Rumljanka proneverila novac u crnogorskom kazinu - Informativni internet portal Rume | www.grad-ruma.net\nVestiCrna hronikaSportServisne informacijeVažni telefoniPrivredni adresarRuma noćuKoncerti i žurkeFilmoviPredstaveOstala kulturna dešavanjaVojvodinaSrbijaPlanetaHronikaKulturaITArhivaZdravljePorodicaPutovanjaZanimljivostiEkologijaLjubav i sexFudbalKošarkaTenisVestiNajave koncerataČuj ovog?!Dobro je znati da...Nenad TomićBranislav StokićBoris Šikić Obaveštenje za korisnike Gradske biblioteke\nSNS i SPS predali 160.000 potpisa za izbore u Vojvodini\nKaradžić: "Jelen Superliga - jedno od najregularnijih takmičenja u Evropi"\nRumljanka proneverila novac u crnogorskom kazinu\nčetvrtak, 02 avgust 2012 12:52\nTweetCrnogorska policija podnela je krivičnu prijavu protiv Rumljanke D.M. (40), koja je osumnjičena da je, kao šefica blagajne u kazinu hotela "Maestral" u Budvi, proneverila novac, saopšteno je danas u Podgorici.Uprava policije je navela da je D.M, kao šefica blagajne u kazinu hotela "Maestral" protivpravno prisvojila 1.500 evra.Taj novčani iznos je, kao vanrednu uplatu za raniji dug za igre na sreću, po osnovu nerealizovanog čeka kazinu uplatio jedan italijanski državljanin.Nakon uplate D.M, kako se sumnja, novac nije uplatila na žiro račun kazina, već ga je zadržala za sebe.Od D.M. je u prostorijama policije u Budvi uzeta izjava, a krivična prijava protiv nje procesuirana je u redovnom postupku, saopštila je crnogorska policija.\n» OSTALO IZ KATEGORIJE\nStudent iz Platičeva se udavio u Ulcinju\tRumljanin uhapšen sa kilogramom kokaina\tBorovica pušten, pa ponovo uhapšen\tUhapšeni zbog provala u prodavnice "Luki komerca"\tUkradeno zvono sa kapele seoskog groblja u Vognju\tPolicija odredila zadržavanje za 47 pijanih vozača u Sremu\tPovezane teme: Rumljanka crna gora kazino pronevera NAPOMENA:Komentari koji sadrže uvredljive, vulgarne, preteće, rasističke ili šovinističke poruke neće biti objavljeni. Strogo je zabranjeno ostavljanje lažnih podataka u poljima za slanje komentara. Komentari koji su napisani velikim slovima neće biti odobreni. Redakcija Informativnog internet portala Rume ima pravo da ne odobri komentare koji su uvredljivi, koji pozivaju na rasnu i etničku mržnju i ne doprinose normalnoj komunikaciji između čitalaca ovog portala.Mišljenja iznešena u komentarima su privatno mišljenje autora komentara i ne odražavaju stavove redakcije Informativnog internet portala Rume.\nNajnovije vesti\tDanas inauguracija Filipa Vujanovića\tOsam godina Youtube-a\tSNS i SPS predali 160.000 potpisa za izbore u Vojvodini\tKaradžić: "Jelen Superliga - jedno od najregularnijih takmičenja u Evropi"\tPajtić: Vojvodina neće ćutati\tZbog razvoda pati 100.000 dece u Srbiji\tNajnoviji komentari\tDinkić: Ono što je Fijat za "Zastavu", to je Kering za rumsku kožaru (15)\nTeške optužbe roditelja i kolektiva na rad direktorke "Loline" škole u Rumi (33)\nZašto se Rumljanke ne porađaju u rumskom porodilištu? (17)\nPažnja, otpada fasada! (22)


KAKO DA PREPOZNATE SVJEŽE BIJELO MESO? Kad ovo pročitate, u životu više niko neće moći ništa da vam podvali! – Minut Znanja\nKAKO DA PREPOZNATE SVJEŽE BIJELO MESO? Kad ovo pročitate, u životu više niko neće moći ništa da vam podvali!\nin Zanimljivo, Zdravlje\nPileće meso spada u najviše upotrebljavane namirnice i kako bi mogli da uživamo u njegovom ukusu, ono mora da bude svježe. Postoje znakovi koji pokazuju da meso nije svježe i da je počelo da se kvari.\nStručnjaci kažu da prvo vidite datum proizvodnje, rok trajanja i zemlju iz koje meso dolazi,a nakon toga slijedi provera na osnovu izgleda mesa: njegove boja, čvrstoće i mirisa.\nAko je boja mesa koje ste kupili drugačija, tamna ili sivkasta, ono najvjerovatnije nije svježe. Dobru piletinu ćete najbolje prepoznati po kosti na bataku, koja mora da bude potpuno bijela.\nDobru piletinu ćete najbolje prepoznati po kosti na bataku, koja mora da bude potpuno bijela\nSvježa piletina najčešće ima slab miris. Ako vam se čini da meso miriše na kiselo, trulo ili užeglo, najvjerovatnije je već pokvareno.\nAko niste u prilici da pomirišete meso jer je zapakovano u prodavnici postoji način da otkrijete da li je svježe. Pipnite ga prstom, ako je svježe ne smije da ostane udubljenje. Takođe je važno da obratite pažnju da li na površini mesa ima sluzi jer to ukazuje da su se već stvorile bakterije.\nPileće meso spada u najpopularnije namirnice životinjskog porijekla. Mada je siromašno kalorijama (ako se jede bez kožice), nutricionisti ističu da ne posjeduje previše hranljivih materija poput junetine ili ćuretine.


Kandidatura Tvrtka Milovića za direktora BHT1 izazvala reakcije zbog njegovog govora mržnje - Klix.ba\n22.1.2018. u 22:33\nNakon što je Mario Vrankić nedavno podnio ostavku zbog "cjelokupne situacije na televiziji, finansijske neizvjesnosti i nezadovoljstva radnika", za direktora BHT1 stiglo je nekoliko prijava, a najviše reakcija je izazvala kandidatura Tvrtka Milovića.\nZa ovu poziciju su se prijavili v.d. direktora Nikola Marković, Ana Popović s TV Kiss, te direktor i novinar portala Dnevnik.ba Tvrtko Milović.\nNa društvenim mrežama je kritikovan Milović zbog govora mržnje. On je nedavno napisao tekst pod nazivom "31 razlog zašto Sarajevo zavidi Kiseljaku" u kojem je nastojao dokazati kako je Sarajevo u svim segmentima lošiji grad za življenje od Kiseljaka.\nOn je također i autor izjave u kojoj ističe kako bi Hrvatska trebala uvesti vize za korisnike pasoša BiH pri ulasku u Hrvatsku.\n"Suverena država sebi ne može dozvoliti da ubojice njenih sugrađana neometano ljetuju i prolaze kroz Hrvatsku svake godine", kazao je Milović za Hrvatski Medijski Servis.\nPosebno je komentiran status koji je obrjavio na svom Facebook profilu a koji govori o broju ubijene djece u opkoljenom Sarajevu.\n"Kada sam stigao u Sarajevo 2007. govorilo se o 900 djece. Kasnije je, (naravno), zaokruženo na 1000. Kada je bila Pašovićeva izložba sa stolicama već je bilo 1100 malih stolica za ubijenu djecu. Evo sad vidim naraslo na 1602. Jadna djeca...", napisao je Milović.\nUpravni odbor BHRT-a će na sjednici zakazanoj za 30. januar odlučiti ko će biti novi direktor BHT1.\nBHT1 Tvrtko Milović\nLidija Bradara stala u odbranu Tvrtka Milovića: Na temelju čega FTV prekida saradnju s BHRT-om?\n19.04.2018. u 15:12\nAmerička kompanija kupila dio teritorije na granici s Meksikom kako bi "prekinuli" Trumpov zid


Nasukao se misteriozan "brod duh": Plutao okeanom više od godinu dana VIDEO - Vesti - Život - B92.net\nNošen vetrovima oluje "Denis" na stenovitu irsku obalu okruga Kork, nasukao se teretni brod Alta, napušten i bez posade.\nIzvor: B92, Tanjug utorak, 18.02.2020. | 15:00 -> 17:30\n"Brod duh", je za više od godinu dana, nošen strujama i vetrovima, prešao hiljade kilometara uzburkanog Atlantika, od Bermuda do irskog ribarskog sela Balikotona.\nNasukani brod su prvi ugledali irski ribari i odmah o tome obavestili nadležne službe.\nBBC prenosi reèi jednog od zapovednika spasilaèkog tima da je "Alta samo jedan od miliona takvih brodova koji napušteni, kao aveti plove okeanima."\nPrièa ovog misterioznog broda poèela je 1976. godine kada je prvi put porinut u vodu.\nNa svoj poslednji komercijalni put Alta je zaplovio 2018. godine iz Grèke prema Haitiju, ali je zbog problema sa elektriènim instalacijama, bio usidren na otvorenom moru, oko 2.100 kilometara od Bermuda punih 20 dana.\nPosada je ubrzo ostala i bez hrane pa je zatražena pomoæ obalske straže koja je mornare snabdela neophodnim živtnim namirnicama i drugim, nužnim zalihama.\nMeðutim, zbog najava o dolasku velike oluje, desetoèlana posada je ekspresno evakuisana i prevezena u Portoriko. Alta tako ostaje napušten jugoistoèno od Bermuda, usred Atlantika, delimièno ošteæen i osloboðen sidrišta kreæe u svoju "avetinjsku" plovidbu koja æe trajati više od godinu dana.\nNove informacije o brodu stižu u septembru prošle godine kada posada patrolnog ledolomca britanske kraljevske mornarice HMS Protektor, izveštava da je brof Alta uoèen usred Atlantika.\nPrema izveštaju kapetana britanskog ledolomca, napušteni teretnjak je uoèen, izvršena je inspekcija i konstatovano da brod "može da se popravi, ali da je njegova buduænost u rukama drugih".\nKada je Alta, nošen dalje strujama i vetrovima, konaèno pod silinom uragana "Denis" stigao u irske vode i nasukao se na stene okruga Kork, direktor irske obalske straže, Robert Mekejb, izjavio je za BBC "da æe se brodom pozabaviti Irska obalska straža ukoliko se utvrdi da predstavlja opasnost."\n"Imali smo niz sliènih incidenata u irskim teritorijalnim vodama i ako nema vlasnika, Ajriš lajts, naša obalska straža uvek interveniše“, predoèio je Mekejb.\n"Nije neuobièajeno da brod plovi bez posade 18 meseci, ali to što je primeæen samo jednom od oktobra 2018. godine, pokazuje koliko je okean ogroman", rekao je Mekejb.\nEkipa nauènika i aktivista organizacija za zaštitu životne sredine, utvrdila je da nema vidljivih pokazatelja zagaðenja iz broda. Ipak, i dalje nije jasno ko je vlasnik Alte, šta je prevozio tokom svoje poslednje plovidbe i konaèno, ko donosi konaènu odluku šta æe biti sa misterioznim brodom.\nU jeku pandemije koronavirusa - proslavljaju Dan mrtvih VIDEO\nDžef Bridžis ima rak limfnih žlezda\nSeverina u žuènoj raspravi: "Da li si se najela bunika?"\nKim Kardašijan: Plašila sam se da æe me sestra pronaæi mrtvu\nTim Veljka Paunoviæa ostvario novu pobedu, prvi je na tabeli!\nDVA puta do sigurnog zadovoljstva: KATAPULT poza za ženski VIŠESTRUKI vrhunac, bezobrazna igrica za njega\nJesenji izazov: Da li možete da PRONAÐETE jednu SRNU meðu ovim srndaæima? Rekord je 15 sekundi...\nOvako skuvana kafa može biti RIZIK ZA ZDRAVLJE: Ispratite 8 koraka do savršene šoljice!


Popović: Pokušaj da se na mala vrata uvede da istopolni partneri usvajaju decu – GayEcho\n“Nikada nisam ništa ružno rekao o homoseksualcima u celom svom životu. Ja sam jedino protiv mogućnosti da se donese zakon koji bi omogućio istopolnim zajednicama da usvajaju decu”, rekao je Popović za Televiziju Prva.\nNaveo je da je gej slikovnica iz Hrvatske na neki način promocija i pokušaj da se na mala vrata to uvede u Srbiju.\n“Za mene je za sada ova priča završena, čekam razgovor sa premijerkom”, rekao je Popović.\nMinistar Popović ustalasao je nedavno javnost komentarom da nije u redu da “Roko ima dve mame, a Ana dvojicu tata” u trenutku kad se Srbija bori za veći natalitet, a povodom uvoza, kako kaže, “gej slikovnica” iz Hrvatske.\nTaj tvit ministra je pokrenuo brojne reakcije u javnosti, a premijerka Brnabić izjavila je da je time uvredio jedan deo građana Srbije za koje radi i koji plaćaju vladu, te najavila da će u četiri oka razgovarati sa Popovićem kako bi probala da razume njegovu izjavu.\nČITAJTE: Priče o drugačijem odrastanju\n« Tradicionalne vrednosti homofobije\nPesma Gansa izbačena sa albuma zbog rasizma, ksenofobije i homofobije »\nSmešni su mi heteroseksualci kada se preko gejeva ilezbijki “bore” za natalitet u Srbiji.Kada bi manje krali kao ovaj kome dve rublje vire iz očiju, bilo bi dovoljno para da se rađaju deca, a ne ovako nepismeno da traži od lezbejki da rađaju…Izgubio kompas o tome ko je hebe da bi rađao, a ko se hebe iz zadovoljstva…


