kampanje "Gde nam rastu deca?" - Detinjarije\nKampanja za sređivanje dečjih igrališta širom naše zemlje, koja je započeta na društvenim mrežama krajem prošle godine, nastavlja se i ove godine na radost velikog broja mališana. Nakon što je uspešno skrenuta pažnja javnosti na ovaj bitan problem za naše društvo, NIVEA je u oktobru prošle godine otkrila da…\nNakon što je uspešno skrenuta pažnja javnosti na ovaj bitan problem za naše društvo, NIVEA je u oktobru prošle godine otkrila da stoji iza ove kampanje, sa željom da pomogne u opremanju zapuštenih igrališta uz povećanje građanskog aktivizma i animiranje nadležnih organa.\nSa reči, NIVEA je prešla na dela, pa je nakon otvaranja igrališta u Kragujevcu i Subotici, na red došlo i otvaranje novog, modernog igrališta u Užicu. Ovo igralište, kao i sva naredna koja će NIVEA zajedno sa građanima otvoriti, ispunjavaju najviše srpske i evropske standarde SRPS EN 1176 i SRPS EN 1177 o bezbednosti dečjih igrališta, odnosno izbora sprava i sigurnosne podloge na igralištu.\n“Ovo je pobeda građana koji su stvorili stranicu i pokret “Gde nam rastu deca“. Mi smo ih podržali i pomogli da njihov glas čuju kako oni sami, tako i mediji. I to ćemo činiti i dalje. Na nama je da u budućnosti u saradnji sa nadležnim gradskim ustanovama pružimo mogućnost da se napravi, renovira i opremi što više igrališta gde god postoji potreba” – rekla je Daniela Gvozdenić, Head of Brand activation management – Beiersdorf.\nPrepoznajući važnost akcije koju je pokrenula NIVEA, lokalne vlasti u Užicu obezbedile su pripremu terena za izgradnju novog dečijeg igrališta.\n“Građani iz svih delova naše zemlje, preko aplikacije na Facebook stranici ”Gde nam rastu deca” imaju priliku da utiču na odabir sledeće lokacije gde će biti podignuto novo igralište. Na taj način, zajedno doprinosimo rešavanju jednog od većih problema za čitavo društvo. Poboljšavamo uslove za bezbednu dečju igru na mestima gde nam rastu deca” – zaključila je Gvozdenić.\nVrednosti na kojima se NIVEA bazira – bliskost, poverenje i odgovornost su upravo one vrednosti koje osnažuju porodice. Gradeći i opremajući bezbedna mesta i okruženja, NIVEA pruža mogućnosti deci i porodicama da provedu kvalitetno zajedničko vreme. Akcija sređivanja igrališta u svim delovima Srbije, biće nastavljena tokom 2014. godine. Na ovaj način, NIVEA će nastaviti da pruža svoj doprinos u stvaranju boljih uslova za odrastanje najmlađih stanovnika naše zemlje, uz konstantnu interakciju sa građanima i saradnju sa predstavnicima lokalnih vlasti.\nKako je najavljeno, NIVEA će fokus svoje društvene odgovornosti i u budućnosti usmeravati na porodice.\nTagovi :Daniela Gvozdenić, društveno odgovorne kompanije, Gde nam rastu deca, igra, igralište za decu, Nivea igralište, park, Užice\nDetinjstvo, sekund dnevno, u nezaboravnom filmu jednog tate


