Gojgić: Predlog da ulica nosi ime nemačkog investitora je opravdan - Ozonpress :: internet portal\nTag: Dženarika, Gojgić, Nemac, predlog, ulica\nNakon što smo objavili mnoga mišljenja povodom odluke Komisije za određivanje naziva ulica, da jedna čačanska ulica dobije naziv po imenu vlasnika nemačke firme Forverk, Peteru Kelenu, koja će po najavama gradonačelnika podići pogon u novoj Industrijskoj zoni i navodno zaposliti hiljadu Čačana u narednih pet godina, namera nam je bila da pitamo podnosioca predloga za takav naziv ulice Vladimira Gojgića, šta ga je motivisalo da Komisiji za određivanje naziva ulica uputi takav predlog.\nGojgić je inače službenik Gradske uprave za LER i jedan od dvojice obrađivača Elaborata o opravdanosti otuđenja građevinskog zemljišta u javnoj svojini na teritoriji Grada Čačka neposrednom pogodbom bez naknade Kompaniji Forverk. Gojgić i kolega, mada bez ikakvog prethodnog iskustva u radu na elaboratima tako velike vrednosti, utvrdili su da Grad Čačak ima opravdan interes da nemačkom investitoru pokloni uređeno građevinsko zemljište u vrednosti 3,4 miliona evra.\nIzgleda da je procena buduće dobiti Grada Čačka i države Srbije od dolaska ovog investitora, takva da poklanjanje 14,5 hektara potpuno opremljenog građevinskog zemljišta i stimulacije od 10.000 evra po jednom novozaposlenom radniku kojih treba da bude 1.000, što bi značilo 10 miliona evra, nisu dovoljni da se iskaže zahvalnost gospodinu Kelenu što je izabrao naš, a ne neki drugi grad u Srbiji, za svoju investiciju, pa se gradski službenik Gojgić, kao istomišljenik sa gradonačelnikom Todorovićem po ovom pitanju, dosetio da bi pristupna saobraćajnica budućoj fabrici mogla poneti ime Herr Petera Kelena.\nDakle upravo kad smo nameravali da razgovaramo sa gradskim službenikom Vladimirom Gojgićem, kolege sa portala Dženarika.info objavili su svoj razgovor sa njim i ljubazno su nam dali saglasnost da taj članak prenesemo u celosti.\nVladimir Gojgić: Predlog da ulica nosi ime nemačkog investitora je opravdan\nPrema rečima Vladimira Gojgića, glavni razlog zbog kojeg je Komisiji za davanje naziva ulicama predložio da saobraćajnica ponese ime po nemačkom investitoru je to što je uveren da će ta fabrika Čačanima doneti višestruku korist.\nPredlog da ulica u budućoj industrijskoj zoni u Preljini ponese ime po Peteru Kelenu, osnivaču nemačke fabrike „Vorverk“ koja će tamo imati svoje pogone, podneo je Vladimir Gojgić, šef Službe za pravne poslove i razvoj privatne inicijative u Gradskoj upravi za lokalni i ekonomski razvoj.\nPrema njegovim rečima, glavni razlog zbog kojeg je Komisiji za davanje naziva ulicama predložio da saobraćajnica ponese ime po ovom nemačkom investitoru je to što je uveren da će ta fabrika Čačanima doneti višestruku korist.\n„Nemačka kompanija će nam doneti brojne benefite”\nGojgić je istakao da će u narednih pet godina „Vorverk” zaposliti više od hiljadu ljudi čime će se povećati zaposlenost u privredi u Čačku za oko 6 odsto.\n– Ključni razlog zbog kojeg sam podneo ovakav predlog nadležnoj Komisiji je taj što sam detaljno upoznat sa svim budućim benefitima ovog projekta. Najveći benefiti su zapošljavanje najmanje hiljadu radnika do kraja 2023. godine, ostvarivanje lokalnih i republičkih javnih prihoda, a očekivana investicija koja će biti realizovana na teritoriji našeg grada je 43 miliona evra, kaže Gojgić.\n„Prvi strani investitor u Čačku treba da dobije svoju ulicu”\nNemačka kompanija kojoj poklanjamo zemljište i po čijem vlasniku će ulica u Preljini dobiti ime, nema sedište na teritoriji Čačka, ali bez obzira na to Vladimir Gojgić smatra da je njegov predlog opravdan.\n– Oni su po ugovoru o otuđenju građevinskog zemljišta u obavezi da svoja sedišta preregistruju na Grad Čačak. Što se tiče gospodina koji je vlasnik fabrike „Vorverk”, ne znam da li je do sada bio u našem gradu, ali znam da su dolazili njegovi saradnici. Otkako je on vlasnik, a to je od 1984. godine, ova kompanija je postigla velike rezultate i zabeležila napredak. S obzirom na to da je ovo prva strana investicija u gradu, mislim da je moj predlog opravdan, zaključuje Gojgić.