Otvoren Sajam za penzionere | Skupština Grada Novog Sada\nOtvoren Sajam za penzionere\nSajam za penzionere, četvrti po redu, otvoren je danas u Auli Novosadskog sajma, a tokom dvodnevne manifestacije najstariji sugrađani sugrađanke imaće priliku da u uživaju u raznovrsnom programu, nastupu horova, folklornih društava, pozorišnih predstava, literarnih sekcija, ali i brojnim predavanjima o zdravlju i aktivnostima.\nNa svečanom otvaranju 4. Sajma za penzionere prisutnima se obratio predsednik Skupštine Grada Novog Sada Zdravko Jelušić istakavši da se takozvano “treće doba” može nazvati “zlatno doba”.\n– “Zlatno doba” iz prostog razloga što je zlato sinonim za vrednost. A siguran sam da generacije kojima je namenjena ova manifestacija jesu ljudi koji imaju šta vredno da prenesu na mlađe generacije, da nam svima bude bolje, da napredujemo – poručio je predsednik novosadskog parlamenta Zdravko Jelušić, dodajući da je Sajam za penzionere mesto okupljanja i susreta ljudi koji imaju iskustvo.\n– Sve ono što Novi Sad danas jeste stvarano je generacijama. Između ostalih i generacijama ljudi koji su danas ovde prisutni. Na tome vam se zahvaljujemo. Ova gradska vlast, na čelu sa gradonačelnikom Milošem Vučevićem, prepoznaje vaše zahteve i vaše potrebe i pruža vam podršku – podvukao je predsednik Skupštine Grada Novog Sada Zdravko Jelušić.\nSajam za penzionere otvorio je ministar bez portfelja zadužen za regionalni razvoj i koordinaciju rada javnih preduzeća Milan Krkobabić, istakavši da “želimo ono što penzioneri Srbije žele”.\n– To je da su im penzije redovne, da su im penzije sigurne i naravno da im budu veće. I na tome ćemo da radimo u narednom periodu. Današnji sajam je nešto što pokazuje da postoje društveno odgovorne korporacije, koje su spremne da uvaže penzionere – kazao je Krkobabić.\nSajam za penzionere traje danas i sutra, a prisutnima se na svečanosti obratio i pokrajinski sekretar za socijalnu politiku demografiju i ravnopravnost polova Predrag Vuletić, podsetivši da Pokrajinska vlada, kroz rad Sekretarijat, jasno pokazuje partnerski odnos sa starijim licima.\n– Kako kroz ustanove, čiji smo osnivači, tako i kroz udruženja sa kojima sarađujemo – dodao je Vuletić.\nU okviru Sajma, najstariji sugrađani i sugrađanke besplatno će moći da provere svoj vid i konsultuju se sa oftalmologom, a organizovano je i merenje pritiska i šećera u krvi. Upravo je direktor Doma Zdravlja “Novi Sad” prim. dr Veselin Bojat podvukao da zahavljujući penzionerima, koji su “položili mnoge temelje u našoj zemlji, postoji i Dom zdravlja”.\n– Dom zdravlja godišnje pruži više od dva i po miliona usluga penzionerima – precizirao je dr Bojat.\nPrijatelj manifestacije Sajma za penzionere je JP “Pošta Srbije”, a generalni sponzor je banka Poštanska štedionica.


Social Media Manager - Proman Consulting\nILITI KAKO BI NOVE GENERACIJE REKLE COMMUNITY MANAGER, NEKAD SE SVE TO ZVALO MARKETING MENADŽER :D\nPlaniranje aktivnosti i implementacija, u roku naravno\nDa ostaviš svoj trag u agenciji, da možemo da kažemo za 10 godina kakav si car iskreno\nPoznavanje minimum jednog alata za obradu slika ili osnove dizajna (ako dizajn kasni, a kasniće :D)\nRadne navike, priča se da radimo 7 i po sati efektivno\nEkipa iz stripa\nKežual petak, šala zabava pred kraj radnog vremena\nKulturno uzdizanje, redovno posećujemo Knjaževsko-srpski teatar (klijent), vodimo i svoje najdraže, tako da se pojavljujemo kao jedna velika porodica, od preko 15 ljudi\nModerno radno okruženje u novoj zgradi u samom centru grada. Rush nam je u prizemlju, pa smo redovni gosti :) tu je i Prizma ako vam padne pritisak ili pak beauty salon ili tatoo studio ako želite da se ulepšate\nGostovanja na fakultetima i druženje sa studentima\nPre nego što se prijaviš elektronskim putem.\n(cv, obavezno motivaciono pismo)\nProman je kreativna agencija koja pruža kompletnu uslugu Vašem biznisu. Stvaramo identitete, kreiramo kampanje, strategiju nastupa i sadržaj na društvenim mrežama, pišemo i sprovodimo projekte, upravljamo prodajnim procesima, unapređujemo online prodaju, izgrađujemo male biznise. Pomažemo našim partnerima u rešavanju poslovnih izazova spajajući kreativnost, inovaciju, strategije i veštine. Naša strategija su partnerstva. Naš fokus ste VI!


Seksualne persone Šarla Bodlera | A . A . A\nSeksualne persone Šarla Bodlera\nJames McNeill Whistler – La Petite Mephisto, 1884.\nZamislimo škorpiona koji je istovremeno hranjen i uništavan svojom otrovnom tečnošću. Za razliku od zmije, koja otrov skladišti na vrhu jezika, škorpion svoj močvarni talog nosi u središtu tela – trbuhu, utrobi, nutrini, kako god nam je draže da nazovemo centralni deo živih bića, onaj najprimarniji i najzahtevniji, koji svakom prilikom spori širenja duha i uslovljava ga svojim zahtevima. U poeziji Šarla Bodlera želja, koja za sobom povlači podjednako telesnu koliko i emocionalnu komponentu, predstavlja se kao nezasiti trbuh žedan otrova i, istovremeno, njime prepunjen. Subjekt je u nemogućnosti oslobađanja sebe od želje koja je i kao ispunjena i kao neostvarena za njega isključivo patnja. Kamil Palja u svojoj knjizi Seksualne persone pisala je:\nBodlerov novi dekadentni ton je ohol i hijeratički. Njegove pesme predstavljaju ritualnu konfrontaciju sa užasima seksa i prirode, koje on analizira pomoću oštre Sadove retorike. Htonsko predstavlja njegovu epsku temu.\nHtonske elemente u Bodlerovoj poeziji lako je prepoznati. Pesnik često svoj lirski subjekt stavljau položaj nekoga ko puzi, nalik gmizavcu koji kažnjava svoj plen, ne ubijajući ga već perverzno se igrajući sa njim. Bodlerovi kasnoromantičarski dekadenti, ophrvani dosadom od koje su stvorili ritual i pozu kao odgovor na svakidašnjicu koja nema izazova, zadaju rane zarivajući otrov u tela svojih ljubavnica. Svi nabrojani elementi, istovremeno, u funkciji su seksualne konotacije. Seksualnost je oduvek poimana i kao deo htonskom. Odlomak iz pesme „Preveseloj“, koja je pripadala ciklusu zabranjenih pesama zbirke Cveće zla, opisuje uzajamni odnos seksualnih persona Šarla Bodlera.\nKo podlac puzeći bezglasno,\nDa put ti kaznim razdraganu\nDa zgnječim tvoje čiste grudi\nda ti udar moje žudi\nNa boku zada tamnu ranu,\nDa kroz te lepše usne nove\nSvoj otrov slijem, sestro moja!\nBodlerovi dekadenti razdirani su sado-mazohističkim porivima. Istovremeno ranjivi i okrutni takve odlike projektuju i na svoje muze koje žele da potčine, videći u njima Prirodu koja ih nagoni na seksualnu aktivnost, time im silujući i slamajući duh. Oni, istovremeno, žele da se potčine, kao muva pauku, svojim draganama. Ovaj uzročno-posledični sado-mazohistički odnos jedna je od glavnih komponenti Bodlerove erotske poezije. Kamil Palja je pisala:\nZa Bodlera, seks je ograničenje, a ne oslobađanje. Želja, koja je obično pokretač muške akcije, čini muškarca aktivnim u odnosu na svoje, od majke rođeno telo. Telo ga izdaje, predaje u ženske ruke zbog svoje seksualne slabosti. Moć prirode je u rukama nemilosrdnih vampirica, najbrojnijih likova u Bodlerovoj poeziji.\nVampirice, harpije, sfinge, veštice specifične su za kasnoromantičarsku, dekadentnu i simbolističku umetnost. Podjednako kao i muškarac koji za žudi za njihovim telima, i one žude za njegovom tečnošću, dvostrukim otrovom. Analogije sa škorpionima i vlagom, mržnjom, otrovima, istovremenom zeljm i nemoći, evidentne su i u nekim od narednih sthova:\nTaj otrov crn sva krv je moja!\n(pesma „Heaautontimorumenos“, ciklus „Pariske slike“ iz zbirke Cveće zla)\nJa sam ko kralj u zemlji gde, kiša stalno pada,\nbogat, ali bez moći, mlad, al’ živ odvajkada\n(pesma „Splin“, ciklus „Pariske slike“ iz zbirke Cveće zla)\nSa dna mračne jame vapim za tvoje milosrđe,\npreklinje palo srce, jedina koju volim!\n(pesma „De Profundis Clamavi“, ciklus „Pariske slike“ iz zbirke Cveće zla)\nJa polazim u napad, verem se, puzim, bliže,\npa volim još, o zveri, svirepa u daljini,\n(pesma XXIV, ciklus „Pariske slike“ iz zbirke Cveće zla)\nNa osnovu fragmentarnih stihova vidimo svu dvostrukost kojom je lirski subjekt prožet. On je istovremeno i lovac i plen, i mučitelj i mučeni, nemoćan kralj kastriran od svoje ohole ljubavnice. Ali i on uzvraća ujedima. Evo jednog proznog odlomka:\nPričа o mojoj ljubаvi nаlik je beskrаjnom putovаnju po površini čistoj i uglаčаnoj poput ogledаlа, vrtoglаvo monotonog, koje bi svа mojа osećаnjа i gestove odrаzilo sа ironičnom preciznošću moje sopstvene sаvesti, tаko dа nisаm mogаo sebi dа dopustim neki nerаzumаn gest ili osećаj, а dа ne primetim nemi prigovor moje nerаzdvojne utvаre. LJubаv mi se predstаvljаlа kаo nаdzornicа. […] Lišаvаlа me je svih koristi u kojimа sаm mogаo uživаti usled svog ličnog ludilа.. Koliko sаm se sаmo putа uzdržаo dа je ne uhvаtim zа grlo i podviknem: ‘Bednice, budi nesаvršenа! Dа bih mogаo dа te volim bez muke i besа!’ Tokom nekoliko godinа posmаtrаo sаm je srcа ispunjenog mržnjom. Nа krаju krаjevа, nisаm jа umro od togа! […] Jedne večeri, u šumi.. nа obаli jedne močvаre.., nаkon melаnholične šetnje gde su njene oči odrаžаvаle lepotu nebа, u kojimа je moje srce bilo zgrčeno kаo pаkаo..\nNarativni niz odjekuje bes, beznađe, zelju za nesavršenstvom koje, kada biva oslobođeno i/ili dosegnuto, opet rezignira i proizvodi mučan utisak, čamotinju koja razara. No, pored ovih nabrojanih elemenata, trebalo bi se i, sa pravom, jer to tekst omogućava, koncentrisati na trenutak i na afirmativne elemente Bodlerve poezije, bar one koja u svoj centar postavlja muškarca i ženu, ljubavnike u večitoj i nikada zapravo razrešenoj bitci. Naredne pesme – Nakit, Egzotični miris i Leta – neke su od najlepših pesama posvećenih ženskom telu, od Sapfe pa sve do savremenih poetskih ostvarenja. Neke od njih dugo su bile cenzurisane i proglašavane opscenim, pogrešno, jer se, neminovno je, prvenstveno, čitalačko biće koncentrisalno na njihov sadržaj. Bodler je, pak, tvrdio kako u njima prvenstveno treba „da sam predmet bude u drugom planu a u pesmi se sagleda samo plastična namera“. Pod „plastičnom namerom“ pesnik je podrazumevao formu. Ona je, ako se bolje koncentrišemo, izuzetno bitan elemenat njegove poezije, komponenta koja joj dodatno učvršćuje auru remek-dela koja iznova predstavlja izazov za mnoge prevodioce.\nU naredne tri pesme dominantan motiv je miris koji žensko telo i kosa ostavljaju na posmatrača, on ima glavno sinestezijsko dejstvo. Takođe, nakit kao odlika varvarki, konkubina nalik Delakroaovim i Engrovim, predstavlja uticaj koji je pesnik crpeo od slikara savremenika. More, takođe jedna od najčešćih Bodlerovih slika, prisutna je u pesmi Nakit i u funkciji je jedne od najlepših poetskih slika svetske književnosti koja predočava odnos dvoje ljude kao što to može biti odnos mora i žala. Takođe, pesnik nekoliko puta svoje dragane, u različitim pesmama, oslovljava sa „ljubljeni tigre“, naznačavajući tako svu gipkost i divlju razdražljivost svojih ljubavnica. One su, izvesno je, direktan ili posredan uzor imale u Bodlerovom okruženju. Žana Dival (kojoj su posvećene pesme Nakit i Leta), Apolonija Sabatje (kojoj je posvećena pesma Preveseloj) ili gospođa Pomare neke su od čuvenih Bodlerovih inspiracija, dekadentnih seksualnih persona Pariza 19. veka.\nlikovalo je gordo, svo ozareno njime,\ntaj svet što se sa metalom u kamenje preliva\nNa divanu je ležala, sasvim gore,\nšto se k njoj propinjala kao put svoga žala.\nnjezine ruke, noge i slabine i bedra\na trbuh njen i grudi, to moje zrelo voće,\nBokove Antiope i grudni koš dečaka\nkao za neki novi crtež u jednoj spoji:\nstruk joj tako uzan, a stegna tako jaka.\n– Kad se svetiljka zatim ugasi, zatreptavši,\ni s vremena na vreme, s uzdahom proplamsavši,\nLes Bijoux – AUDIO\nParfum exotique – AUDIO\nDa spavam hoću, da spavam, pa makar\nJecanje moje neće da uspava:\nSvojoj ću mržnji ja dati da pije\nNepentes, otrov koji duh moj žudi\nLe Léthé – AUDIO\nŠarl Bodler, Cveće zla, Pariski splin, preveli: Branimir Živojinović, Nikola Bertolino, Borislav Radović, Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, Beograd, 1999.\nKamil Palja, Seksualne persone: umetnost i dekadencija od Nefertite do Emili Dikinson, prevela Aleksandra Čabraja, Zepter Book World, Beograd, 2002.\nŽan Starobinski, Melanholija u ogledalu, preveo Bojan Savić-Ostojić, Karpos, Beograd, 2011.\nTekstovi o Šarlu Bodleru objavljeni na blogu A . A . A\nOvaj unos je objavljen pod Autorski tekstovi, Književnost i označen sa Aleksandra Čabraja, Audio poezija, Bojan Savić-Ostojić, Borislav Radović, Branimir Živojinović, Cveće zla, James McNeill Whistler, Kamil Palja, Nikola Bertolino, Poezija, Seksualne persone, Šarl Bodler, Žan Starobinski od strane korisnika A . A . A. Zabeležite stalnu vezu.