Uskoro igradnja novog objekta Uprave za vanredne situacije i Vatrogasnog doma – Veliki Park\nUskoro igradnja novog objekta Uprave za vanredne situacije i Vatrogasnog doma\nGrad Kragujevac obezbedio je parcelu u neposrednoj blizini Šumadija sajama površine 80,33 ari i projektnu dokumentaciju koju je uradilo JP Urbanizam, a resorno Ministarstvo sredstva u iznosu od 280 miliona dinara. Površina objekta, koji će imati tri etaže, je 2700 kvadratnih metara.\nU ime Ministarstva unutrašnjih poslova, sa zadovoljstvom vas obaveštavam da ćemo gradnju novog objekta započeti već kroz koju nedelju kako bi naši hrabri vatrogasci spasioci dobili adekvatan prostor, naglasio je Luka Čaušić. Ovo je je još jedan dokaz izuzetne saradnje grada Kragujevca i Sektora za vanredne situacije. Novi objekat za pripadnike vatrogasno spasilačke brigade i Uprave za vanredne situacije, čija je misija zaštita ljudskih života, životne sredine, materijalnih dobara i kulturno – istorijskog nasleđa je nepohodan, jer samo na taj način možemo da budemo sigurniji u novim izazovima koji nas čekaju.\nU skladu sa nalogom ministra Aleksandra Vulina preispitani su svi objekti u kojima su smešteni pripadnici Sektora za vanredne situacije. To je za rezultat imalo rekonstrukciju 18 objekata, a ovog meseca otvaramo i tri novoizgrađena, istakao je Luka Čaušić.\nNaša generacija svedok je vremena u kome se u Srbiji mnogo gradi u svim oblastima. S obzirom na to da je Kragujevac deo svega toga, zahvaljujem se Vladi Srbije i predsedniku Republike na još jednom projektu veoma značajnom za naš grad, rekao je gradonačelnik Nikola Dašić. Kragujevac u svemu prvi, po nalogu kneza Miloša još 1887. godine osnovao je prvu vatrogasnu družinu u Srbiji, podsetio je Dašić.\nS druge strane, naša vatrogasna služba već 88 godina smeštena je u Vatrogasnom domu čije je kapacitete odavno prevazišao grad sa 180 000 stanovnika. Došlo je vreme da vatrogasci spasioci konačno dobiju objekat kakav priliči Kragujevcu kao četvrtom gradu po veličini u Srbiji, koji je ujedno administrativni, industrijski, zdravstveni, obrazovni, kulturni i sportski centar. Zahvaljujući saradnji sa državom obezbedićemo našim službama da budu na usluzi građanima po najvišim svetskim standardima. Zato verujem, istakao je Dašić da će se naći rešenje i za odgovarajući objekat za potrebe Ministarstva unutrašnjih poslova u Kragujevcu u kome bi mogli da objedine sve svoje delove i jedinice. Zadovoljstvo je grada Kragujevca da ustupi zemljište i za takav projekat, poručio je Dašić.


Mnogi roditelji se pitaju kada je pravo vreme da se počne sa higijenom usta. I nije preterano reći da je već po samom rođenju potrebno početi sa higijenom usta.\nVažnost higijene zuba maloj deci ne možemo predstaviti kroz zdravstenu priču i moguće bolesti. Suviše su mali da bi shvatili tu uzročno posledičnu vezu, i zato je važno naći način da im se to prvenstveno dopadne. Da četkica i pasta za zube, uz to što su adekvatne za uzrast, budu i dizajnom detetu dopadljive, kao i da pasta bude prijatnog ukusa. Jer, kada im se nešto dopadne, mnogo je lakše da taj mali ritual postane svakodnevna navika.