\nNa ovu izjavu Vladimira Gojgića stigao je komentar koji takođe prenosimo sa portala Dženarika.info\nOno naše što nekad bejaše…\nPoštovani gospodine Gojgiću,\nSve je to lepo što Vi nama objasniste i pokušaste da opravdate svoj predlog, doduše čudnim floskulama koje nam iskaču svaki dan, na svaki sat sa svih mogućih talasa na nekom čudnom jeziku… i „benefiti“ i „implementacije“ i projekti i milioni evra i silne hiljade radnika i BDP I ŽSZ…. i sve to do 202n-te godine. Kako dođoste do računice? Molim stavite sve parametre na uvid javnosti pa neka struka da svoj sud.\nNo, pod pretpostavkom i uz iskrenu želju da će to sve biti tako kako Vi uvereno tvrdite, ja imam samo jedno pitanje.\nKo je Vas ovlastio gospodine Gojgiću, ko Vam je dao pravo, mandat, odrešene ruke, neko ovlašćenje da tako samouvereno dostavljate sulude predloge u ime nas „nekolicine“ od 115.337 prema poslednjem popisu, čiji dedovi, očevi, uspešni privrednici komšije naseljavaju ove prostore vekovima unazad. Ljudi koji su svojim trudom, stručnim sposobnostima, dugogodišnjim radom zaslužili da neko sokače u industrijskoj zoni ponese njihovo ime.\nAko ste baš hteli prigodan naziv ulice u industrijskoj zoni pa eto Vam Maruške gospodine Gojgiću u Preljini u komšiluku! Prva asocijacija! Zar ona ne zapošljava radnike iz Vašeg grada, zar Vam je njen porez mrzak, zar ona nije utkala ime Srbije i Čačka u svoje marame koje krase svetske zvaničnike?!\nOsvrnite se malo oko sebe gospodine Gojgiću! Da li svi ti strani investitori imaju svoje ulice u svojim matičnim državama? Nemaju gospodine Gojgiću! Pa kako Vam ne pade na pamet da date naziv ulici po nekom starom, poznatom čačanskom bojadžiji ili kazandžiji, a ne da poklanjate i delite šakom i kapom ono naše što nekad bejaše…\nI tražite od nadležnih u Gradskoj upravi da vas sve tamo pošalju na neki kurs srpskog jezika. Za toliko imaju. Ne trebaju im nikakve donacije ni investicije. Pa lepo jednom, za svagda, da naučite srpski jezik. Da nam više ne grebete uši „benefitima“ kad imamo reč korist ili nekim tamo „implementacijama“ kad imamo reč sprovođenje….Ako se već tako bahato smatrate pozvanim da donosite odluke u ime svih nas, onda bar lepo u paketu poklonite sve ono naše što nekad bejaše, ali na maternjem jeziku! A „benefite“ ostavite strancima za koje sam duboko uverena, kao što ste i Vi za svoj predlog, da nikada ne bi nazvali svoju ulicu „Maruškina ulica“ ili „Kolov bulevar“ ili „Cinijevo sokače“!\nI još nešto gospodine Gojgiću. Zabodite jedan štap na parče svoje dedovine, JER NA TO IMATE PUNO PRAVO. Zakačite za taj štap tablu, a na tabli napišite „Helmutova njiva“ ili „Džejkobova oranica“ ili pak „Livada Samsona Foksa“… opcije su vam raznovrsne. Jer, i neki tamo Helmut i Džejkob i Samson Foks su „ostvarili velike rezultate i zabeležili su napredak iako ne znam da li su do sada bili u našem gradu“, ali svakako sam sigurna da ćete imati „benefite“ od toga.\nPapreno skup kvadrat socijalnih stanova u Čačku\nPreljinski bulevar bb 01/06/2018 u 10:35 Odgovorite\nOvakav odgovor poštovane komentatorke budi nadu da još postoje pismeni, školovani ljudi sa moralom.\nGojga je dobar momak ali se uhvatio u vrzino, đavolje kolo.\nJasmina 01/06/2018 u 11:27 Odgovorite\nKad nam Gojgic vodi politiku grada daleko cemo dogurati.\nPA TAJ DVE OVCE NEBI SACUVAO.\nGrebić 01/06/2018 u 11:55 Odgovorite\na smejali smo se hrvatima za danke dojčland.\nHrabar i pametan smo ti mi narod\ndz 01/06/2018 u 12:43 Odgovorite\nNazvati ulicu u Čačku po onome ko je napisao ovaj odlican komentar na Dzenarici.\nzeljko damjanovic 01/06/2018 u 15:36 Odgovorite\nObraz im dzon\nMa neeeeeeeeeeeee 03/06/2018 u 09:35 Odgovorite\nAnonimni 01/06/2018 u 15:59 Odgovorite\nJa bi tvoju Kursulinu nazvao Drkelina.I on covek zaposljava veliki broj radnika.E moj Gojga i njegov komsija Trnavac,dobri momci,ali politika i kinta i ode sve do djavola.\nM 01/06/2018 u 20:04 Odgovorite\nGojga i „drugi obrađivač“ su doneli više koristi Čačku, nego većina nas!\nSvi smo imalu pravo da damo primedbe na elaborat. Ćutali smo a sada se bumimo?\nA kad spomenu gore citirana gospođa Marušku, umalo se ne preturih sa stolice! Kolike su plate kod dotične? Koristi grad, privredna udruženja isključivo za ličnu promociju! Šta je to ona uradila za opšte dobro? Kole i Cini znam šta jesu uradili! Rekao bih da je leči xxxxxxxx, xxxxxxxxxx samopromocijom i da je xxx najbolji primer kako je Bog, jedino pamet dobro podelio!