Edukativni centar PKRS: Dodijeljena uvjerenja polaznicima druge generacije programa osposobljavanja za profesionalne vozače motornih vozila | Privredna Komora Republike Srpske – Привредна комора Републике Српске – Chamber of Commerce and Industry of Republic Srpska\nEdukativni centar PKRS: Dodijeljena uvjerenja polaznicima druge generacije programa osposobljavanja za profesionalne vozače motornih vozila\nBy Vladimir Blagojevic 22. јануара 2020. Edukacioni Centar PKRS Dešavanja, Novosti iz Komore, slide No Comments\nUvjerenja za 15 polaznika druge generacije programa osposobljavanja za profesionalne vozače motornih vozila, koji realizuje Edukativni centar Privredne komore Republike Srpske, dodijeljena su danas u Banjoj Luci.\nDirektor Edukativnog centra Dragoslav Mihajlović rekao je novinarima da se na javni poziv, koji je u aprilu prošle godine objavio Zavod za zapošljavanje Republike Srpske, javilo pet prevoznika koji su iskazali potrebu za 12 profesionalnih vozača.\n„Oni su finansirali prekvalifikaciju za tih 12 kandidata putem ugovora sa Zavodom za zapošljavanje Srpske. Ovi kandidati će početi da rade u tih pet privrednih društava, dakle, imaju siguran posao“, izjavio je Mihajlović i dodao da su, osim tih 12 kandidata, imali i tri kandidata koja su putem samofinansiranja odlučila da steknu kvalifikaciju za profesionalnog vozača.\nPrema njegovim riječima, obuka se odvijala u dva dijela – prvi je polaganje vozačkog ispita za „D“ kategoriju, a drugi dio je činila nastava u skladu sa osposobljavanjem vozača motornih vozila.\nDirektor banjalučkog „Autoprevoza“ Dejan Mijić izrazio je zadovoljstvo programom prekvalifikacije, navodeći da je iz prve generacije vozača koji su prošli ovu obuku u tom preduzeću bilo zaposleno pet, od kojih sada radi četiri jer je jedan, u međuvremenu, dobio otkaz.\nPrema njegovim riječima, ovim programom je predviđeno da poslodavci, koji su aplicirali i ušli u zajednički projekat sa Zavodom za zapošljavanje i Privrednom komorom, na neodređeno vrijeme zaposle kandidate koji završe program.\n„Mi smo trudili da, osim programa koji je usklađen sa međunarodnim standardima obuke vozača, primijenimo sve ono što će im trebati u radu. Ukazali smo im na ono sa čime se susrećemo u našem svakodnevnom radu i što ne bi naučili tokom školovanja“, rekao je Mijić.\nGordana Latinović iz Zavoda za zapošljavanje navela je da za program prekvalifikacije i dokvalifikacije apliciraju poslodavci kojima je potrebna stručna radna snaga određenih kvalifikacija i vještina, a da, za sada, najveći uspjeh ima program za vozače.\nLatinovićeva je naglasila da će Zavod za zapošljavanje, zajedno sa Vladom Republike Srpske u skladu sa Akcionim planom zapošljavanja, i ove godine predvidjeti određeni program prekvalifikacije i dokvalifikacije na koji će moći da apliciraju svi poslodavci kojima je potrebna radna snaga sa određenim stučnim vještinama.\nSlaviša Cvijić, jedan od kandidata koji je završio program osposobljavanja, rekao je da je do sada radio na raznim poslovima, te da je ovo jedan vrlo kvalitetan program koji, uz prekvalifikaciju, nudi i stalno zaposlenje.


News Klasična isl. misao\nKlasična isl. misao Sortiranje: Odabir\nAhiretska opsrkba 1\nKoličina: Knjiga uputa\nUkupno glasova: 0 Ovo je knjiga o saburu, namijenjena onima koji saburaju i koji su zahvalni. Ibn Kajjim u njoj govori o podjelama sabura, njegovim stepenima, osobinama... Detaljne informacije...\nKoličina: Medicina srca i duše\nUkupno glasova: 0 Autor: Ibn Kajjim el-Dževzijje\nPrijevod: Ersan Grahovac Detaljne informacije...\nKoličina: Na putu ka Allahu I\nUkupno glasova: 0 Izvanredna knjiga u tri toma koja raščlanjuje stepene sure el-Fatiha. Detaljne informacije...\nKoličina: Šejtanove zamke\n14.00 €\tProsječna ocjena:\nUkupno glasova: 0 Sadrži četrnaest poglavlja prožetih tematikom podjele srca na zdrava, bolesna i mrtva, na srca sklona griješenju i zapadanju u šejtanove zamke. Detaljne informacije...\nKoličina: Ukrasi novorođenčeta\nUkupno glasova: 0 Sva pitanja vezana za novorođenče u svjetlu islamskih propisa i zakonitosti, naći ćete u ovoj knjizi. Detaljne informacije...\nKoličina: Uvođenje zaljubljenih u vrt ljubavi\nUkupno glasova: 0 Djelo o ljubavi i intimnim osjećajima utemeljeno na vjerskim izvorima i islamskoj tradiciji, protkano poezijom i narodnim mudrostima. Detaljne informacije...\nKoličina: Vrhunac čežnje za šerijatskim propisima\nUkupno glasova: 0 El-Hafiz ibnul-Hadžer el-AskalaniDjelo „Bulugul-meram“ jedno je od značajnih hadiskih djela. Sadrţi oko 1500 hadisa koji ustvari predstavljaju dokaze islamskih učenjaka za njihove stavove u svim fikhskim poglavljima. Detaljne informacije...


Kiflice sa kremom i kokosom - Recepti.com\nKiflice sa kremom i\nKiflice sa kremom i kokosom\n120 g šećera kristal\nStaviti mleko sa šećerom da se zagreje (treba da bude toplo nikako vrelo) u mleko staviti suvi kvasac i ostaviti ga da nadođe. U dublju vanglu sipati prosejano brašno oko 700 g potom formirati rupu po sredini, umutiti rucno jaja i sjediniti ih sa uljem pa postepeno rucno mešajući dodavati brašnu kao i mleko sa kvascem. Po potrebi dodavati još brašna, osetiće se pod rukom kada je dosta i da je testo taman. Jufku testa dobro izmesiti i ostaviti je na sobnoj temeraturi oko 1h prekriveno pamučnom krpom da se udvostruči.\nKada je testo nadošlo, premesiti ga na malo brašna i podeliti na 5 jednakih delova i svaki deo još jednom premesiti.\nOdvojiti jednu jufkicu, ostale prekriti krpom. Jufku testa oklagijom rastanjiti u krug pa je preseći na 8 trokutica. Svaki trokutić puniti sa po kašičicom krema i formirati kiflicu kao što je na slici da ne bi nadev prilikom pečenja iscureo. Uključiti rernu na 200 C i dok se rerna greje ostavite prekrivene kiflice da još malo odmore. Peći kiflice 15-tak minuta na 200 C, a za to vreme pripremiti sirup od šećera i vode.\nMlake kiflice provlaciti kroz topli sirup i valjati ih u kokos.\nKiflice su mekane 4 dana, mogu se filovati po želji savršene su i sa džemom.\nAna Nikolić August 20, 2021, 2:03 pm\nDivne kiflice !\nČokoladna Popy February 10, 2021, 11:31 am\nHvala drage moje Verice i Danijela ❤❤❤\nDanijela Stanković February 9, 2021, 3:49 pm\nOvo je predivno, draga Popy, jos kokos, pa krem, pa ceo sastav, bozanstvene❤\nVerica Damjanovic February 9, 2021, 11:19 am


Završeni Valjevski filmski susreti | VAmedia - info portal Završeni Valjevski filmski susreti\n14/12/2021 14/12/2021 Нема коментара на Završeni Valjevski filmski susreti\nDodelom nagrada i projekcijom filma “Nun of your bussines” rediteljke Ivane Kragić u Bioskopu 85 završeni su osmi po redu Valjevski filmski susreti u organizaciji Valjevske kulturne mreže (VAKUM). U takmičarskom programu tročlani žiri je odlučio da od 17 kratkometražnih igranih filma mladih autora iz regiona (Srbija, Crna Gora, Slovenija, Makedonija, Hrvatska i Bosna i Hercegovina) nagrada Slobodan Golubović Leman, autorke Jelene Popović, dobije film “Sve kako treba”, reditelja Nikole Stojanovića. Sastav žirija su činili rediteljka, producentkinja i snimateljka iz Hrvatske Ivana Marinić Kragić, Ivan Marinović, scenarista i reditelj poreklom iz Crne Gore i Stefan Đorđević, reditelj i snimatelj iz Srbije i prošlogodišnji dobitnik nagrade Leman za film “Poslednja slika o ocu”.\n“Film koji nam je doneo zreo rediteljski pristup i čvrst autorski stil koji izravno dopire do gledatelja, kroz intimnu, duhovitu i dirljivu priču o rastavljenoj porodici. Tema o izgubljenim generacijama se prožima u likovima majke, koja nikada nije imala priliku da ostvari svoje životne ciljeve i ćerke, čiji životni ciljevi zavise od odnosa rastavljenih roditelja. Glumačka podela, režija, scenario i fotografija odišu u celosti zajedno kao jedan organizam, onako kako odiše i odnos likova na filmu”, stoji u saopštenju žirija.\n“Uvod u ovu briljantnu filmsku parodiju je ćirilični natpis Srpske slike (Miroslavljev font). Možda baš on kaže da nije samo parodija u pitanju. Sledi briljantnih 18 minuta perfektno uokvirene priče, koja ne bi bila to što jeste da taj komplikovani mehanizam pokretnih slika i zvuka do najsitnijih detalja ne funkcioniše. Od odličnog scenarija i sjajnih dijaloga, preko fantastične glume, fenomenalne fotografije, perfektnog tona, kao i kostimografije i scenografije do kraja dosledne priči, kao i dosledno prenesenom urbanom srpskom ambijentu. Tajming dijaloga je do savršenstva urađen i on nije samo proizvod dobre montaže, već i vrlo bitne pripreme kadriranja kroz knjigu snimanja, storyboard-a, kao i rada na samom setu”, stoji u obrazloženju predsednika žirija Zorana Đorđevića.\nŽiri koji odlučuje o ovoj nagrad čine reditelj i snimatelj Zoran Đorđević, na čiju inicijativu je ova nagrada i uvedena, te snimatelji i fotografi Dušan Đorđić i Nenad Stevanović, filmski stvaraoci poreklom iz Valjeva koji žive i rade u inostranstvu. Nagrada se sastoji od plakete, novčanog iznosa is like slikara Miodraga Pešića Peše.\nFotografije potpisuju Bojana Đurić i Bojana Andrić


Zeleno svetlo: Prva nuklearna elektrana u arapskom svetu poèinje s radom - B92.net\nAbu Dabi -- Ujedinjeni Arapski Emirati (UAE) odobrili su poèetak rada nuklearne elektrane Baraka.\nIzvor: Beta ponedeljak, 17.02.2020. | 12:30\nElektrane na Torijumu su buducnost ne osiromaseni Uranijum.Trebalo bi mi da mapravimo 5-6 tih elektrana..\n(Drax, 18. februar 2020 08:41)\nsve je zeleno i sve nudi lepotu od koje se ludi\n(Glikol, 17. februar 2020 14:33)\n(Oliver Nedeljkoviæ, zapamtite to ime, 17. februar 2020 13:41)\nСопствени гас који су до сада користили и нису нигде извозили, потребан је на другом месту. Зато је ово, само прва у низу, нуклеарна електрана која ће бити отворена на Блиском истоку. Ако шта претекне и буду добри, Европљани и остали куповаће овај "УСА" гас.\n(Пророк, 17. februar 2020 13:40)\na na gas se ne isplati ..?\n(deda, 17. februar 2020 13:07)\nNisam zna da ih do sada nisu imali! Kako su proizvodili onda struju, sagorevanjem naftinih derivata?\n(Smuleco, 17. februar 2020 13:02)\nEvropljani otvorili prve nuklearke 70-tih godina i na dobrom putu su da ih za 30-40 godina sve zatvore i zamijene alternativnom energijom, Arapi sad hoæe da unište i ono malo sto imaju. Tolike milijarde imaju i toliko Sunca, umjesto da ulože u tu tehnologiju, pri najmanjem haosu, ode sve u pm\n(max, 17. februar 2020 12:54)