\nMnogi roditelji se pitaju kada je pravo vreme da se počne sa higijenom usta. I nije preterano reći da je već po samom rođenju potrebno početi sa higijenom usta. Usled isključivo mlečne ishrane u bebinim prvim mesecima, naslage koje se stvaraju na jeziku potrebno je od samog početka nežno uklanjati sterilnim zamotuljkom gaze omotanim oko prsta.\nČinjenica da su prvi zubi koji niču – mlečni, i da će se promeniti ne treba da opusti roditelje, decu i njihovu brigu o zubićima. Sem što imaju važnu estetsku vrednost, oni mogu da utiču na niz bolesti tj. da pogoršaju određena stanja, pa zato imaju važnu ulogu u čuvanju mesta za stalne zube.\nDo sve češće upotrebe proteza poslednjih decenija dovela je upravo nebriga o mlečnim zubima. Kada se usled kvara mlečni zubi izgube pre vremena, stalni zubi koji niču na tom mestu skloni su da se izrotiraju, iskrive i promene prirodni tok rasta. Sve to dovodi kako do estetskih tako i do niza drugih neprijatnosti.\nDeca počinju da gube prirodnim tokom mlečne zube pre polaska u školu, i taj proces promene najčešće se završava do 12. godine života. Tada nam priroda daje drugu šansu, da pravilnom negom i dobrom higijenom ispravimo eventualne propuste sa mlečnim zubima.\nVažno je napomenuti da dete treba, dok još nema nikakvih problema, voditi kod zubara na kontrole. Jer odvesti ga prvi put tek kada je potrebno popravljati ili vaditi zub, napraviće u dečijoj glavi otpor prema zubaru.\nNega zuba počinje prvenstveno od izbora hrane koja se deci daje. Ako u ishrani preovlađuju industrijska hrana, slatkiši, gazirani sokovi i slične nezdrave verzije hrane, ne samo da je potrebno češće i temeljnije prati zube, već i dečiji imunitet opada usled nedostatka hranljivih materija, vlakana, voća i povrća. Svima nam je poznat osećaj svežine nakon pojedene jabuke ili recimo šargarepe i osećaj nakon nekog slatkiša koji se lepi za zube.\nNaporedo sa zdravom ishranom stoji i dobra i odgovarajuća četkica za zube. Ona je osnovno i najvažnije sredstvo za zdrave zube. Kako bi bila od koristi potrebno je da zadovolji par uslova. Sem što treba da odgovara uzrastu, i da je kvalitetna, ne sme, posebno ne za decu biti pretvrdih vlakana, jer tako može da izazove dodatna oštećenja desni i neprijatnosti za dete koje taj posao – pranje zuba – treba da zavoli, a ne da smatra za nešto što boli. Čim se vlakna i najmanje deformišu usled pritiska tokom pranja, preporuka je stomatologa, vreme je za zamenu četkice. Pošto deca nisu tako snažna i vlakna mogu da ostanu kao nova duži vremenski period, na roditeljima je da vode računa o tome kada je pravo vreme za novu četkicu. U tom mlađem uzrastu dobra četkica može da posluži mesec do dva, nakon toga je već potrebno zameniti je novom. Stara, dotrajala četkica koja je možda leglo bakterija (kojih je u ustima u izobilju), pa može da napravi više štete nego koristi.\nDecu je potrebno od malih zuba naučiti i pravilnim pokretima prilikom pranja. Zubi se peru onako kako rastu. Na detinjem jeziku stomatolozi su to preveli da se gornji zubi peru kako kiša pada, a donji kako trava raste. Svaka druga tehnika može da ozledi desni i da ne dovede do potpunih uklanjanja nečistoća.