\nSm 01/06/2018 u 20:29 Odgovorite\nWoooow lakve bajke\nu aps more 01/06/2018 u 20:32 Odgovorite\nja bih samo dodao – PAMTI SRBINE – KO – KAD – I GDE – te ponizio – ko,kad,i gde je pljunuo na hektolitre prolivene srpske krvi, na milione SRPSKIH ŽRTAVA koje su date KAKO SE NE BI DOZVOLILO upravo ovo što taj gojgula gegula danas radi … S T R A Š N O\nSaul Goodman 01/06/2018 u 20:34 Odgovorite\nPitam Gojgića kako je moguće dati ime ulici po živom čoveku ? Po kom to zakonu…\nVerica 01/06/2018 u 20:43 Odgovorite\nKoliki jadnik na skali od 0-10 treba da budes da te nateraju da pokrenes ovakvu inicijativu ??? Uprava za ler je najplasticniji primer stranackog zaposljavanja, jednog cacanina nema.\nFilipovic 01/06/2018 u 21:08 Odgovorite\nMeni je neverovatno da ima ovoliko ljudi koji su i dalje u nekim davnim vremenima! Do kada vise da se busamo u grudi? Sad vam je odjednom stalo kako se zove ulicica od 600 metara u Preljini, gde nece biti nista osim te buduce fabrike.Nisam siguran da je gospodin Gojgic ili Todorovic, ili ko god je ovo predlozio, to ucinio tek tako. Pa vise od 30 godina rukovodioci ovog grada nisu bili u stanju da dovedu nekog investitora. Razmislite malo sta je to sto Cacak moze da ponudi vise od nekog drugog grada u Srbiji. Strucnu radnu snagu – sumnjam. Jeftinu radnu snagu – nama je i obecanih 40 hiljada premalo, a u vecini gradova su spremni da rade za 25 hiljada. Imamo tradiciju u auto industriji? Ja ovo vidim kao jednu malu lukavost onog koji se toga setio, jer neko ko je napravio fabriku u ulici koja nosi njegovo ime, sigurno da ce uciniti sve (ili bar vise) da tu i ostane…\nDarko 01/06/2018 u 23:53 Odgovorite\nMozda je Gojga mislio da je to Kren?\nnavijac 02/06/2018 u 00:12 Odgovorite\nprepametni gojga,,,kad ga vidite kao pojavu,vidite da je prepametan,,,sta moze da mu sve padne na pamet,,,\nDubioza 02/06/2018 u 02:36 Odgovorite\nJa bih dao naziv Ulica Petra Dobrnjca\nDEFNE 02/06/2018 u 06:37 Odgovorite\nTO JE APSURD…. INVENSTITOR DOLAZI I AKO DOLAZI, DOLAZI IZ INTRESA…..KA I SVAKI DRUGI POSLODAVAC…. A ZAPOŠLJAVANJE 1000 RADNIKA I NIJE NIKAKAV ALIBI DA BI SE DOBILA ULICA,,,, FABRIKE SU ZAPOŠLJAVALJE 1000. 10000……..50000 I VIŠE RADNIKA PA NI JEDNA ULICI NE NOSI NAZIV PO TADAŠNJIM DIREKTORIMA ILI NAZIVIMA TADAŠNJIH FABRIKA …ISTE SU CILJANO UNIŠTENE I POKLONJENE….A RADNICI NA ULICI….. TOLIKO DA SE NE ZABORAVI I S T O R I I J A……KADA BI SE TE FABRIKE KOJE SU RADNICI IZGRADILI. STVARALI VRATILI RADNICIMA NIKO NE BI BIO NE ZAPOSLEN….NISU NAMA POTREBNI STRANI INVESTITORI IMA I TE LKAKO KOD NAS VISPRENIH, PAMETNIH I SPOSOBNIH LJUDI DA POKRENU ZEMLJU…..ŠTO BI KAZAO NAROD: „USE I U SVOJE KLJUSE“\nCvoro 02/06/2018 u 11:02 Odgovorite\nPo profesiji kockar u slobodno vreme daje imena ulicama i posle se pitamo sto smo tu gde jesmo, na dnu dna.\nRadivoje 02/06/2018 u 12:56 Odgovorite\nPa što ova komentatorka ne predloži po Marußki ulicu? Ima pravo na to. Doći će do Komisije. Ili Ulica Branka Milovanovića Mačka. Svako može da pokrene inicijativu. Ili Ulica Tuzle guzle recimo. Pa što sr niko od vas dušebrižnika ne seti da da ime ulici po Milanu Stojadinoviću? Ili po Bori Čorbi, Točku, Željku??? Ljubi Tadiću? Dušku Radoviću? Ovoj poslednjoj dvojci očevi su iz Čačka. Ulica Dragana Kićanovića? Nego vama je krivo što Gojgić može da sabije kilo roštilja a vi padate posle 200 grama! Sram vas bilo! Čovek je sa kolegom verovatno danima radi o na tom elaboratu bez koga verovatno ne može da se odradi dolazak investitora a vi navalili da ga pljujete. Klošari\nPoreski obveznik 02/06/2018 u 14:00 Odgovorite\nCiju oni zemlju poklanjaju stranim investitorima. Jos prave infrastrukturu sa parama nasih poreskih obveznika. Porez u Preljini je porastao 500posto. Ljudi su sokirani sa novim poreskim resenjima u Preljini. Da Preljinci placaju a vi da se talite bojim se da nece moci…\nPERO 04/06/2018 u 04:46 Odgovorite\nAJ SAD ONDA SVAKU TRECU ULICU U CACKU DA NAZOVEMO xxxx ILI xxxxxx