Da je najveći krivac dotrajala stolarija.PVC Stolarija Leskovac preko dotrajale stolarije se izgubi gotovo polovina ukupnih gubitaka energije objekta, a ako bi uporedili sa zidnim površinama taj gubitak bi bio 10 puta veći.PVC Stolarija Leskovac preporuka je da se stolarija što pre zameni i da se podigne kvalitet života.PVC Stolarija Leskovac najbolje je da se za početak odluči za materijal od koga će vaša nova stolarija biti izrađena.Na tržištu možete pronaći kvalitetnu aluminijumsku i stolariju.Na izbor materijala dosta utiču i vaše mogućnosti tj koliko ste novca planirali da utrošite za stolariju.Kakva god da je vaša odluka imajte u vidu da se svaka investicija u stolariju isplati u kratkom vremenskom intervalu.Aluminijumska stolarija je znatno suplja varijanta, a za uloženo ćete dobiti vrhunski profil.Dobra strana ALU stolarije je što se ona ne menja duži vremenski period, a svojim dizajnom se uklapa na svaki objekat.U slučaju da želite stolariju u boji ALU stolarija je pravi izbor za vas.U slučaju promene boje kod aluminijumske stolarije cena će biti neznatno viša, a kod profila cena bi se uvećala za čak 50%.Aluminijumska stolarija je idealna za zastakljivanje većih površina, a ograničenje je za zahtevne oblike i pozicije na objektu. stolarija se zahvaljujući polivinil hloridu jako lako obrađuje, reže i oblikuje da zadovolji i zahtevne pozicije na objektu. stolarija je laka za montažu, a pruža odličnu termo izolaciju.Na preseku profila se primećuju sistemi komora koji značajno utiču na izolaciju, a ovakvi profili imaju i jako dobro dihtovanje.Pored odlične toplotne izolacije ova stolarija pruža i sjajnu zvučnu izolaciju, a to je od izuzetnog značaja u urbanoj gradskoj zoni.\nJEFTINA PVC VRATA PROZORI Leskovac CENE : ALU STOLARIJA Leskovac : DOBRA STOLARIJA Leskovac : PETOKOMORNI PROFIL Leskovac : ŠESTOKOMORNI PROFILI Leskovac : JEFTINA STOLARIJA\nPVC STOLARIJA LESKOVAC CENE\nPVC Stolarija Leskovac se za razliku od drvene jako lako održava sa mekom krpom i sapunicom.PVC Stolarija Leskovac nekada je drvena stolarija zahtevala redovno premazivanje specijalnim sredstvima.PVC Stolarija Leskovac preporuka je da za vašu novu stolariju uzmete niskoemisiono staklo, a da međuprostor bude ispunjen inertnim gasom argonom.Da bi stolarija dala makimalan rezultat imajte u vidu da je montaža na objekat jako važna.Obavezno montažu vaše nove stolarije prepustite iskusnom timu za montažu, a na vama je da uživate u lepšem prostoru.Zamenom stolarije učinićete prostorije za odmor tišim i toplijim, a radne prostorije će vidno uticati na koncentraciju.Savremeno doba je obeleženo nestašicom energenata neophodnih za dobijanje toplotne energije, a to puno utiče na cenu grejanja objekta.Ovi problemi se rešavaju na objektima u novogradnji zahvaljujući visokim standardima vezanim za energetsku efikasnost objekta.Savremeni građevinari moraju da zadovolje brojne propise vezane za ovu oblast, a kupcima nekretnina je sve bitnija energetska efikasnost.Kao i kupce novih nekretnina tako i valsnike starijih nekretnina brine stepen energetske efikasnosti.Da bi se problem efikasno rešio potrebno je suočiti se sa najvećim gubitašem energije objekta, a to je svakako prozor.Prozor kao dinamičan građevinski element prima i štiti od uticaja spoljašnje sredine, pa je njegov kvalitet od velikog značaja za sve koji misle o energetskoj efikasnosti.Da bi bolje razumeli kolike gubitke energije pravi dotrajala stolarija treba pogledati rezultate brojnih istraživanja na ovu temu.Veliki broj istraživanja potvrđuje da se preko okna prozora može izgubiti do 50% ukupnih gubitaka energije objkekta.\nPVC STOLARIJA LESKOVAC © 2016 pvcstolarijanovisad.rs | SEO by ORSESO


ZVORNIK: ŠOKANTAN SNIMAK MALOLETNIČKE PROSTITUCIJE (Video) - InfoLo\nZVORNIK: ŠOKANTAN SNIMAK MALOLETNIČKE PROSTITUCIJE (Video)\nLoznica Info — 15. априла 2016.\nZvornička policija pokrenula je opširnu istragu o maloletničkoj prostituciji u tom gradu nakon što se u javnosti pojavio eksplicitni videosnimak seksa 17-godišnje devojke i starijeg muškarca, koji je šokirao celu Bosnu i Hercegovinu\nNa snimku, koji je, zajedno s još nekoliko muškaraca, načinio Slobodan Ikonić iz Zvornika, vidi se vlasnik kafe-bara „Taksi“ Lazar Jović u eksplicitnoj pozi sa 17-godišnjom Zvorničankom, koja je banjalučkoj Alternativnoj televiziji javno priznala da je s njim imala seks.\nDevojka je u izjavi navela da je duže vreme bila na meti Jovića, koji joj se danima nabacivao i nudio joj novac za seks. U prvi mah ona je odbila nemoralnu ponudu, ali budući da dolazi iz siromašne porodice i da joj je novac bio preko potreban, na kraju je pristala na seks.\n– On je meni ponudio dosta para, ali da mu uzvratim seksualnim odnosom. Kako sam u teškoj finansijskoj situaciji, nisam razmišlajla i pristala sam na to – izjavila je 17-godišnjakinja.\nNjen odnos s Jovićem snimila je grupa momaka, tvrdeći da su time želeli da razotkriju postojanje maloletničke prostitucije u Zvorniku, čemu su uglavnom izložene devojke iz siromašnih porodica. I 17-godišnja žrtva o svemu je javno progovorila u želji da, kako je navela spasi druge devojke.\nU Centru javne bezbednosti Bijeljina potvrdili su da su upoznati s tim slučajem, ali je zanimljivo da se policiji prvo obratio prozvani Lazar Jović, koji je prijavio da ga nepoznata osoba ucenjuje spornim snimkom.\n– Jović je 8. aprila prijavio da ga nepoznata osoba ucenjuje, poziva na telefon i šalje mu SMS-ove u kojima navodi da poseduje snimak na kome on ima seksualni odnos sa maloletnicom, tražeći da mu uplati 4.000 evra ili će snimak plasirati u javnost.\nTužilaštvo je to okvalifikovalo kao krivično delo ucjene i naložilo je da se provede istraga. Ali tokom kriminalističke obrade Jović je priznao da je imao seksualni odnos sa maloletnicom pa je i protiv njega pokrenuta istraga zbog sumnje da je počinio krivično delo obljuba nad nemoćnom osobom – navode u policiji.\nAutor snimka Slobodan Ikonić kaže da je njegov motiv da izradi snimak bio da „spreči seksualno iskorištavanje maloletnica“.\n– Nije tačno da je u pitanju iznuda novca, već smo to uradili samo kako bismo zaštitili maloletnice – tvrdi Ikonić.\nTags: devojčicagazda kafanepolicijaskandalZvornik\nSledeći GG "SMELO" POZVALA LEŠNICU DA ZAOKRUŽI BROJ 4 (VIDEO)\nPredhodni SGN CAMICIE: Počela obuka za rad u novoj fabrici\nLoznica Info, 6. јануара 2019.\nGradonačelnik Zvornika sa poklonima i lijepim željama čestitao prvacima polazak u školu\nLoznica Info, 1. септембра 2016.\nUžas u Zvorniku: Ujak i njegova nevjenčana supruga ubili dvogodišnjaka\nLoznica Info, 23. августа 2016.


Projekti i aktivnosti : Jevrejska opština Banja Luka\nREVITALIZACIJA JEVREJSKE OPŠTINE BANJA LUKA\nGlavni projekat revitalizacije Jevrejske opštine Banja Luka\nGLAVNE AKTIVNOSTI JEVREJSKE OPŠTINE BANJA LUKA ZA 2010. GODINU\nRevitalizacija Jevrejske opština B. Luka što za nas u ovom trenutku podrazumjeva ostanak i opstanak jevrejskog kulturnog identiteta ne samo na ovim prostorima nego i u svijetu, jedino je mogu?a kroz izgradnju sinagoge i kulturnog centara koji ?e u bliskoj budu?nosti, kao svetionici u no?i dati mnogo bolju mogu?nost razvoja i prijenosa vjerske i kulturne rije?i Jevrejskog naroda bilo da žive u Svetoj zemlji ili u galutu /dijaspori/ i time sigurno doprinijeti me?unarodnoj privredno–ekonomskoj, a prije svega kulturnoj razmjeni i benefitu izme?u Izrela i Bosne i Hercegovine.\n1. Povrat dobara Jevrejske opštine Banja Luka\nNakon 65 godina od holokausta i katastrofalnih zakona o nacionalizaciji i napuštenoj imovini od strane ex Yu vlasti koje su doveli do velikih alija sa ovih podru?ja polako stavari dolaze na svoje i ako u tranzicijskom periodu nakon raspada exYu u sadašnjem trenutaku u Bosni I Hercegovini, ta?nije u Republici Srpskoj možemo slobodno da se deklarišemo Jevrejima. Zahvaljuju?i podobnoj politi?koj situaciji i velikoj gesti Vlade R.Srpske te gradske uprave grada B. Luke planirano je da se sa izgradnjom Jevrejskog Kulturnog Centra sa sinagogom u Banja Luci zapo?ne u prolje?e 2010 godine.\n2. Produženje kursa hebrejskog jezika\nIzrada projekta u toku. Do sada smo uprili?ili tri kursa hebrejskog jezika zahvaljuju?i podršci Ministarstva prosvjete i kulture R.Srpske i pogodnosti da u našem gradu imamo adekvatan stru?ni kadar. To želimo praktikovati i 2010. godine izradom adekvatnog projekta koji ?e biti oboga?en prigodnim prazni?nim molitvama pri obilježavanju slova tradicije Sredstva za po?etak kursa najverovatnije krajem marta 2010. godine su obezbje?ena.\n3. Tradicionalni projekat druženja mladih iz ex Yu uz prikaz holokausta Jevreja i posjeta kampu smrti Jasenovac –i memorijalnom centru Gradina u Koraskoj Dubici.\nSmatramo ga jednim od najvažnijih uporišta za dalji prosperitet naše opštine i to osobito u organizaciji velikih projekata o holokaustu internacionalnog karaktera /memoari i sje?anja/ da se pamti i ne zaboravi, što ?e osobito do?i do izražaja nakon izgradnje JKC sa sinagogom.\n4. U?eš?e u aktivnostima Saveza nacionalnih manjina R. Srpske\nFormiranje Saveza nacionalnih manjina R. Srpske je izvršeno pre 5 godina. Ideju za promocijom nacionalne opcije je dalo ?lanstvo naše opštine. U kordinacionom Odboru Saveza nacionalnih manjina imamo svog predstavnika koji zastupa naše interese na opštem društvenom planu sa sve ve?om promocijom jevrejskog kulturnog identiteta na nivou Bosne I Hercegovine.\n5. U?eš?e na Kulturnoj smotri nacionalnih manjina u BiH u Banja Luci sa prezentaciom jevrejske kulturne tradicije /muzika, pjesma, hebrejski plesovi/\nIzradom adekvatnog projekta, želimo da na sasvim pristupa?an na?in, u?eš?em jevrejskih kulturnih umjetnika iz cjelog svijeta na ovoj smotri izvršimo promociju, jevrejskog kulturnog identiteta i istoj damo interna cionalni karkater uz druženje mladih jevreja sa drugim nacionalnim manjinama.\n6. Nakon dvije godine rada u saradnji sa Arhivom R Srpske, do?i ?e do realizacije projekta “Memoari na Holokaust Jevreja Bosanske Krajine”\nOvaj projekat- knjiga je do do sada najve?e poduzeto arhivsko istraživanje dokumentacije o Jevrejima na cijelom prostoru ex Yu a, njegova zvani?na publikacija i promocija ?e biti za 27. I 2010. godine na Svjetski dan Holokausta u Klubu nacionalnih manjina u Banja Luci sa po?etkom od 19 ?asova. Ovim projektom-knjigom po našem mišljenju izvršen je do sada najkompletniji presjek stanja života i rada Jevrejskih opština Bosanske Krajine kao i života i rada jevrejskih porodica na ovim prostorima ta?nije jedno retrostektivno- edukativno sje?anje na Holokaust i stanje Jevrejskih zajednicama Bosanske Krajine onih gradove gdje su postojale razvijene jevrejske opštine sa sinagogama / Jevrejska opština Banja Luka, Biha?, Sanski Most, Derventa, Prijedor, Gradiška, Bosanski Brod i Doboj sa prate?im jevrejskim porodica u tim gradovima I to sa imenom I prezmenom Poseban dodatak ovog izdanja je knjige ?e biti autenti?no svjedo?enje o?evidaca stradanja jevreja u holokaustu u obliku filmovane DVD prezentacije.


Obeleženo 40 godina studijskog programa prostorno planiranje na Geografskom fakultetu\nDana, 20. oktobra 2017. godine, u Svečanoj sali Rektorata Univerziteta u Beogradu, upriličena je svečanost povodom obeležavanja 40 godina studijskog programa prostorno planiranje na Geografskom fakultetu u Beogradu.\nSvečanost je bila prilika da se obeleže još dva jubileja, a to su 60 godina prostornog planiranja u Srbiji i 20 godina od osnivanja Asocijacije prostornih planera Srbije.\nSve prisutne najpre je pozdravio dekan Geografskog fakulteta, prof. dr Dejan Filipović. Zatim su sve prisutne pozdravili i Rukovodilac Odseka za prostorno planiranje, prof. dr Dejan Đorđević i Predsednik Asocijacije prostornih planera Srbije, dr Zoran Radosavljević. Priliku za pozdravnu reč imali su i pomoćnih ministra u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije, mr Đorđe Milić; zatim direktor Instituta za Arhitekturu i Urbanizam Srbije, dr Saša Milijić; zamenik direktora Departmana za geografiju, turizam i hotelijerstvo Prirodno-matematičkog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu, prof. dr Jasmina Đorđević; ispred Katedre za prostorno planiranje, Prirodno-matematičkog fakulteta Univerziteta u Banja Luci, prof. dr Rajko Gnjato i ispred Geografskog instituta „Jovan Cvijić“ SANU, dr Milena Panić.\nPosle pozdravnih reči usledila su predavanja:\n- „CONTEMPORARY CHALLENGES FOR PRACTICE, RESEARCH AND EDUCATION IN SPATIAL PLANNING. A EUROPEAN POINT OF VIEW“ – prof. dr Anna Geppert, Predsednik AESOP-a, Univerzitet Pariz-Sorbona – Institut za regionalno planiranje;\n- „BUDUĆNOST PROSTORNOG PLANIRANJA NA PLANETARNOM NIVOU – BALANSIRANJE UPOTREBE ZEMLJIŠTA“ – prof. dr Andrej Pogačnik, Univerzitet u Ljubljani – Fakultet za građevinarstvo i geodeziju i\n- „PLANIRANJE NA RASKRŠĆU“ – prof. dr Borislav Stojkov, Univerzitet u Beogradu Geografski fakultet.