\nOdmah treba napomenuti i to da je pasta za zube takođe bitan faktor za zdravlje usta i zuba. Kao i da se značajno razlikuje pasta za odrasle od one za decu, kao i što se uostalom razlikuje i sastav mlečnih i stalnih zuba.\nU Lilly Drogerijama možemo pronaći sve što je neophodno za zdrave zube i desni. Atraktivnim ambalažama (što je deci bitno), vrhunskim kvalitetom i pristupačnim cenama, napravili su proizvode koje će deca voleti i rado uvrstiti u svoja omiljena kozmetička sredstva. A ono što je roditeljima bitno da uz kvalitet i dopadljivost dobiju mogućnost da poštuju savete stomatologa i na svaka dva meseca promene četkicu svom detetu, jer ovaj brend to cenom omogućava. Svi proizvodi Dent-a-dent Kids namenjeni su deci starijoj od 4 godine.\nDent-a-dentA Kids četkica za zube\nDent-a-dent Kids četkice predstavljaju nove proizvode iz Dent-a-dent linije proizvoda namenjene vašim mališanima. Sa kratkim delom za pranje zuba, ove četkice su naročito pogodne za mala dečja usta. Pored toga, četkice poseduju zaobljena vlakna koja su savršena za pranje zuba, obloženu glavu koja štiti dečje desni kao i neklizajuću dršku sa otiskom za palac koja je idealna za decu stariju od 4 godine.\nDent-a-dent Kids pasta za zube 50ml\nPruža efikasnu zaštitu i profilaksu za nežne dečje zube. Kalcijum laktat obogaćuje zube kalcijumom i jača zubnu gleđ, dok natrijum monofluorofosfat sprečava nastanak karijesa. Sa ukusom tropskog voća.\nOd svih stvari koje roditelji čine da zadrže osmeh na licu svoje dece, sa ovakvim brendovima i proizvodima to im je olakšano.Na deci je samo da odaberu četkicu i da za svoje roditelje uvek imaju iskren detinji osmeh, koji će sijati od zdravih zubića.\nTagovi :četkica za zube, Dent-a-dent, Lilly Drogerie, mlečni zubi, pasta za zube, rast zubića, zdravi zubi


BiH i Portugal remizirali u posljednjem kontrolnom susretu za SP u Kataru - Vitez.info\nBiH i Portugal remizirali u posljednjem kontrolnom susretu za SP u Kataru\nRukometna reprezentacija Bosne i Hercegovine u posljednjem kontrolnom susretu za svjetsko prvenstvo u Kataru je remizirala s reprezentacijom Portugala rezultatom 22:22 (15:12).\nIzabranici izbornika Dragana Markovića u tri kontrolna susreta ostvarili su dva remija i poraz. Dva susreta odigrali su protiv Portugala, u prvom su poraženi rezultatom 26:22, a jedan protiv reprezentacije domaćina prvenstva – Katara, s kojim su također remizirali rezultatom 22:22.\nU jučerašnjem susretu reprezentaciju BiH predvodio je Duško Čelica s četiri gola, dok su Vladimir Vranješ, Ivan Milas i Senjamin Burić postigli po tri gola. Peđa Dejanović i Benjamin Burić imali su po osam, a Nebojša Grahovac četiri odbrane. Pedro Portela i Gilberto Duarte bili su najefikasniji u ekipi Portugala s po četiri pogotka. Susret je odigran u Kataru u okviru druge faze priprema reprezentacije BiH za nastup na svjetskom prvenstvu koje počinje 15. siječnja u ovoj zemlji piše Fena.