You are at:Home»Vesti»IBM Think Summit 2019\nČetvrta regionalna poslovna i IT konferencija kompanije IBM “THINK Summit” održana je 10. septembra 2019. u beogradskom hotelu “Crowne Plaza”.\nBila je ovo prilika da vrhunski IT stručnjaci i istaknute ličnosti iz javnog života, koji svoj uspeh delom duguju primeni IT-a, kao i predstavnici vodećih banaka, startapova i velikih kompanija iz regiona, čije je poslovanje godinama unazad nezamislivo bez upotrebe informacionih tehnologija, predstave svoja iskustva.\nKonferenciju je otvorio Johanes Maurer, od pre nekoliko meseci generalni direktor IBM-a za Jugoistočnu Evropu, uvodnim predavanjem u kojem je podsetio da tržište ulazi u novo poglavlje kada je reč o cloudu i digitalnom, gde IBM igra značajnu ulogu svojim hibridnim cloudom kao platformom za aplikacije i infrastrukturu.Takođe je ukazao na značaj inovacija, ali i na važnost postojanja poverenja, kako u tehnologiju, tako i u partnere.\nZoran Hrustić, potpredsednik IBM-a za cloud i kognitivni softver za region Centralna i istočna Evropa, detaljnije je govorio o IBM-ovom hibridnom oblaku kao otvorenoj platformi za inovacije i rast izgrađenoj na Red Hat tehnologijama i tome da hibridni multiclaud postaje novo normalno.\nOn je posebno istakao značaj prošlogodišnje akvizicije kompanije Red Hat za sprovođenje strategije IBM-a.\nThomas Francis Anglero, direktor za Inovacije u IBM-u Norveška, svojom prezentacijom je ukazao na mogućnosti i neophodnost inovacija, bez obzira na činjenicu da one koštaju. Navodeći insprirativne primere iz prošlosti, on je podsetio da su inovatori ti koji stvari vide drugačije i pozvao prisutne da i oni budu deo promena. Transformacija organizacija, po njemu, danas podrazumeva promenu razmišljanja gde se na umu ima svrha a ne profit, hijerarhija se zamenjuje umrežavanjem, a kontrola osposobljavanjem.\nPredavanje pod nazivom “Transhumanizam”, koje je održao Achilles Georgiu, TSS Leader u IBM-u Mađarska, bilo je jedno od onih koja podstiču na ozbiljno razmišljanje. Primenom nekih od novih tehnologija čovek pomera svoje fizičke i kognitivne sposobnosti do krajnjih granica, a čovečanstvo ulazi u post-ljudsko doba, pa se postavlja pitanje do kada je čovek još uvek čovek, a kada postaje robot i da li sve ove promene ugrožavaju budućnost čovečanstva ili je to način njegovog opstanka.\nKonstatujući da su ljudi oduvek želeli više i da se razvoj ne može zaustaviti ni kada je primena veštačke inteligencije u pitanju, Georgiu je naglasio da ne treba strahovati od same tehnologije, već od ljudi koji će je koristiti.\nPlenarni deo konferencije završen je predavanjem Milorada Mažića, sudije FIFA-e, koji je govorio o promeni pozicije sudije u uslovima primene novih tehnologija u fudbalu. Dajući svoju viziju mogućnosti očuvanja integriteta pri donošenju sudijskih odluka u uslovima kada se tehnologija koristi kao alat za njihovo trenutno preispitivanje, Mažić je naglasio značaj uloge koju imaju timski rad i ozbiljna priprema za svaku utakmicu. Kvalitet odlučivanja, razumevanje šta se desilo, ko je uključen, obezbeđivanje jednakosti svih, proaktivno sprečavanje velikih konfrontacija i upravljanje situacijom i dalje su, bez obzira na nove okolnosti, sastavni deo uloge fudbalskog arbitra.\nNastavak konferencije se odvijao na tri paralelna polja: Cloud i infrasruktura, Bezbednost i otpornost i Podaci i veštačka inteligencija.\nU okviru kampusa “Cloud i infrastruktura” prikazani su praktični aspekti putovanja do cloud rešenja kao i benefiti koje njihova primena donosi.\nU uvodnom predavanju, Namik Hrle, IBM Fellow, je govorio o putovanju u cloud kao o obaveznom i nečemu što se mora, jer cloud omogućava potpuno promenu biznis modela i ubrzava izlazak na tržište. Ukazujući na to da IBM poseduje potrebno znanje, veštine, alate i ljude da pomogne svojim klijentima na tom putu, on se posebno zadržao na multicloud pristupu i mogućnostima koje su otvorene akvizicijom Red Hata.\nNa kampusu “Bezbednost i otpornost” (Security & Resilience) prisutni su mogli da nauče kako da izgrade pouzdano i otporno okruženje uz pomoć najnovijih profesionalnih rešenja za sajber sigurnost, kao i da poslušaju poučne priče klijenata o zaustavljanju pretnji i obezbeđivanju poslovnog rasta korišćenjem rešenja hibridnog clouda.\nKampus posvećen podacima i veštačkoj inteligenciji imao je zadatak da kroz uvodna predavanja i studije slučaja pojasni načine na koje se pametna tehnologija može najbolje iskoristiti, a imovina oličena u podacima modernizovati i učiniti spremnom za svet veštačke inteligencije i multiclouda. Ugledne kompanije iz regiona pokazale su zašto su posegnule za Watson IoT-om, Open Bankingom, CHATBOT-ovima, kognitivnim rešenjima ili automatizacijom procesa uz pomoć robota.\nU okviru kampusa “Podaci i veštačka inteligencija” prezentovano je i pobedničko rešenje takmičenja IBM Datathon održanog dva dana ranije, za koji je realne podatke obezbedila kompanija Nelt, a IBM ponudio svoje alate za analitiku i vizualizaciju kao i IBM Watson.\nVođena idejom da je „THINK za one koji misle”, ovogodišnja regionalna konferencija IBM-a se obraćala svima koji streme progresu ne samo radi sticanja profita, već i zbog svakodnevne dobrobiti šire društvene zajednice. Znanja i ideje koje su prisutni poneli sa nje svakako će im biti inspiracija ne samo za razmišljanje, već i za preduzimanje konkretnih akcija u njihovim organizacijama.\nIBM IBM Think Summit