Planirano pošumljavanje Vojvodine, a realizovano - betoniranje i oranje | Novosadski informativni portal 021\nKako se navodi u izveštaju DRI, učešće izdanačkih šuma u šumama kojima gazduje JP "Vojvodinašume" iznosi 26 odsto, dok je u šumama kojima gazduje JP "Nacionalni park Fruška gora" taj procenat izuzetno visok i iznosi čak 79 odsto. Učešće izdanačkih šuma u šumama kojima gazduje Grad Novi Sad je oko 80 odsto.\nProblem predstavlja i planiranje, pa je tako na teritoriji Vojvodine samo deset lokalnih samouprava donelo programe gazdovanja šumama za period od 2015. do 2024. godine, a Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu je to objasnio problemima u vezi sa javnim nabavkama izrade programa i naglasio da se "trenutno vodi postupak donošenja programa i saglasnosti" za ostale lokalne samouprave.\nZa devet godina se pošumi onoliko koliko je planirano za godinu dana\nNa osnovu podataka Uprave za šume, u periodu od 2015. do 2019. godine u državnim šumama JP "Vojvodinašume" pošumljeno je 562 hektara (33 odsto od ukupnog pošumljavanja u Srbiji). S druge strane, JP Nacionalni park Fruška gora, zajedno sa JPNP "Tara", pošumilo je ukupno 42 hektara (tri odsto od ukupne površine).\nPrema Programu pošumljavanja neobraslih površina JP "Vojvodinašume" za period od 2014. do 2017. godine, od planiranih 1.196 hektara, pošumljeno je 509 hektara, odnosno 43 odsto od planiranih površina. Skupština Vojvodine je još 2011. donela zaključak da bi godišnje povećanje površina pod šumama trebalo da iznosi jedan odsto u odnosu na ukupnu pošumljenost.\nPrema tome, godišnje bi trebalo da se zasadi 1.450 hektara novih šuma. Ipak, ukupna površina novih šuma od 2011. do 2019. iznosi tek 1.397 hektara, što znači da za devet godina nije dostignut ni godišnji prosek. Predstavnici JP "Vojvodinašume" to pravdaju nedovoljno detaljnom analizom, koja bi dala uvid u raspoloživo zemljište i izazove pošumljavanja.\nTakođe, na osnovu dokumentacije i podataka JP "Vojvodinašume" državni revizor je utvrdio da postoje parcele koje su jedinice lokalne samouprave izdale u zakup fizičkom licu. Takvi slučajevi postoje u Kikindi, Pančevu i Banatskoj Topoli.\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede je 2009. godine dalo JP "Vojvodinašume" zemljište u državnoj svojini koje se proteže kroz Veternik, Futog i Begeč, ukupne površine veće od 70 hektara, kako bi bilo pošumljeno. Međutim, lokalna samouprava (Novi Sad) je to zemljište izdala u zakup fizičkom licu u svrhe poljoprivrede. Iako se javno preduzeće više puta obraćalo Ministarstvu, ovaj problem nije rešen. Naprotiv, zemljište je "potpuno uništeno uzurpacijom, odnosno preorano u cilju poljoprivredne proizvodnje", tako da parcele više nije moguće koristiti za pošumljavanje.\nIako se, prema podacima koje je objavio državni revizor, u preduzeću "Vojvodinašume" obavi na desetine nadzora, u proseku se manje od 10 odsto inspekcijskih nadzora odnosi na pošumljavanje, pa je retko i izricanje mera kada dođe do neslaganja sa planovima pošumljavanja.\nNa teritoriji pokrajine nije problem samo nedostatak novih šuma, već i bespravna seča starih. U proseku se godišnje na području Vojvodine bespravno poseče 1.500 metara kubnih šuma, a problem je i nedostatak nadzora. "Vojvodinašume" su tako, za tri godine, zbog bespravne seče ostale bez šume vrednosti 23.361.664 dinara.\nKako je 021 ranije istraživao (opširnije OVDE), Pokrajinski fond za šume, koji bi načelno trebalo da služi da se poveća pošumljenost, nije iskorišćen u tu svrhu. Prema zvaničnim podacima koje je 021 dobio od Pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo, na pošumljavanje je, umesto namenjenih 83.081.350 dinara, od 2015. do 2020, utrošeno 35.782.819 dinara. Novac ovog Fonda iskorišćen je za 260 hektara novih šuma. U istom periodu na izgradnju šumskih puteva utrošeno je 257.392.945 dinara.\nPrimetno je da Nacionalni park "Fruška gora" nije mnogo novca zahtevao za pošumljavanje, a još manje je trošio. Za nove šume Fruška gora je zatražila 2.832.000, a za pet godina utrošila manje od polovine, odnosno 1.982.400 dinara.\n"Uzevši u obzir da je prosečna cena pošumljavanja u ravničarskim predelima po hektaru oko 1.500 evra, dobija se ukupna suma od 257,8 miliona evra, odnosno 25,78 miliona evra godišnje. Ovo je dostižan cilj uz pun angažman svih kapaciteta u pokrajini, uz podršku republičkih organa", naveo je Ristić.\nFRUŠKA GORA\tvojvodina\tšume


Rešite se loših finansijskih navika – Cloud Coaching Magazine\nYou are here: Home / Blog / Mentori / Komunikacija / Rešite se loših finansijskih navika\nOtkrivanje loših finansijskih navika i zabluda koje zaustavljaju preduzetnike u njihovom pohodu.\nZato što loše navike ne vode u rast i razvoj nego u stagnaciju i propadanja, naročito u poslovnoj sferi a još sigurnije u finansijskom delu poslovanja. Rešiti se loših finansijskih navika znači isplivati iz opasnih rečnih brzaka i dokopati se sigurnog kopna na kojem je moguće graditi to što ste zamislili.\nMladi preduzetnici moraju da se najpre suoče sa jednom istinom iskovanom u milionima preduzetničkih priča: Niko neće uložiti kapital u vaš StartUp. Kraj priče. Ali samo zato što trenutno stanje na vašem bankovnom računu podseća na nizak IQ rezultat, ne znači da ne možete reći šefu da strpa izveštaj o vašem radnom učinku u… fijoku za trajno izgubljene stvari i napustite svoj uzbudljivi od 9 do 5 kavez i upustite se u avanturu zvanu izgradnja uspešnog posla. Većina uspešnih StartUp-ova je pokrenuta i finansirana uz minimalne troškove iz džepa preduzetnika i tanak ali pouzdan novčani tok od početnih klijenata. Možete i vi da uradite isto, ali prvo ćete morati kreativno da razmišljate, da se odreknete konvencionalnosti i – što je najvažnije – da kontrolišete lične finansije. Pre nego što inteligentno raščistite svoju veliku ideju, morate u potpunosti razumeti, dekonstruisati i izmeniti svoj finansijski život kako biste mogli donositi pametne fiskalne odluke. Pravilna procena vaše finansijske istorije može vam otvoriti oči i pomoći vam da pronađete sredstva za koja niste znali da su dostupna. Ali pre nego se upustite u traženje sredstava morate da rešite jedan problem koji može da obezvredi čitav taj trud. Morate se rešiti svojih loših finansijskih navika i prevazići zablude i strahove od poslovnih finansija. Badava vam da privučete novac u kompaniju ako su vaše loše finansijske navike još uvek na snazi jer će one brzo poništiti vrednost koju ste sa mukom privukli u svoj posao a od tog udarca se većina ne oporavi.\nZašto većina preduzetnika ne uspeva da „bude bogata“?\nZa mnoge preduzetnike najteži, najprljaviji i najneprijatniji posao je naplata računa koje su izdali. Morate prvo da raščistite sa sobom da li su „bogati“ preduzetnici ono koji su napravili štampariju novca Ili oni koji grade profitabilne kompanije boreći se za naplatu svakog dinara koji su fakturisali? Od razotkrivanja i logičkog shvatanja ove zablude o neprijatnom poslu koji je u stvari vaša štamparija para pa do drugih finansijskih zabluda koje su plod nedovoljne finansijske pismenosti zavisi da li ćete se obogatiti ili propasti u tom poslu koji ste osmislili. Hajde da vidimo koje su to uobičajene zablude o ličnim i poslovnim finansijama koje blokiraju ambiciozne preduzetničke ambicije pre nego što započnu realizaciju svog sna? Zabluda # 1 Mislimo da moramo biti bogati da bismo počeli da ulažemo u svoj posao. Nije tačno, pogotovo danas kada možete pokrenuti web stranicu, lansirati proizvod i započeti marketing sa manje od 100 EUR. Neke od najbogatijih svetskih kompanija počele su u sopstvenoj garaži sa minimalnim inicijalnim kapitalom koji je potreban za registraciju. I to je gotovo postalo pravilo pre nego izuzetak.\nZabluda # 2. Mislimo da sve moramo da odradimo sami i imamo problem sa angažovanjem spoljne pomoći (outsourcing). Ubeđenje da niko to ne može učiniti tako dobro kao mi, ta oholost preduzetnika je potopila više preduzetničkih brodova od kreditnih avantura. Moram da vas razočaram. Niste toliko važni – ili ne bi trebali biti barem ne u početku. Ako ste nezamenljivi u svakom od poslovnih segmenata, to znači da imate problem sa sujetom ili prihvatanjem relanosti. Predlažem da napravite Paretovu analizu 80/20 i shvatite šta je to u čemu ste zaista dobri što vam pravi najveći rezultata a šta su poslovi koje bi trebalo da prepustite profesionalcima koji će vam skratiti lutanja, greške i troškove. možete da prepustite. Ovde se naročito misli na pomoć profesionalaca u upravljanju finansijama kako poslovnim tako i ličnim.\nZabluda # 3. Mislimo da se razlikujemo od ljudi koji su to radili pre nas. Toliko preduzetnika odlazi na tržišta na kojima su prethodne kompanije više puta propadale – a da nikada nisu shvatili zašto! Zašto ne biste proveli nekoliko nedelja (ili meseci) analizirajući i razumevajući tržište i kupce pre nego što na njega uskočite rizikujući svoje pare?\nKako da mladi preduzetnici savladaju strahove i prepreke?\nIzađite iz svoje sobe i počnite da razgovarate sa ljudima oko sebe. Najboljih 50 evra koje ćete ikada potrošiti je izvođenje nekog uspešnog preduzetnika sa vašeg tržišta na ručak, bilo da se radi o potencijalnim kupcima ili vlasnicima preduzeća na vašem tržištu. Ubrzo ćete otkriti da je vaša ideja luda ili vam je cena divlja ili vaše kupce nije briga za to što nudite ili je to baš ono što zaista žele ali drugačije upakovano i prezentovano.\nKoje loše finansijske navike i metodologije dovode do preduzetničkih neuspeha?\nOpšti problem je pokušaj upotrebe snage volje za prevazilaženje problema. Da, snaga volje je važna – ali sistemi su važniji. Za svoje lične finansije želite da napravite sistem za automatizaciju svojih finansija. Za vaše poslovanje je takođe važno da napravite sisteme da biste privlačili sve više potencijalnih klijenata, kvalifikovali ih i pretvarali u svoje lojalne kupce. Važno je potruditi se, ali izgradnja finansijskog sistema je presudna. Većina nas provodi čitav svoj život žaleći se na nedostatka ili brinući o novcu, ali nikada ne provodimo dva sata čitajući dobru knjigu o ličnim ili poslovnim finansijama. Neće biti nekog magičnog dana u kojem ćete imati neograničeno vreme da shvatite svoje finansije. Iako većina nema ludu želju da postanu stručnjaci za lične finansije i vi spadate među njih morate pronaći vremena da se edukujete u ovoj važnoj sferi. Izdvojte malo vremena svake nedelje da biste naučili kako da automatizujte svoje finansije, da napravite dobar sistem kako biste mogli da nastavite sa svojim životom. Bogat život je mnogo više od novca.\nŠta odložili ste svoju ideju o bogatstvu do daljnjeg? Ako niste prionite na posao ispravljanja loših finansijskih navika i zabluda.


Počinje sređivanje trotoara kod Doma zdravlja\nPočetak/Društvo/Počinje sređivanje trotoara kod Doma zdravlja\nProšlo je više od dve nedelje kako su počeli radovi na sređivanju trotoara u ulici Vojvode Tankosića, kod Doma zdravlja. Kako je Niškim Vestima rekao radnik koga smo zatekli za mašinom, čeka se dolazak potrebnog materijala i ranije iskopane rupe na trotoaru će danas konačno biti zakrpljene.\nTrotoar u ulici Vojvode Tankosića već duži vremenski period pravi probleme prolaznicima, jer korenje drvoreda podiže asfalt. Pre oko dve nedelje asfalt sa najproblematičnijih mesta u ovoj ulici je skinut, nasut je šljunkom, a u ulici se moglo videti i nešto od potrebne mehanizacije.\nMeđutim, do danas se više od toga nije uradilo, iako se radi o vrlo prometnoj ulici u kojoj se nalazi i Dom zdravlja.\nKako nam je rekao radnik, koga smo zatekli za mašinom, mehanizacija je bila zauzeta radovima u Leskovcu i Velikoj Plani, a danas bi trebalo da se zakrpe i ove rupe, čeka se dovoz potrebnog materijala.\nDa ne bismo slavili rođendan i ovim rupama, kao što se to nedavno desilo u niškoj ulici 27. marta, dobro bi bilo da ovaj posao uskoro bude završen.\nasfalt asfaltiranje ulica Dom zdravlja Niš trotoari


ZAKON o javnom beležništvu - Član 29\n(1)\tPrijave na konkurs sa prilozima kojima se dokazuje da su ispunjeni zakonski uslovi podnose se pismeno Komori.\n(2)\tPo isteku konkursnog roka Komora je dužna da Ministarstvu dostavi primljene prijave sa svojim mišljenjem najkasnije u roku od 30 dana od isteka roka za prijavljivanje.\n(3)\tO prijavljenim kandidatima Komora će pribaviti mišljenja od organa, organizacija ili drugih pravnih, odnosno fizičkih lica kod kojih je kandidat radio.\n(4)\tPri izboru između više kandidata uzeće se u obzir njihov uspeh na pravosudnom i javnobeležničkom ispitu, vrsta pravnih poslova na kojima su radili, kao i rezultati koje su postigli na radu.\n(5)\tPri izboru javnih beležnika naročito se vodi računa o nacionalnom sastavu stanovništva, odgovarajućoj zastupljenosti pripadnika nacionalnih manjina i poznavanju pravne terminologije na jeziku nacionalne manjine, koji je u službenoj upotrebi na području jedinice lokalne samouprave za koju se imenuju javni beležnici.\n(6)\tU postupku imenovanja javnog beležnika, shodno se primenjuju odredbe zakona kojim se uređuje opšti upravni postupak.\n(7)\tNa zahtev kandidata za javnog beležnika, informacije i podaci koji se odnose na dostojnost neće biti učinjeni dostupnim javnosti, ako bi time moglo biti povređeno neko lično pravo kandidata.