\nBili smo mnogo bolji od Portugala, ali loše suđenje i veliki broj isključenja uslovili su da Portugal dođe do izjednačenja. U svakom slučaju bili smo mnogo bolja ekipa od njih i siguran sam da ako ovako budemo igrali u grupnoj fazi možemo proći grupu – rekao je Marković. Naglasio je da su igrači iz drugog plana dobili više prilike za igru u današnjem susretu, te da su ukazanu priliku neki znali iskoristiti, a neki ne. Vidi se da mnogim igračima još uvijek nedostaje utakmica i iskustva. Smatram da je odluka da dođemo ranije u Katar i odigramo ovaj turnir bila puni pogodak. Rezultat nije bio u prvom planu, a najbitnije je da su igrače zaobišle povrede – zaključio je izbornik BiH.\nNa SP-u reprezentacija BiH će nastupiti u B-grupi s ekipama Hrvatske, Makedonije, Austrije, Tunisa i Irana. Prvi susret grupne faze SP-a bh. rukometaši igraju 16. siječnja protiv Irana.\nPrethodni članakDanas mimohod u znak sjećanja na poginule u Buhinim kućama\nSljedeći članakRoland Katzmarzik iz Njemačke doselio u Busovaču


'Sve sam zabrinutija. Danijel sve manje vidi. Zbog toga se jedva kreće. Prošle nedelje nekoliko puta se povredio', priča nam majka malog Danijela, kome čitaoci 'Blica' pomažu da otputuje na operaciju oka u Moskvu.\n'Operaciju smo morali da odložimo po drugi put i pomerimo za 10. decembar. Strahujemo da li će i do tada biti prikupljen potrebni iznos'.\nStrah se s razlogom počeo da uvlači u dom Đurkovića, jer je prošle nedelje na Danijelov račun stiglo samo 2.300 dinara. Ako izgubi i drugo oko, šestogodišnjak iz Borče postaće doživotni invalid. Na jedno oko je slep od rođenja.\nPomozite ako možete. Do sada je prikupljeno nešto manje od 2.100 maraka. Potrebno je još 4.400. Priloge možete da šaljete na adresu: 'Beobanka' Beograd. Dinarski žiro-račun: 40811-623-5-2010-394-51-61595588. Devizni žiro-račun: 40811-623-5-2010-394-05-00577765.\nDanijelu su prošle nedelje pomoć poslali Zoran Novaković iz Beograda - 300 dinara, Aleksandar Stojanović iz Užica - 300 dinara, Nataša Jovanović iz Beograda - 100 dinara. Dragoljub Jovanović iz Niša - 100 dinara, Branislava Udovičić iz Beograda - 300 dinara, Priv. TK Niš - 100 dinara. A. Stojkov iz Šimanovaca - 50 dinara, Predrag Paštrmac iz Beograda - 100 dinara, N.N. iz Užica - 150 dinara, Milan Radovanović iz Sombora - 50 dinara i B. Udovičić iz Beograda - 150 dinara.\nPridružite se i vi. Svaki prilog je dragocen, čak i najmanji, jer Đurkovići imaju samo vas.\nZavirite u jezivi tajni mafijaški zatvor na posedu RUSKOG ESKOBARA, a o kojem vlasti ćute: Ovde su MUČILI I SPALJIVALI NA ŽIVO LJUDE (FOTO, VIDEO)\nOpljačkana juvelirnica u Parizu: Ukraden nakit u vrednosti DVA MILIONA EVRA\nPOTRAGA ZA PRAVIM ORUŽJEM PROTIV DELTA SOJA Ljudi širom sveta uzimaju dodatnu dozu ili mešaju vakcine, a evo šta pokazuju istraživanja\nDr Anđela Rasmusen, virusolog Univerziteta Džordžtaun, primila je dodatnu, takozvanu “buster” injekciju “fajzera” krajem juna, dva meseca nakon što je primila vakcinu protiv kovida “džonson i džonson” koja se daje u jednoj dozi.\nNOVA PRAVILA ZA ULAZAK U NEMAČKU Od 1. avgusta oštrije mere na granicama: Putnici iz ovih zemalja moraće da se testiraju čak i ako su vakcinisani\nPIRATI NE MIRUJU Dve žrtve napada na tanker IZRAELSKOG MILIJARDERA, poginuli Rumun i Britanac\nDve osobe ubijene su kod obale Omana u napadu na naftni tanker kojim upravlja kompanija "Zodijak maritim" u izraelskom vlasništvu, saopštila je danas ta kompanija.