Najbolja matematičarka sveta je Beograđanka - NekiRok\nNajbolja matematičarka sveta je Beograđanka\nTiha voda breg roni! Svako ko upozna osamnaestogodišnju Jelenu Ivančić primetiće njenu skromnost. Ova učenica Matematičke gimnazije je višestruki šampion na evropskim i svetskim takmičenjima iz matematike.Osvojila je „Mirzakhani“ nagradu na Internacionalnoj međunarodnoj olimpijadi 2019. godine za najbolju matematičarku sveta u takmičarskoj matematici, a već treću godinu za redom dobija zlatnu medalju na Evropskoj Matematičkoj Olimpijadi za devojke.\nJelenini izuzetni rezultati doneli su joj još jedno priznanje – titulu mladog heroja Srbije i prvo mesto na konkursu „Youth Heroes“!– Ovog leta sam osvojila zlatnu medalju na Međunarodnoj matematickoj olimpijadi, koja je najprestiznije takmičenje za srednjoškolce iz matematike. Takmičilo se oko 110 zemalja širom sveta, a skoro svaka je imala tim od po 6 učenika. Takođe, isto ove godine, na Evropskoj matematičkoj olimpijadi za devojke sam bila prva sa maksimalnim brojem bodova.\nJelena od 2017. godine dobija stipendiju za izuzetno nadarene učenike i student, od kada i ostvaruje velike uspehe na matematičkim takmičenjima. Oko njenog vrata bila je bronzana, a potom i srebrna medalja na Internacionalnoj međunarodnoj olimpijadi. Titulu najbolje matematičatke Evrope zavredila je u 2018. i 2019. godini.– Oduvek sam volela matematiku. Od kako sam upisala Matematičku gimnaziju u 7. razredu, veoma brzo sam napredovala. Radila sam dosta, ali sam uživala u tome i imala sam odlične rezultate od početka. Ta dva, rad i rezultati, međusobno su se preplitali, i eto me gde sam sad – kaže ova mlada devojka koja od naredne godine planira da studira matematiku na nekom od prestižnih svetskih univerziteta.


Najveće čudo u povijesti finala Lige prvaka: Ponosni Liverpool, Milan i "nikad nije gotovo" - www.vecernji.ba\nNajveće čudo u povijesti finala Lige prvaka: Ponosni Liverpool, Milan i "nikad nije gotovo"\n25. 05. 2020. u 10:26 0 komentara 66 prikaza\nPrije točno 15 godina odigrano je jedno od najzanimljivijih finala u povijesti Lige prvaka, a ekipa Liverpoola nakon zaostatka od 3:0 na poluvremenu protiv Milana uspjela se vratiti u meč i nakon boljeg izvođenja penala postati prvak Europe.\nMeč se tog 25. 5. 2005. godine igrao na Olimpijskom stadionu Atatürk u Istanbulu, a ostat će upamćen kao vječna inspiracija budućim generacijama da u sportu i nogometu nikada nema prostora za odustajanje i da su čuda, kada ih istinski želiš i vjeruješ u njih, moguća i ostvariva.\nMilan je, kao što smo već rekli, na poluvremenu imao vodstvo od 3:0. Mrežu Redsa načeo je Paolo Maldini, a do poluvremena Hernan Crespo je postigao još dva pogotka i činilo se donio pobjedu Rossonerima.\nNakon poluvremena, iz svlačionice Liverpoola kao da je izašlo potpuno novih 11 igrača, a nadu ekipi iz Engleske da se može vratiti u meč dao je Gerrard pogotkom u 54. minuti. Do centra je trčao ne prestajući da maše rukama i tjerajući navijače i suigrače da vjeruju u povratak. U tim trenucima, on je vjerojatno bio jedini koji je mogao zapaliti iskru koja će pokrenuti Redse.\nŠmicer nedugo nakon toga postiže i drugi gol, u potpunosti vraća svoj tim u igri i rezultatski egal, a na stadionu je sve eksplodiralo kada je Xabi Alonso nakon promašenog penala poslao odbijenu loptu u mrežu i pogodio za 3:3.\nOstalo je 3:3 i Redsi su nadahnućima Traorea, koji je sa gol-linije izbacio šut Shevchenka u 70. minuti, i Dudeka u produžecima, koji je dodatno izludio ukrajinsku zvijezdu i sve Milanove fanove, uspjeli dogurati do penala, a nakon boljeg izvođenja udaraca s bijele točke osvojili su titulu prvaka Europe postavši tada jedini klub koji ima osvojenu Ligu prvaka, a nema osvojeno nacionalno prvenstvo.\nZa Liverpool je to bila peta titula prvaka Europe, a ovaj preokret, odnosno povratak u meč nakon zaostatka od 3:0 na poluvremenu, jedan je od najvećih u modernoj povijesti nogometa.