Vladimir Grbić — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nVladimir Grbić, poznat kao Vanja (rođen 14. decembra 1970. godine u Zrenjaninu), jedan od najboljih srpskih odbojkaša svih vremena. Član je odbojkaške Kuće slavnih.\n(1970-12-14)14. decembar 1970. (49 god.)\n2007—2009 GIK Banat Zrenjanin\n2000. Sidnej Jugoslavija\n1998. Japan Jugoslavija\n1995. Grčka Jugoslavija\n1997. Holandija Jugoslavija\n1999. Austrija Jugoslavija\n2001. Češka Jugoslavija\n2002. Belo Horizonte Jugoslavija\n1991. Atina Jugoslavija\nUkupno je u dresu reprezentacije osvojio 14 medalja i proglašen za najboljeg igrača Evrope 2000. godine. Najveći uspeh postigao je na Olimpijskim igrama u Sidneju 2000, kada je osvojio zlatnu medalju. Bio je član reprezentacije koja je osvojila titulu šampiona Evrope 2001. godine.\nGrbić je igrao na poziciji primača servisa, dugogodišnji reprezentativac. Sa reprezentatacijom je učestvovao na nekoliko svetskih prvenstava, evropskih prvenstava i olimpijskih igara. Najveći uspeh postigao je na Olimpijskim igrama u Sidneju 2000. godine, na kojoj je nosio zastavu Jugoslavije na ceremoniji otvaranja i kada je bio jedan od najboljih igrača selekcije Jugoslavije koja je osvojila zlatnu medalju. Godinu dana kasnije bio je član reprezentacije koja je na Evropskom prvenstvu osvojila titulu šampiona Starog kontinenta. Osvajao je još nekoliko medalja na Evropskim prvenstvima, kao i olimpijsku bronzu u Atlanti, 1996. godine i srebro na Svetskom prvenstvu u Japanu 1998. godine. Ukupno je u dresu reprezentacije osvojio 14 medalja. Reprezentativnu karijeru, Grbić je završio 2006. na Svetskom prvenstvu u Japanu.\nNjegov otac Miloš, je takođe bio reprezentatativac, član selekcije, koja je na Evropskom prvenstvu u Beogradu, 1975. godine osvojila bronzu, dok je brat Nikola dugo bio kapiten reprezentatacije. Porodica Grbić poreklom je iz Trebinja u Republici Srpskoj. Sa suprugom Sarom ima tri ćerke Inu, Unu i Milu i sina Lazara.\nNa finalnoj utakmici Olimpijskih igara u Sidneju, u kojoj je Jugoslavija savladala Rusiju sa 3:0 bez sumnje viđen je jedan od najspektakularnijih poena u istoriji odbojke, a izveo ga je Vladimir Grbić. Spasavajući jednu loptu bukvalno je preskočio u prvi red tribina, a potom uspeo da stigne i izblokira protivnički smeč.\nbronze na Svetskom Kupu (2003), Svetskom kupu šampiona (2001) i Svetskom kupu izazivača (1996).\nPrvak Jugoslavije: (1988/89, 1991/92).\nPrvak Italije: (1999/00), pobednik Kupa Italije (1995/96) i Superkupa Italije (1996).\nTrostruki pobednik Kupa CEV: (1993/94, 1995/96, 1999/00)\nSuperkup Evrope (1996)\nPobednik Brazilskog Kupa Paulista (1997)\nPrvak Turske i pobednik Kupa Turske (2008)\nNajbolji odbojkaš u Evropi (2000)\nNajbolji sportista Jugoslavije (1996, 2000)\nDobitnik fer-plej nagrade Udruženja državnih reprezentativaca Srbije (2006)\nOdbojkaška Kuća slavnih (2011)\nNagrada za životno delo od Evropske odbojkaške konfederacije (2013)\n^ „Volleyball Hall of Fame. Induction Class of 2011” (na jeziku: engleski). Volleyhall.org. 28. 10. 2011. Arhivirano iz originala na datum 4. 5. 2012. Pristupljeno 21. 6. 2012.\n^ „Zoran Gajić i dvanaest veličanstvenih”. Pristupljeno 27. 8. 2016.\n^ „OSS: Vanja i Nikola Grbić”. Arhivirano iz originala na datum 12. 10. 2016. Pristupljeno 26. 8. 2016.\n^ „Vanja Grbić se vratio iz Irana”. Pristupljeno 26. 8. 2016.\n^ „OSS: Vladimir Grbić”. Arhivirano iz originala na datum 24. 7. 2016. Pristupljeno 24. 8. 2016.\n^ Vanja Grbić za Trebinje uživo:Trebinje i Klek su nerazdvojni u bilo kom smislu\n^ „Novosti“ vode na ručak Vanju Grbića („Večernje novosti“, 4. maj 2013)\n^ Vanja i Sara Grbić dobili četvrto dete (B92, 2. januar 2016)\n^ „Tačno 14 godina posle najlepšeg odbojkaškog poena”. Pristupljeno 24. 8. 2016.\n^ „Nagrada za fer plej Vanji Grbiću”. Pristupljeno 26. 8. 2016.\n^ „Vladimir Grbić u odbojkaškoj Kući slavnih”. Pristupljeno 25. 8. 2016.\n^ „The Volleyball stars shine in memorable night”. Arhivirano iz originala na datum 24. 09. 2015. Pristupljeno 25. 8. 2016.\nViše informacija o člankuVladimir Grbićpronađite na Vikipedijinim sestrinskim projektima:\nPortret bez rama - Vladimir Grbić („Politika“, 6. novembar 2011)\nV. Grbić: Sramota je što ne znamo ko smo (B92, 22. septembar 2012)\nPoen Vladimira Grbića\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Владимир_Грбић&oldid=22841361”\nPoslednja izmena na dan 24. januar 2020. u 00:34 č.\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 24. januar 2020. u 00:34 č.


Crna Gora tek šesta sa 59,5 bodova iza Luksemburga - Vijesti.me\nATLETIKA: EKIPNO EVROPSKO PRVENSTVO TREĆE KVALITATIVNE GRUPE\nTinejdžerka iz mojkovačkog AK Tara Ana Bošković bila je treća sa ličnim rekordom u bacanju koplja (41,51 m) Edit\nAna Bošković (Foto: ASCG)\nMina 24. jun 2017, 19:36 ažurirano 4. april 2019, 22:56\nAtletska reprezentacija Crne Gore zauzima šesto mjesto nakon prvog takmičarskog dana na ekipnom prvenstvu Evrope – treća grupa na Malti. Crnogorski atletičari, koji su danas postavili dva lična rekorda, prvi takmičarski dan završili su sa 113,5 bodova.\nNajznačajniji doprinos dale su Slađana Perunović i Kristina Rakočević pobjedama u trci na tri hiljade metara, odnosno bacanju diska.\nPerunović je u trci na tri hiljade metara trijumfovala sa rezultatom devet minuta, 46 sekundi i 64 stotinke. Rakočević je do pobjede u bacanju diska došla hicem od 55,09 metara.\nKao trećeplasirani nastup su završili Tomaš Đurović u bacanju kugle (18.48), Ana Bošković u bacanju koplja sa ličnim rekordom (41, 51) i muška šrafeta 4x100 u sastavu Kristijan Subotić, Srđan Marić, Emir Ćatović i Milan Nikolić (42,35), dok su četvrtoplasirani bili Borko Poznanović u bacanju kladiva (42,15), Kristina Dubak u trci na 100 metara (12,59) i ženska štafeta 4x100 Kristina Dubak, Aleksandra Furtula ,Sara Ratknić i Marija Kontić (49,25).\nNa petom mjestu završili su Ljiljana Matović u troskoku (11,47) i Srđan Marić u trci na 400 metara (49,67), dok je šesto mjesto pripalo Kristijanu Subotiću na 100 metara (11,27), Aleksandri Furtuli na 400 (1:00,30), Ani Mrvaljević na 400 sa preponama sa ličnim rekordom (1:07,59) i Jovani Đurović na 800 metara (2:24,03).\nKao sedmoplasirani nastup su završili Dragoljub Koprivica na 5.000 metara (16:59,65), Dragan Pešić u skoku u vis (1.90), Filip Vujadinović u skoku u dalj (6.09) i Lidija Todorović na 3.000 stipl (12:57,68), dok su deveti bili Luiđi Mazreku na 400 sa preponama (1:1,60) i Aleksandar Miletić na 1.500 metara (4:17,70).\nNa ekipnom prvenstvu učestvuje deset reprezentacija, a vodeća nakon prvog dana je Luksemburg sa 173, ispred sa Malte 145,5 i Gruzije sa 135.\nNajuspješnije dvije selekcije izboriće plasman u viši rang. Prema propozicijama računa se ukupan plasman sabirajući rezultate u obje konkurencije.\nU nedjelju, drugog takmičarskog dana u obje konkurencije planirane su trke na 200 metara (Srđan Marić i Kristina Dubak) i štafete 4x400 metara.\nMuška štafeta trčaće u sastavu Srđan Marić, Edin Erović, Milan Nikolić i Dragan Pešić, dok će žensku činiti Aleksandra Furtula, Kristina Dubak, Marija Kontić i Slađana Perunović.\nAtletičari će se nastupiti na 110 metara sa preonama (Dragan Pešić), 800 (Aleksandar Miletić), 3.000 (Dragoljub Koprivica) i 3.000 stipl (Boris Čović), u skoku s motkom (Miloš Popović) i troskoku (Kristijan Matković) i bacanju koplja (Dragan Pešić) i diska (Ivan Kukuličić).\nAtletičarke će nadmetati u trkama na 100 metara sa preponama (Ljiljana Matović), 1.500 (Anastasija Magdelinić ) i 5.000 metara (Slađana Perunović), bacanju kladiva (Milica Vukadinović ) i kugle (Krstina Rakočević) i skoku u vis (Marija Vuković) i dalj (Ljiljana Matović).


Kako da ojačate volju... i istrajete u onome što želite\nNaslovna / Otvoreni um / Kako da ojačate volju\nVećina ljudi smatra da bi njihov život bio mnogo kvalitetniji ukoliko bi imali jaču volju. Moglo bi se reći da ne greše, jer kada god želimo da unapredimo svoj život, u bilo kom smislu, volja je čini se ključni faktor\nBolje zdravlje, kvalitetnije odnose, pa i uspešniju karijeru imaćemo ukoliko smo u stanju da bolje upravljamo sobom. Ako smo dovoljno snažni da pojedemo voćku umesto nekog kolača, sigurno je da radimo u prilog svog zdravlja. Isto tako, ako smo u stanju da odolimo surfovanju po internetu i društvenim mrežama i umesto toga uradimo nešto konstruktivnije, verovatnoća da ćemo biti poslovno uspešniji je sigurno veća. Istraživanja pokazuju da je samodisciplina važnija od koeficijenta inteligencije kada je postizanje i akademskih rezultata u pitanju.\n„Iako imamo jedan mozak, čini se da imamo dva uma, nešto kao recimo da su dve osobe u nama. Jedna verzija sluša nagone i teži ka trenutnom zadovoljenju, dok druga verzija obuzdava porive i odlaže zadovoljenje kako bi zaštitila dugoročne ciljeve. Mi smo kompletno različite osobe u zavisnosti od toga koji deo mozga je aktivan“, kaže dr Keli Mekgonigal, psiholog i predvač na Stenfordu koja već nekoliko godina na ovom univerzitetu vodi kurs koji je inače sama osmislila „Nauka o snazi volje“.\nSuštinski, volja predstavlja našu sposobnost da odolimo kratkotrajnim iskušenjima u cilju postizanja dugoročnih rezultata ili pobedu one strane u nama koja govori da uradimo ono što znamo da je dobro za nas, a ne ono što trenutno želimo da uradimo i što trenutno donosi olakšanje.\nNeuronaučnici danas znaju ono što drevna nauke joge zna odavno, a to je da je volja mišić i da se kao i svaki drugi mišić može razvijati. To da nismo osuđeni na to koliko nam je volja snažna u ovom trenutku, već da je možemo razvijati je zaista ohrabrujuće saznanje koje ostavlja prostor i uliva nadu da mnogo toga možemo da učinimo za sebe.\ndr Keli Mekgonigal Dragana Bačanek fokusiranje Integra Life Club istraživanja Kako da ojačate volju meditacije Motivaciono predavanje Nauka o snazi volje Neuronaučnici prefrontalni korteks psiholog SAMODISCIPLINA Snaga volje Stenford zdravlje\t2017-01-12


Kineski Hisense predviđa nestašicu čipova naredne tri godine | Mobilni.info\nHome Ekskluzivno Kineski Hisense predviđa nestašicu čipova naredne tri godine\nKineski proizvođač robe široke potrošnje, Hisense, poručuje da će globalna nestašica čipova potrajati i do tri godine.\nOd potrošačke elektronike, do proizvodnje automobila, različite industrije suočavaju se sa nestašicom proluprovodnika. Ovo dalje vodi ka nestašici proizvoda kao što su konzole za igre, a proizvođači se bore da odgovore na veliku potražnju.\nPredsednik Hisense-a, Jia Shaoqian, kaže da njegova kompanija oseća probleme ali da je, iako su troškovi proizvodnje porasli, za sada poslovanje uobičajeno.\nTrgovinski rat Amerike i Kine kao jedan od glavnih razloga nestašice\nSAD i Kina su u trgovinskom ratu još od mandata Donalda Trampa, a poluprovodnici su postali čvorište sukoba. Sa portala CNBC, navodi se da su SAD pokušale da iz svojih proizvoda izbace proizvode SMIC-a, najvećeg kineskog proizvođača čipova.\nNavodi se da su kineske kompanije, poput Xiaomi-ja, Oppo-a, Vivo-a i Huawei-ja, probile led na evropskom tržištu, ali je njihova ekspanzija izazvala podozrenje vlada određenih država. SAD je optužila Huawei za ugrožavanje nacionalne bezbednosti, što je kompanija u više navrata opovrgla.\nHoćemo li uskoro plaćati zdravstvene funkcije na fitness tracker-ima?\nOsim toga, jedan od razloga za nestašicu jeste i globalni zastoj, usled pandemije. Potražnja potrošačke elektronike je porasla, što je dovelo do toga da proizvođači počnu da gomilaju zalihe.\nJia je procenio da će, ukoliko se međunarodni trgovinski sporovi u naredne dve do tri godine ne razreše, biti veoma teško proceniti kada će kriza čipova prestati. Podsećamo da je kineski Hisense, koji je na tržište Evrope stupio kupovinom stranih brendova i licenci, vlasnik kompanije Gorenje.\nThe post Kineski Hisense predviđa nestašicu čipova naredne tri godine first appeared on PC Press.Original Article\nMicrosoft Loop je nova Office aplikacija\nPrevious articlePIN kartice može se pogoditi čak i ako rukom krijete tastaturu bankomata\nNext articleNASA lansirala svemirsku letelicu Lucy


Upozorenje mještanima Malog i Velikog Bukovca – opasnost prijeti od jakih udara vjetra – Aktualno hr\n- Prema podacima Državnog hidrometeorološkog zavoda izdano je narančasto upozorenje za područje sjeverozapadne Hrvatske pa samim time i za Varaždinsku županiju. Najavljeni su olujni, lokalno mogući i orkanski udari sjevernog i sjeveroistočnog vjetra. Najjači udari vjetra 65-120 km/h. Prema dostupnim informacijama na području naše županije izmjereni su udari do 80, a prema istočnijim dijelovima županije mogući su udari i do 100 km/h. Zbog ovakve situacije , koja bi prema najavama mogla potrajati neko vrijeme, pozivamo mještane na poseban oprez i strpljenje - izjavio je načelnik Općine Veliki Bukovec HSS-ov Franjo Vrbanić.\nNjemu se pridružio i načelnik susjedne Općine Mali Bukovec, Darko Marković koji je također uputio apel mještanima da je u ovom trenutku bolja veća opreznost, nego da dođe do neželjenih posljedica. Zamolio je sumještane za oprez i strpljenje i da prate putem sredstava informiranja daljnji razvoj događaja.