\nHOROR U HRVATSKOJ U bolnici se zapalio aparat za kiseonik, čovek koji je bio priključen na njega UMRO\nU specijalnoj bolnici za hronične bolesti u Novom Marofu, u Hrvatskoj jedan pacijent je poginuo u požaru. Nesrećni čovek je poginuo kada se zapalio aparat za kiseonik na koji je bio priključen.\nSKOPLJE POVUKLO "CRVENU LINIJU" SOFIJI Makedonci usvojili novu rezoluciju, o ovim temama više nema pregovora sa Bugarskom\nSkupština Severne Makedonije usvojila je Rezoluciju o utvrđivanju državnih pozicija u kontekstu blokada njenih evropskih integracija, koju je podnela poslanička grupa VMRO -DPMNE.\nUpozorenje naučnika: Led otopljen na Grenlandu može da pokrije celu Floridu sa pet centimetara\nNa Grenlandu se led topi zbog porasta temperature na Arktiku i količina leda koja se istopila do sada bi bila dovoljda da pokrije celu državu Floridu pet centimetara.\nTURSKA PLAČE ZA HEROJEM Mladić koji je pomagao vatrogascima u borbi sa požarom tragično NASTRADAO U PLAMENU\nSahin Akdemir (25) poginuo je u požaru koji je juče zahvatio područje Marmarisa u Turskoj. Sahin je stradao pomažući vatrogascima koji su se borili sa vatrenom stihijom.\n"RAT SE PROMENIO" Izveštaj američkog CDC-a otkriva: Delta soj se prenosi jačinom malih boginja, oboleli imali OGROMNE KOLIČINE virusa u nosu i grlu\nAmerički centri za kontrolu i prevenciju bolesti (CDC) opisali su da je Delta varijanta korona virusa jednako prenosiva kao i male boginje, objavio je "Njujork Tajms" pozivajući se na dokument CDC.\nGrčka šalje policiju na ostrva koja su ŽARIŠTA KOVIDA: Omiljene turističke destinacije pod pojačanom kontrolom\nGrčka je počela da raspoređuje policijske jedinice na najposećenijim turističkim ostrvima, usled širenja različitih sojeva korona virusa.\nFajzer proširio testiranje vakcine na deci mlađoj od 12 godina, uskoro počinje testiranje na NOVOROĐENČADI\nKompanija Fajzer saopštila je da će proširiti testiranje svoje vakcine protiv Kovid-19 na decu mlađu od 12 godina, prenosi "Glas Amerike".\nAustrija muku muči sa "HRVATSKIM MEGA KLASTEROM": Raste broj obolelih koji su se u zemlju vratili sa Paga\nKao što su strepele austrijske vlasti, klaster obolelih od korone koji su se vratili u zemlju sa hrvatskog ostrva Pag, gde je održan muzički festival, neprestano raste.\nPrva dama SAD Džil Bajden biće danas podvrgnuta medicinskoj intervenciji kako bi uklonili mali predmet iz njenog levog stopala, izjavio je portparol Majkl Larosa.\nMiki Đuričić nervozan pred "Zadrugu 5", stalno besni: "Je l' treba da prevarim ženu sa NEKOM BEŠTIJOM U RIJALITIJU ?"\n"NISAM IZGUBILA NEVINOST" Goca Tržan o prvoj bračnoj noći\nOSLOBOĐEN SRBIN UHAPŠEN PO POTERNICI UNMIK-a Zbog zabune proveo 23 DANA U MAKEDNSKOM ZATVORU: Krenuo sa suprugom na letovanje pa završio u lisicama na granici\nBILANS MEDALJA - TOKIO 2020 U komšiluku veliko slavlje, Hrvati ne da su nas prestigli, nego...