Trenutno vreme je: 02. Jul 2020, 15:00:20\nTema: Korisni linkovi: poezija, proza, e-books, lektire, knjizare (Pročitano 186625 puta)\nPoruka #30 21. Dec 2007, 17:28:43\n„Naše pismo” je neformalna informatičko-lingvistička grupa računarskih korisnika i profesionalaca koja se prihvatila zadatka da rešava otvorena pitanja srpskog jezika i njegovog pisma u novim tehnologijama. Ona je pokrenula i veliki broj kulturnih, obrazovnih i naučnih institucija, koje su oformile Nacionalno veće za srpski jezik i pismo, zajednicu otvorenu za sve institucije i pojedince koji su saglasni sa Poveljom o srpskom jeziku i pismu u 21. veku. Više informacija (i linkova) naći ćete na ovom blogu.\nPoruka #31 21. Dec 2007, 17:30:00\nNa ovom sajtu naći ćete besplatan (freeware) softver za pretraživanje latinskih reči i dobijanja prevoda na srpski jezik, odnosno pretraživanje srpskih reči i prevoda na latinski jezik, ali pomoću Java aplikacije na samom sajtu možete koristiti školsku verziju rečnika. Školski rečnik latinskog jezika sadrži manji obim reči i namenjen je pre svega učenicima srednjih škola – naravno, i njega je moguće preuzeti sa sajta i koristiti ga kao softver. Za sve vrste rečnika potrebno je da imate instaliran JRE (Java Runtime Environment).\nPoruka #32 21. Dec 2007, 17:31:10\nUh, ah, oh... na prvi pogled nema veze sa serijom knjiga o čudesnoj zemlji Oz, ali je ova web fantazija svejedno – čudesna. Pokrenula ju je ekipa od devet poznatih međunarodnih umetnika među kojima su Philip Straub, Andreas Rocha, Gerardo de Gerard i Geoffrey White. Međusobnom kolaboracijom dočarali su i preneli magičan svet Frenka Bauma u okvire moderne tehnologije, potpomognuti mini-serijom „Tin Man” koju je producirao i prikazao kanal „Sci Fi”. Nije za kompjutere sa slabim srcem, odnosno internet konekcijom.\nPoruka #33 21. Dec 2007, 17:32:16\nJoš jedan projekat digitalizacije umetničkog dela, takođe u velikom broju piksela. Od kraja oktobra ove godine, čuvenu fresku Leonarda da Vinčija Tajna večera možete do najsitnijih detalja da proučite na ovom sajtu. Zahvaljujući italijanskom timu HAL9000, freska je preneta u virtuelno okruženje u rekordnoj veličini od 16 milijardi piksela. Slika ima 172.181 piksela u širini, a 93.611 piksela po visini, i zauzima čitavih 96 GB na disku. Više o realizaciji ovog projekta potražite na samom sajtu.\nPoruka #34 21. Dec 2007, 17:36:32\nOdličan online kurs za učenje jezika. Najvažnije je to što je besplatan, zatim što je kvalitetan i što će se razvijati vremenom. Oni koji već znaju engleski jezik na raspolaganju imaju još deset svetskih jezika za učenje. Lekcije su urađene u Flashu, organizovani su dijalozi koje će vas voditi kroz njihove osnove, a govor je snimljen veoma kvalitetno. Posebno nam se svidelo insistiranje na brazilskoj verziji portugalskog jezika. Svaki jezik ima po sto lekcija, a svaka lekcija ima oko 80 slajdova, tako da imate materijala za sasvim solidnu osnovu. Spread the word.\nPoruka #35 03. Feb 2008, 20:30:17\nPuno besplatnih (sada 1800) knjiga na engleskom za skidanje. Skoro sve knjige su SF i fantasy poznatih autora. Vlasnik stalno stavlja nove knjige a i svatko može staviti nove. Većina autora ima i opise i popise djela i slično.\n« Poslednja izmena: 26. Feb 2008, 12:58:06 od Makišon »\nPoruka #36 24. Feb 2008, 15:08:47\nMozilla Firefox 3.0b3\nDa li neko zna gde mogu da nađem Revizora od Gogolja? E-book, srpski ima prednost, ali ako baš ne znate, može i engleski.\nPoruka #37 26. Feb 2008, 13:03:14\nIma li neko nesto od Svetislava Šilera o elektronici?\najde kacite mloim vas hitno mi treba..\nPoruka #38 27. Mar 2008, 22:58:56\nPosto nisam nasao na ove 4 strane ono sto me zanima zamolio bi za pomoc\nEvo copy/paste moje poruke\nPreporucite mi neki sajt koji ima opisiran izbor kniga, ubacivanje novih i da su po klasama (psihologija, lingivstika, romani itd). To me vise zanima iz tog razloga sto me mrzi da idem u knjizaru i pretrazujem knjige od onog sto me zanima. Lakse mi je da na sajtu nadjem neki kratak opis pa da imam neki uzi spisak knjiga sta mi mogao da kupim\nNasao sam par sajtova ali nigde nisam video da azuriraju i imaju veliki izbor\nPoruka #39 28. Mar 2008, 21:19:13\ndajte nestoi o elektronici\nOznake: ves glenn popper voza painter interpreter liktira list filokalija pripovetke\nsale savijano opis princ otkacena margareta njene mor kan dawnload