Ovih dana kijate, kašljete i oči vas svrbe, a nos vam je zapušen? Jedna stvar je KLJUČNA pre nego što upadnete u PANIKU - Zena.rs\nZapušen nos, kašljanje, kijanje, svrab očiju samo su neki od simptoma koji muči velik broj ljudi u Srbiji. Počelo je cvetanje ambrozije, a simptomi su veoma slični simptomima korona virusa.\nPiše: Radmila Nikolić 03.08.2020. 13:59\nPrvi simptomi korona virusa slični su simptomima koji nastaju kao posledica prisustva alergena u vazduhu Foto: Profimedia\nJoš od proleća i početka sezone alergija više puta se govorilo o tome kako alergiju razlikovati od simptoma korona virusa. O tome su svoje mišljenje dali mnogi naši, kao i svetski, stručnjaci, a ovo su neki od najvažnijih zaključaka.\nU aprilu ove godine gostujući u emisiji "Prva tema" na TV Prva, prof. dr Branimir Nestorović, pulmolog, rekao da se u kući simptomi alergije smire jer nema cvetanja, kao i da kod alergije nema povišene temperature ili je temperatura relativno niska, pa može da bude oko 37 stepeni.\n"Alergija, na sreću, nema tako ozbiljne simptome, poput gušenja koje se javlja kod korone. Ima sličnosti. Ne zove se uzalud alergija na engleskom "hay fever", odnosno polenska groznica. Liči na prehladu, prate je kijanje, svrab nosa i očiju, kašalj", istakao je dr Nestorović, naglašavajući kako on sam u proleće pati od alergija.\nSVRBE VAS OČI, NOS CURI? VEROVATNO JE ALERGIJA\n“Sezonske alergije uglavnom izazivaju probleme sa nosem i očima, a većina simptoma lokalizovana je u predelu glave, dok simptomi korona virusa zahvataju celo telo”, objasnio je dr Poland.\n- Ako ste neobjašnjivo umorni, telo vam je bolno i obara vas groznica, onda je to slučaj sezonskog gripa ili korona virusa - kaže dr Poland, dodajući da će blaži oblici prehlade i gripa uglavnom proći sami od sebe za par dana. S druge strane, teži oblik gripa i korona virus mogu da se pogoršavaju iz dana u dan. Ako je to slučaj, obavezno morate da se javite lekaru.\n- Prva sumnja na korona virus trebalo bi da bude kratak dah. To može da se desi i sa težim oblikom gripa, a i tada biste u svakom slučaju morali da se javite lekaru - upozorava ovaj lekar.\nSezona ambrozije upravo je počela i trajaće oko dva meseca, a lekari upozoravaju da je za sve one koju su alergični na ovaj korov sada posebno rizičan period po pitanju korona virusa. A takvih je, u pojedinim delovima naše zemlje, poput Beograda, i do 30 odsto!\nDr Radosavljević kaže da su ljudi koji inače pate od alergija već upoznati sa tim kako da postupe, te da počinju sa terapijom još od marta meseca, kada takozvane "prolećne alergije" i kreću u pohod.\n- Ukoliko se desi da ljudi koji nisu bili alergični, a dobiju simptome koji liče na alergiju u ovakvoj epidemiološkoj situaciji, najpre treba da se jave u kovid ambulantu da bi se isključila infekcija kovidom 19 - kaže dr Radosavljević.\nzdravo telo korona virus Ambrozija Alergija simptomi\nZašto sam posle korone STALNO UMORNA I ISCRPLJENA? Lekar odgovara kako da povratite snagu i šta da jedete


Ruska policija sa psima tragačima koji traže eksploziv u šetnji Olimpijskim parkom\nStručnjaci veruju da postoji mnogo toga što ide u prilog ogranizatoru Zimskih olimpijskih igara i da će teroristima biti veoma teško da ispune svoje pretnje...\nNazivaju ih prezentacijom nove Rusije, vrednom 50 milijardi dolara – trijumfalnim trenutkom u eri vladavine Vladimira Putina. Međutim, da li bi islamski teroristi mogli da upropaste Zimske olimpijske igre u Sočiju?\nProšlomesečni bombaški napad na železničkoj stanici u Volgogradu je upravo košmar, koji bi ruske vlasti želele da izbegnu u Sočiju – gradu, takođe na jugu zemlje, gde 7. februara počinju Zimske olimpijske igre.\nPre dve nedelje, ova dvojica ljudi iz džihadističke grupe u ruskoj pokrajini Dagestan preuzeli su odgovornost za napad u Volgogradu. Jedan od njih je u videu na YouTube-u upozorio predsednika Putina:\n“Ukoliko održite ove Igre, uručućemo vam poklon u ime svih onih čija je nevina muslimanska krv prolivena širom sveta – u Avganistanu, Somaliji, Siriji”.\nZatim je upozorio i posetioce:\n“Za turiste koji dođu, biće poklon, takođe”.\nOlimpijski plamen ove nedelje je mirno prošao kroz Dagestan i preko konfliktnog područja Kavkaza.\nRuska policija tvrdi da je u toj oblasti prošle godine ubila 260 islamskih ekstremista i zaplenila 320 bombi kućne izrade.\nMeđutim, stručnjaci za bezbednost kažu da je većinski hrišćanski Soči fizički i kulturno izolovan od pretežno muslimasnkog ruskog Kavkaza.\nStručnjak za odbranu Pavel Felgenhauer kaže da ta izolacija štiti Olimpijske igre.\n“Soči je u 19. veku carska vojska potpuno etnički očistila od domorodaca, a naselila Ruse i druge narode iz ostalih delova Carstva: Gruzijce, Jermene, čak Estonce i Grke”.\nKolumnista dnevnika "Novaja Gazeta" kaže da Igre štiti i geografski položaj:\n“Nema podrške džihadističkim teroristima među žiteljima Sočija. A grad može da se zatvori. Planine iza grada, sada tokom zime, jednostavno su fizički neprohodne. Tamo nema puteva i nema načina da bi čak i veoma dobro obučena osoba mogla da prođe u ovo doba godine”.\nPredsednik Vladimir Putin kaže da štiti Soči „čeličnim prstenom“.\n“Ukoliko dozvolimo sebi da ispoljim slabost, strah, da to pokažemo, to znači da ćemo doprineti da teroristi ostvare svoje ciljeve”.\nTokom – po svemu sudeći – najobezbeđenijih olimpijskih igara u istoriji, Rusija će razmestiti 60 hiljada policijaca i vojnika – po 26 za svakog sportistu.\nStručnjak za rusku policiju Mark Galioti kaže:\n“Soči je u neku ruku pretvoren u državu za sebe. Morate da imate specijalnu vizu, dokument za ulazak u njega. Stanovnici te oblasti nalaze se pod značajnom kontrolom. Ne možete slobodno da vozite ni svoj lični automobil, elektornska kontrola je svuda. Uveli su niz potpuno novih mera, praktično mogu da presretnu svaku SMS poruku, svaku razmenu elektronske pošte”.\nMeđutim, neki teroristi ipak uspevaju da se provuku. Prošle nedelje, policija je podelila poternice za tri žene hotelskim recepcijama. U Rusiji ih nazivaju “crnim udovicama”, a radi se o ženama džihadista, koje izvode samoubilačke napade kako bi osvetile smrt svojih supruga.\nUhapšeni pomagači bombaša iz Volgograda\nStručnjaci: Soči je država za sebe


Konkursi | UPIDIV | Udruženje likovnih umetnika primenjenih umetnosti i dizajnera Vojvodine | Association of Applied Arts Artists and Designers of Vojvodina | Page 3\nТема изложбе другог Балканског Архитектонског Бијенала је Велико а. Сваком од архитеката учесника пружа се могућност интерпретације овог назива на свој начин у различитим видовима презентације. Последња економска криза, која је захватила ове просторе 2008. године, одразила се на сва поља, па и на архитектуру. Криза је, генерално, утицала на сваки облик стваралаштва. Архитекта се последњих година налази на позицији, између […]\n24. jula 2015. | Categories: Konkursi | Ostavite komentar »\nВики воли земљу – Конкурс\n„Вики воли Земљу“ (Wiki Loves Earth – WLE) је фото-конкурс који за циљ има прикупљање фотографија заштићених природних добара (национални паркови, резервати, подручја и др) широм Србије.\n10. juna 2015. | Categories: Konkursi | Ostavite komentar »\nKonkurs za vizuelni identitet Gradskog bazena Šabac\nGrad Šabac raspisao je nagradni Konkurs za vizuelni identitet Gradskog bazena. Konkurs je traje od 27. maja do 5. juna 2015. godine. 1. Predmet konkursa Predmet ovog konkursa je izrada vizuelnog identiteta Gradskog bazena Šabac. Predloženo rešenje (znak i ispis) treba da se sastoji od: • znaka • logotipa (ispisa) • znaka i logotipa (ispisa) zajedno […]\n28. maja 2015. | Categories: Konkursi | Ostavite komentar »\n22. maja 2015. | Categories: Konkursi | Ostavite komentar »\nKonkurs za festival gifova GIFEST#3\nTreći regionalni festival gifova GIFEST#3 biće održan i ove godine u Subotici, a cilj je da, kao i do sada, okupi gif-artiste na jednom mestu i promoviše njihove autorske radove.\n09. maja 2015. | Categories: Konkursi | Ostavite komentar »\nThe Industrial Design Centre (IDC) u okviru Indian Institute of Technology Bombay raspisuje konkurs Eksperimentalnom tipografija. Pozivaju se učesnici da osmisle plakat koji istražuje i eksperimentiše sa tipografijom. Konkurs je otvoren za sve studente, fakultete i profesionalce. Od pristiglih radova biće izabrano dvadeset i pet koji će biti objavljeni i predstavljeni na Danima tipografije 2016. godine […]\n08. maja 2015. | Categories: Konkursi | Ostavite komentar »\nSegunda llamada, u saradnji sa Greenpeace iz Meksika i UAM (Autonomous Metropolitan University), poziva sve umetnike na 4. internacionalno takmičenje plakata na temu podizanje svesti o prerađenoj hrani. Selekciona komisija će izabrati 100 pre-finalista, od kojih će 40 biti izabrno od strane međunarodnog žirija, biče dodeljene i tri otkupne nagrade. Konkurs je otvoren za sve profesionalce i […]\n07. maja 2015. | Categories: Arhiva, Konkursi | Ostavite komentar »\nKonkurs za izlagačku sezonu 2015\nVinjeta: Nenad S. Lazić UPIDIV raspisuje konkurs za izlaganje u galeriji FORMA u 2015. godini. Konkurs je otvoren za sve članove. Uz prijavu dostaviti sledeće: Radnu biografiju sa kontakt podacima (telefon, mejl adresa) Koncept izložbe sa opisom radova (autorski tekst ili kritika) Vizuelnu dokumentaciju (najmanje 5 fotografija radova sa kojima se konkuriše) Okvirni termin izlaganja […]\n15. apr 2015. | Categories: Izložbe, Konkursi | Ostavite komentar »\nMeđunarodni sajam umetnosti Paratissima 2015.\nMeđunarodni sajam umetnosti Paratissima biće održan od 12. do 14. juna u Omladinskom kulturnom centru u Skoplju, a poziv za učešće upućen je svim umetnicima, bez obzira na pol, nacionalnost, lokaciju, akademsko obrazovanje ili oblast izražavanja.\n14. apr 2015. | Categories: Konkursi | Ostavite komentar »\nKonkurs – XII međunarodni salon stripa 2015.\nPropozicije za učesnike: • Pravo učešća imaju autori svih uzrasta. • Kandidat šalje rad na konkurs poštom (rad će biti prihvaćen i u slučaju da ga kandidat lično donese) • Rad treba da bude u dobroj kopiji (ili originalu), obima od 1 do 4 table, A3 ili A4 formata. • Rad može biti delo više […]


Edukativne kofice Happy World 6kom 36335 | Volim svoj dom\n1.916,00 RSD *\nOpis - Edukativne kofice Happy World 6kom 36335\nEdukativne kofice Happy World su odlična igračka za stimulaciju rasta i razvoja vaše bebe. Svako dete uživa u igri sa koficama , slaganju i preslaganju istih. Edukativne kofice Happy World su izrađene od neškodljivih materijala i vaše dete će se bezbedno igrati sa njima čak i ako odluči da ih grize. Ove edukativne kofice pružaju neograničene mogućnosti za igru, a možete ih nositi i napolje i pustiti vaše dete da se igra u pesku sa njima. Osim toga Edukativne kofice Happy World su i odličan poklon.\nKarakteristike - Edukativne kofice Happy World 6kom 36335\nEdukativna igra HI -Tec Nauka konstruktor LED TRACTOR vozilo 39265\nEdukativni lav Fisher Price 36186\nEdukativna igra - Botanička bašta Lisciani RS46041 / 31753


Milovanović: Ratko Mladić se trebao predati prije 10 godina - Index.hr\nMilovanović: Ratko Mladić se trebao predati prije 10 godina\nRATNI načelnik Glavnog stožera Vojske Republike Srpske i bivši ministar obrane RS, general u mirovini Manojlo Milovanović izjavio je da zamjera svojem nekadašnjem zapovjedniku, a danas haaškom optuženiku, generalu Ratku Mladiću, što se još prije 10 godina nije predao međunarodnom tribunalu za ratne zločine, izvješćuju banjalučke Nezavisne novine od utorka.\n"Zamjeram mu što nije otišao u Haag prije deset godina jer bi tako zaštitio sve nas koji smo bili oko njega. Vjerujem da je 17 visokih oficira i generala otišlo u Haag zato što Mladić nije tamo", rekao je Milovanović izrazivši nevjericu prema tvrdnjama u nekim medijima kako je Mladić postigao sporazum po kojem će se dragovoljno predati haškome Tribunalu uz naknadu od pet milijuna američkih dolara.\n"On bi se prije ubio nego otišao u Haag. To je obećao još prije deset godina kada je protiv njega podignuta optužnica. Tada je kazao da neće živ otići", kazao je Milovanović Nezavisnim novinama komentirajući takve navode.\nDodao je kako je s Mladićem 13 godina radio u Makedoniji, a pet godina mu je bio zamjenikom te da ovaj navodno "nikada ne bi uzeo novac i tako prodao svoju obitelj, narod i karijeru".\nMilovanović ipak priznaje kako nije siguran da njegov bivši pretpostavljeni nije promijenio mišljenje dodajući da Mladića nije vidio devet godina, da se "ljudi mijenjaju", a da je on "čudna ličnost i možda se u međuvremenu promijenio".