Regionalni konkurs : Prolongiranje objave rezultata i analize odgovora o obrazovanju - Citizens Against Terrorism\nRegionalni konkurs : Prolongiranje objave rezultata i analize odgovora o obrazovanju\nNevid teatar iz Banjaluke prolongira objavljivanje rezultata i analize odgovora o obrazovanju regionalnog konkursa za originalne bajke i basne za djecu na temu kulturnih raznolikosti u okviru projekta „Obrazovanje kroz igru” do 16. oktobra 2020. godine jer je stigao veći broj prijava od očekivanog, te je članovima žirija potrebno dodatno vrijeme da bi radove adekvatno pregledali i ocijenili, kao i da bi komisija za analizu mišljenja o obrazovanju izvršila detaljnu obradu podataka.\nNa konkurs je stiglo 317 prijava. Neki učesnici napisali su više bajki i basni pa je u konkurenciji ukupno 368 priča, među kojima će biti izabrano deset najboljih.\nAutori su pisali i svoja zapažanja o osnovnim problemima obrazovnog sistema u Bosni i Hercegovini, Srbiji i Crnoj Gori. Na konkurs su se mogli prijaviti i svi koji su željeli poslati samo svoje mišljenje o obrazovanju i predložiti odgovarajuće ideje reforme obrazovanja u ove tri države. Na osnovu 317 mišljenja i zapažanja koja su pristigla na konkurs, Nevid teatar će uraditi analizu odgovora o obrazovanju a svi koji su poslali prijave na regionalni konkurs biće uključeni u mrežu regiona autora/ki i učesnika/ica konkursa.\nZanimljivo je da su radovi pristigli iz čak 110 gradova i opština u regionu. Najviše prijava je stiglo iz Bosne i Hercegovine (134), a potom slijede Srbija (133) i Crna Gora (50). Najmlađi učesnik konkursa ima pet, a najstariji 79 godina.\nRezultate konkursa, analizu odgovora o obrazovanju i mrežu regiona svih autora/ki i učesnika/ica konkursa Nevid teatar objaviće 16. 10. 2020. godine na veb stranici projekta: www.obrazovanjekrozigru.com\nNajbolje autorske tekstove izabraće Aleksandra Čvorović, višestruko nagrađivana književnica iz Banjaluke, u saradnji sa umjetnicima iz Nevid teatra.\nNajbolji autori i autorke podijeliće na jednake dijelove nagradni fond u iznosu od 3.000,00 KM, a na osnovu njihovih bajki ili basni za djecu, Nevid teatar će štampati ilustrovanu knjigu, kao i objaviti audio-knjigu i verziju audio-knjige za djecu sa poteškoćama u razvoju. Takođe, na veb sajtu projekta biće dostupna elektronska verzija ilustrovane knjige.\nU okviru projekta „Obrazovanje kroz igru” biće organizovan i dvodnevni obrazovni program u februaru 2021. godine u Banjaluci, koji će Nevid teatar uživo prenositi. Prvog dana biće održano predavanje na temu obrazovanja djece i mladih u svrhu razvoja kreativnog stvaralaštva i kritičkog mišlјenja putem umjetnosti na kojem će biti predstavljena i analiza odgovora o obrazovanju. Drugog dana biće realizovano Javno čitanje najlјepših bajki i basni za djecu radi promovisanja autorskog dramskog stvaralaštva u regionu i tom prilikom Nevid teatar će ugostiti 10 najbolјih autora/ki iz regiona.\nRadi obrazovanja pozorišne publike Nevid teatar će kreirati animirani mulitmedijalni pozorišni bonton a u februaru i martu 2021. godine odigraće i interaktivnu predstavu za djecu i odrasle „Princeza Zlatka u kraljevstvu boja” i realizovati 20 dramskih radionica za djecu uzrasta od četiri do šest i od devet do 14 godina starosti u 10 gradova Srbije: Užicu, Šapcu, Zrenjaninu, Kragujevcu, Subotici, Smederevu, Beogradu, Novom Sadu, Somboru i Vršcu.\nProjekat „Obrazovanje kroz igru” implementira Nevid teatar iz Banjaluke u partnerstvu sa Udruženjem dramskih umetnika Srbije kroz Zajednički regionalni program UN-a „Dijalog za budućnost”.\nProjekat sufinansiraju Grad Banjaluka i Ministarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske, a medijski pokrovitelji su: Oslobođenje, Radio Otvorena mreža i Prva TV Crna Gora.\nIZAZOV ZA SVE: Konkurs za originalne bajke Četvrti regionalni konkurs za kratku priču Biber Otvorene prijave za drugi regionalni konkurs za nagradu “Milan Mladenović” Međunarodni književni konkurs: „Ruka u ruci“