Dvadesetosam kilometara, razdvaja vezirski grad Travnik i ponosnu srednjobosansku ljepoticu, planinu Vlašić, čijim je poklonicima i ljubiteljima planinskog doživljaja omogućen dvostrani i dvostruki prstenasti pristup. Zauzimajući područje od 500 km², planina Vlašić gotovo jednako je udaljena kako od velikih kontinentalnih gradova susjednih zemalja (Zagreb 380 km, Split 230 km, Beograd 400 km), tako i od velikih regionalnih centara unutar BiH (Banja Luka 180 km, Sarajevo 120 km, Mostar 200 km).\nNa sjevernoj polovini grada Travnika, geografske širine od 44 stepena i 19 minuta, leži Vlašić planina i uživa divljenje svih 365 dana u godini, domaćih i međunarodnih putnika namjernika, ali i onih sasvim slučajnih prolaznika.\nGeomorfološke raznovrsnosti planine Vlašić, predstavlja prostranu visoravan, prosječne nadmorske visine od 1400 do 1500 m, s koje se uzdižu mnogobrojni vrhovi, (najveći Paljenik 1963m n/v). U okviru geološke građe, kompleks planine Vlašić se svrstava u grupu mezozojskih naslaga (mezozojske karbonatne stijene i klastiti), te se prostor područja Vlašić nalazi u zoni 7 stepena MC skale.\nHidrografske karakteristike ukazuju da je Vlašićki plato kraško područje, te iako je oskudno vodom, plava oaza, rijeka Ugar (sa desnim pritokama potoka Ugrić, potoka Pljačkovac i lijevim potokom Lužnica i Dedića potok) izvirući na krajnjem sjeveroistoku sa dužinom od 15 km i površinom sliva oko 80 km² predstavlja jedini stalni površinski vodotok, koji površinske vode odvodi u sliv rijeke Vrbas. Pored prelijepog i hladnog izvora Ugar, postoji i više malih izvora: Vrela Duge, vrelo Ugar, vrelo Ugrić, vrelo Santić, vrelo Koritovac, vrelo Mrakića i Jaz, vrelo Biljke i Studenac, vrelo Pašinac.\nU sklopu poljoprivrednog zemljišta na prostoru Vlašića, njive i livade predstavljaju oko 1.808 hektara poljoprivrednog zemljišta. Na prostoru područja Vlašić, površine pod šumom iznose 7.264 hektara, a površine pod pašnjacima 2.777 hektara, te ostale površine oko 1. 251 hektar. Šetnja pašnjačkim predjelima, ljeti poklonicima direktog doživljaja prirode pruža istinski odmor za dušu i tijelo, a tokom zimskog perioda pašnjaci su prilagođeni za skijaške staze. Već vijekovima na ovom prostoru je prisutna tradicija uzgoja ovaca, u čemu pastirima vjerno pomaže bh planinski pas „Tornjak“, koji potiče sa ovih prostora. Najpoznatiji ovčiji proizvod je nadaleko čuveni vlašićki/travnički sir.\nStanovnici i posjetitelji vlašićkih prostranstava kazat’ će da preovladavaju sjeverni i južni vjetrovi (56%), te da su planinski krajevi skoro konstantno vjetroviti. Vlašić se po svojim osnovnim klimatskim karakteristikama ubraja u područja s planinskom klimom na planini i sa predplaninskom u pogorama, a prosječne temperature variraju ovisno o godišnjem dobu i nadmorskoj visini, (od –5 C° zimi do +25 C° ljeti). Ova travnička ljepotica privlačna je u svako doba godine, ali najatraktivnija je zimi, kada je snijeg veoma često prekrije i do 2,5 m. Sniježni pokrivač u planinskom dijelu se ponekad zadržava i do 90 dana.\nDva prelijepa vodopada na rječici Pljačkovac, uzvodno od naselja Sažići su kao pojedinačni objekat zvanično registrovan i stavljeni pod zaštitu Rješenjem zavoda za zaštitu kulturno-historijskog i prirodnog nasljeđa. Cjelokupan prostor obiluje mnogobrojnim i prelijepim pejsažnim vrijednostima i veoma širokim spektrom bogatog prirodnog naslijeđa (koridor vodotoka rijeke Ugar, vizurni punktovi Devečani i Galica, sve stijenske formacije litica,..)\nDruštvene djelatnosti i urbana oprema\nNa vlašićkom području zastupljeni su određeni sadržaji urbane opreme iz domena školstva, zdravstva, kulture i sporta, a mnogi ostali sadržaji su raspoređeni u Travniku i Turbetu. Iako je planinski masiv Vlašića oduvijek izazivao interes ljudi, prvi pojedinačni odlasci na Vlašić, organizovani su još 1882. godine, a već 1927. godine na ovoj planini osnovano je i Planinarsko društvo. Godina 1932. ostala je zabilježena po otvaranju prve planinarske kuće na Devečanima i već tada se pojavljuju i prvi skijaši. U sklop društvenih djelatnosti i izgradnje novih i modernih turističkih objekata, vremenom se proširila ponuda sportskih i kulturno zabavnih sadržaja. Najznačajniji objekti zimskog sporta i rekreacije nalaze se na Babanovcu, a mogu se izdvojiti: dvostruki ski lift “Babanovac”, ski lift “Ugar”, dva “Baby” ski lifta, skakaonica 90 m, dvije manje skakaonice, ski staze sa brzo smučanje, staze za hodanje na skijama oko15 km, fudbalska i teniska igrališta, a u sklopu hotelskih i drugih smještajnih objekata zastupljeni su i mnogobrojni savremeni kulturno-zabavni sadržaji. Obzirom da je u modernom vremenu mobilna telefonija ekspanzirala, rezultat je sve veći broj pretplatnika, a također svaki vlasnik vikend objekta, hotela ili motela koristi mobilni telefon, te je na ovaj način olakšan pristup turističkim objektima. O pogodnostima i potencijalima ski -centara „Vlašić“ na Babanovcu, govori i podatak da je tokom XIV Zimskih olimpjskih igara u Sarajevu 1984. godine imao status Rezervnog sportskog aklimatizacijskog centra. Od 1977. godine do 1990. godine Vlašić je bio poznat po internacionalnom takmičenju „Pokal Vlašić Evropa Kup“, u kojem su na 90-metarskoj skakaonici, učestvovali takmičari iz 10 evropskih zemalja, Japana i SAD-a. Također još jedno prestižno priznanje „Srebrena pahuljica“, kojim se Vlašić okrunio, kao najbolji ski centar, ukazuje na postojeće kvalitete planine Vlašić. Vlašić danas, predstavlja jedinstvenu i savremenu cjelinu sa preko 1000 vikendica i desetine hotela, koji zadovoljavaju evropske standarde hotelijerstva.