Strani studenti u BiH moraju regulisati boravak – dijalogin.tv\nStrani državljani koji imaju status studenta u Bosni i Hercegovini dužni su regulisati svoj privremeni boravak, ukoliko namjeravaju boraviti u Bosni i Hercegovini duže od vremena važenja viznog ili bezviznog boravka – saopćeno je iz Službe za poslove sa strancima.\nNavodi se da se zahtjev za odobrenje privremenog boravka podnosi lično, mjesno nadležnom terenskom centru Službe za poslove sa strancima, najkasnije 15 dana prije isteka roka važenja vize za dugoročni boravak (vize D) ili bezviznog boravka.\nKako ističu iz Službe za poslove sa strancima, eventualni boravak nakon isteka prava na bezvizni boravak, isteka perioda trajanja vize ili boravak nakon proteka roka odobrenog privremenog boravka smatra se ilegalnim boravkom, te u tom smislu Služba prema stranom državljaninu može izreći mjeru protjerivanja iz BiH.\nS tim u vezi, u cilju sprečavanja neregularnog boravka stranih državljana koji studiraju u BiH, Služba za poslove sa strancima će u narednom periodu provoditi opsežne kontrole stranih državljana na visokoškolskim ustanovama širom BiH.\nBosna i Hercegovina postaje sve zanimljivije odredište strancima, tako da Služba za poslove sa strancima iz godine u godinu, kako navode, bilježi veliki broj zahtjeva za dobijanje privremenog ili stalnog boravka, a najčešći motivi za to su obrazovanje, brak, rad s radnom dozvolom, te drugi zakonom utvrđeni osnovi boravka.\nSlužba za poslove sa strancima je prošle godine stranim državljanima izdala 11.519 dozvola za privremeni boravak. Od ovog broja izdanih dozvola za privremeni boravak u 2016. godini, najveći broj odnosio se na državljane Turske (2.727), Srbije (2.239), Hrvatske (1.038), Crne Gore (718), Makedonije (629) i Kine (503), što čini 68 posto od ukupnog broja izdanih dozvola.\nUkoliko se ovi podaci uporede s podacima Službe za poslove sa strancima za 2015. godinu, evidentan je znatan porast broja stranih studenata u BiH.\nNaime, u 2015. godini izdato je 1.914 dozvola za privremeni boravak radi obrazovanja državljanima iz 69 zemalja, a najviše dozvola u 2015. godini izdato je državljanima Turske, Srbije, Hrvatske i Crne Gore. \nS obzirom na to da je u toku upis studija u akademskoj 2017/2018. godini, Služba za poslove sa strancima poziva sve studente, strane državljane da prijave i regulišu svoj boravak u Bosni i Hercegovini.


Planinarska šetnja – Pohod na Mulež – inmedia.ba\nPlaninarska šetnja – Pohod na Mulež\n0 12 Oktobra, 2012 17:10\nU okviru obilježavanja Dana općine Sanski Most, sutra će na planini Mulež biti obilježena sedamnaesta godišnjica pogibije pukovnika Osmana Porića iz Travnika. Komandant Porić je odlikovan najvišim armijskim priznanjem „Zlatni ljiljan“, a život je izgubio 11. oktobra 1995, godine, u posljednjim ratnim dešavanjima nakon oslobođenja gradova u Bosanskoj Krajini. Pukovnik Porić je tokom ratnog perioda bio u štabu travničke 312 brigade, a potom je unaprjeđen za komandanta 708 brigade na čijem je čelu i poginuo.\nBio je prvi ispred svojih boraca probijajući se na planini Mulež, gdje ih je čekala neprijateljska zasjeda. Na spomen obilježju podignutom u pomen komandanta Porića, sutra će u 13 sati biti održan i sat historije na kojem se očekuje prisusvtvo boračkih i općinskih delagacije iz Sanskog Mosta, Ključa, Travnika i Novog Travnika, kao i članova uže porodice komandanta Porića.\nKao i prethodnih godina, sutra će biti organiziran i tradicionalni planinarski pohod na ovu planinu, čime će sanski planirani i njihovi gosti odati počast svim pripadnicima Armije Rebulike BiH koji su svoje živote dali za slobodu Sanskog Mosta. Kako su nas informisali iz Planinarskog ekološkog udruženja „Kanjon“, okupljanje planirana je zakazano kod benzinske pumpe „Čavkunović“ u 10 sati, odakle će biti organiziran prevoz do sela Podovi.\nObilježavanje datuma pogibije komandanta Osmana Porića i ove godine organizira Javna ustanova „ Kult media“ i Planinarsko ekološko udruženje „Kanjon“, pokrovitelj je općina Sanski Most, a svoj doprinos u organizaciji ovog događaja daće i mnoga sanska udruženja i preduzeća.\nPlakao je i želio da dođe na press konferenciju na nosilima!


YU INFO 2002 – Jednake mogućnosti\nDogađaji > YU INFO 2002\nNa Simpozijumu o računarskim naukama i informacionim tehnologijama – YU Info 2002, koji je organizovan 11-15. marta 2002. na Kopaoniku, kompanija Ericsson d.o.o. je imala zapažen nastup. Pored brojnih izloženih radova iz oblasti računarskih mreža i telekomunikacija, Ericsson je, u saradnji sa organizatorima Simpozijuma priredio koktel pod nazivom „Veče sa kompanijom Ericsson“. Odziv brojnih posetilaca i učesnika ovog prestižnog domaćeg skupa je bio impozantan.\nSledeća veoma zapažena aktivnost Ericsson-a je bila u okviru veoma posećene sesije YU Gender pod nazivom „Ravnopravni pristup info-komunikacionim tehnologijama“ . Sesiju je vodila g-dja Nataša Gospić, predsedavajuća Nacionalnog tima za pitanja ravnopravnosti polova u oblasti telekomunikacija i u svom uvodnom izlaganju upoznala prisutne sa ciljevima YU Gender-a. Zatim je g-dja Divna Vučković, tehnički direktor Ericsson Beograd izložila EEEA – European Ericsson Equal Opportunities Award inicijativu. Nakon toga su predstavljeni projekti Radnog tima „Info-komunikacija za škole“ , koji podrazumeva donaciju kompjuterske opreme školama u ruralnim oblastima, pokrenutog i podržanog od strane kompanije Ericsson (Ericsson je do sada poklonio 4 računara: 1 računar školi u Trbušanima, 2 računara – đačkom parlamentu u srednjoj školi u Užicu, 1 računar osnovnoj školi na Kopaoniku) i web strana na Ericsson-ovom Internet sajtu.\nOd strane inicijatora projekta gospođe Divne Vučković i Kristine Janković uz saradnju Prof. dr. Miodraga Ivkovića – Predsednika Organizacionog odbora YU Info 2002 i pomoćnika ministra za nauku i razvoj, predat je računar učiteljici isturenog odeljenja na Kopaoniku osnovne škole „Sutjeska“ iz Raške. Eunet, ISP je istoj školi poklonio 30 sati besplatnog korišćenja Interneta.\nNa kraju dnevnog reda, dat je predlog da ovaj sastanak preraste u Osnivačku skupštinu organizacije za „Omogućavanje ravnopravnog pristupa Info-komunikacionim tehnologijama (ICT)“ , koji je naišao na veoma pozitivan prijem i podršku svih prisutnih, i nakon čega je usvojeno sledeće:\nPredsedavajući Osnivačke skupštine: Nataša Gospić (Telekom)\nZapisničar: Kristina Janković (Ericsson d.o.o.).\nNa predlog predsedavajućeg, izglasani su sledeći članovi Upravnog odbora organizacije:\nNataša Gospić, predsednik, Radmila Simić (Mobtel), Divna Vučković (Ericsson d.o.o.), Jelica Protić (PC Press), prof. Branimir Reljin (ETF), prof. Vera Marković (Elektronski fakultet Niš), Spomenka Ristić (Telekom Srbija), Prof. Dr Bratislav Milovanović (Elektronski fakultet Niš), Svetlana Popov (Savezna skupština) i Dragica Ivković.\nInicijativu za formiranje Udruženja-organizacije podržali su i:\nprof. dr. Miodrag Ivković – Predsednik Upravnog odbora YU Info 2002\nDarko Dunjić – Marketing Manager firme Eunet\nDubravka Đurić – Urednik časopisa Jisa Info\nNakon diskusije doneta je odluka o osnivanju organizacije za „Omogućavanje ravnopravnog korišćenja ICT“, kojom je Upravni odbor zadužen da pripremi Statut organizacije i potrebna dokumenta za registrovanje u Saveznom ministarstvu pravde.\nJednake 15.03.2002. 28.06.2015. Događaji\n← TELFOR 2001\nKompaniji Ericsson Jugoslavija dodeljena EEEA nagrada →


Gospojina | DNEVNE\nDRUŠTVO 27. August 2020.\nSrpska pravoslavna crkva i vernici sutra slave Uspenije Presvete Bogorodice, praznik koji je u narodu poznatiji kao Velika Gospojina. Gospod koji je na Sinaju zapovedio petom…\nDRUŠTVO 14. August 2020.\nDanas počinje STROGI POST: Dve nedelje se morate pridržavati ovih PRAVILA\nDanas 14. avgusta, pravoslavni vernici započinju Gospojinski post, jedan od četiri velika posta. Gospojinski post uvek počinje 14. avgusta, na dan Svetih mučenika Makaveja, a…\nMAGAZIN 13. August 2020.\nZa pravoslavne vernike sutra počinje Velikogospojinski post kojim se pripremaju za praznik Uspenja Presvete Bogorodice – Velike Gospojine koji se slavi 28. avgusta. Velikogospojinski post uvek…\nZANIMLJIVOSTI 14. August 2019.\nDANAS POČINJE GOSPOJINSKI POST: Izgovorite danas ove reči i oprostite jedni drugima\nDanas, 14. avgusta po novom kalendaru, počinje Gospojinski ili Bogorodičin post, koji traje 15 dana, sve do praznika Uspenja Presvete Bogorodice ili Velike Gospojine, kada je po jevanđeljskom predanju Marija…\nDRUŠTVO 13. August 2019.\nDANAS SU GOSPOJINSKE POKLADE: Obavezno izgovorite OVE REČI!\nDanas su poklade pred početak Velikogospojinskog posta Dvonedeljni post predstavlje duhovnu i telesnu pripremu za praznik Velika Gospojina ili Uspenje Presvete Bogorodice. Ovo je jedan…\nZANIMLJIVOSTI 27. August 2018.\nSutra se u pravoslavnim crkvama obeležava praznik Velika Gospojina. Zvanični naziv praznika je Uspenje Presvete Bogorodice. Velika Gospojina je zapravo uspomena na smrt Bogorodice i, prema jevanđeljskom predanju, dan kada…\nZANIMLJIVOSTI 14. August 2018.\nPOČEO JE GOSPOJINSKI POST: Ovo obavezno morate da uradite, čak iako ne postite\nSrpska pravoslavna crkva i njeni vernici danas obeležavaju početak Gospojinskog posta koji traje do 27. avgusta. To je najkraći, dvonedeljni post, ali veoma strog, ispred kojeg po strogosti…\nZANIMLJIVOSTI 13. August 2018.\nU utorak, 14. avgusta, pravoslavni vernici započinju Gospojinski post, jedan od četiri velika posta. Gospojinski post uvek počinje 14. avgusta, na dan Svetih mučenika Makaveja, a prethodi velikom hrišćanskom praznikuUspenju presvete…\nZANIMLJIVOSTI 21. September 2017.\nDanas slavimo rođenje BOGORODICE: Na MALU GOSPOJINU, ovo uradite obavezno, a evo koje poslove žene ne bi trebale da obavljaju u kući!\nMala Gospojina je crkveni i narodni praznik kojim se slavi rođenje Bogorodice Marije. Današnji dan se ubraja u 36 velikih praznika u crkvenom kalendaru obeleženih crvenim slovom….


Vesti online / Svi komentari / BBC: Posle 20 godina, moguće pomirenje Srbije i NATO?\nBBC, Tanjug A\nJedna od njih je i direktroka Centra za ervoatlanske studije Jelena Milić, koja kaže da "svi možemo mnogo da dobijemo". Milićka može da dođe kod mene u štalu i sigurno će dobiti...moj Miško nestrpljivo udara kopitom...