CARNet nudi uslugu Libar za izradu, objavu i pregled digitalnog sadržaja Dalje.com\nNaslovna Tehnotrip CARNet nudi uslugu Libar za izradu, objavu i pregled digitalnog sadržaja\nCARNet nudi uslugu Libar za izradu, objavu i pregled digitalnog sadržaja\nHrvatska akademska i istraživačka mreža – CARNet objavila je novu online uslugu za izradu, objavu i korištenje digitalnog sadržaja primjenjivog u nastavi: multimedijskih digitalnih dokumenata, prezentacija, te e-knjiga u EPUB i PDF formatu. Usluga naziva Libar sastoji se od dvije komponente: web aplikacije koja se nalazi na adresi https://libar.carnet.hr/, a namijenjena je prvenstveno nastavnicima i profesorima s ciljem jednostavne online izrade digitalnog nastavnog sadržaja te mobilne aplikacije koja se preuzima na mobilne uređaje, a namijenjena je korištenju objavljenih digitalnih nastavnih materijala, sa svim funkcionalnostima e-čitača.\npregled digitalnog sadržaja\nPrethodna objavaPrepoznajete li osobu s fotografija?\nSljedeća objavaI ove subote na Jarunu akcija ‘Izađi i hodaj’


Ekološki podzemni voz u Minhenu - Automatika.rs\nNaslovna Vesti Upravljanje procesima Ekološki podzemni voz u Minhenu\nSyntegra, koncept za vozove, ovih dana uspešno završava seriju testiranja potpuno novih teretnih vagona za železnička vozila koji će biti deo podzemnog voza minhenskog metroa. Sistem, koji je do sada funkcionisao bez ikakvih problema, kombinuje vožnju, teretne vagone i komponente kočenja u cilju stvaranja jedinstvenog sveobuhvatnog uređaja kompaktnog dizajna, koji je efikasniji u odnosu na konvencionalne početke teretnih vagona. Ima manju težinu što znači da koristi i manje energije. Sistem teretnih vagona jedan je od Siemens-ovih ekoloških proizvoda, a prošle godine grupa je objavila da prihodi zajedno sa njihovim Ekološkim Portfolijom ukupno iznose 17 milijardi evra.\nSyntegra označava generacijsku promenu sistema železničke tehnologije. Inženjeri grupacije Siemens Mobility zamenili su složeni mehanički vučni pogon, najčešće korišćen, sa direktnim pogonskim sistemom, koji je prvi takve vrste. Ovaj pogonski sistem je bez menjača, što ga čini manje podložnim habanju i kvarenju, a takođe i manje bučnim. Syntegra teretni vagoni su oko 30 procenata lakši u odnosu na konvencionalne podzemne vagone i troše oko 20 procenata manje struje, što dovodi do zaključka da je stvarna količina ušteđene energije po vozu otprilike ekvivalentna godišnjoj količini energije koja je potrebna za 100 domaćinstava. Sistem na ovaj način pomaže daljem razvijanju ekološkog balansa železničkih sistema, i približno je devet puta bolji u odnosu na onaj koji se koristi za automobile, uzimajući u obzir prosečno korišćenje kapaciteta vozova.\nKonvencionalni železnički sistemi koriste motore sa visokim rpms-om, tako da je potrebna menjačka kutija radi prebacivanja ove energije na točkove sa manjom brzinom, a gubici koji nastaju prilikom trenja menjačke kutije rezultuju povećavanje potrošnje energije i habanje. Današnji klimatizovani asinhroni motori takođe sadrže mnoge gumene delove, kao i komponente koje se upotrebljavaju za kotrljajuća ležišta, tako da se moraju redovno servisirati, ali sa Syntegrom takva vrsta održavanja je mnogo ređa, što dovodi do dodatnog smanjenja troškova. Pored dva kotrljajuća ležišta, koji istovremeno služe kao ležišta za točkove, motor ne sadrži nijedan deo podložan habanju, a sve to štedi energiju i produžava radni vek motora. Način na koji je konstruisan električni motor uključuje permanentne magnete koji mu takođe omogućavaju da funkcioniše kao sigurna i pouzdana pomoćna kočnica. Probni voz u Minhenu je niz od dva vozila, odnosno, u pitanju je jedno vozilo koje zapravo sadrži dva Syntegra vagona. Specijalni merni uređaji nadgledaju sve detalje vezane za rukovanje probnim vozilom, a rezultate zajedno analiziraju Siemens i minhensko gradsko saobraćajno preduzeće SWM/MVG. Siemens predviđa da bi Syntegra mogla da krene sa serijskom proizvodnjom za dve godine.\nPrethodni tekstOrganizovana dva kursa za SIMATIC S7\nSledeći tekstNovi pristup eliminisanju softverskog deadlock-a pomocu teorije diskretnog upravljanja


13/06/2018 | 15:42 ⇒ 18:23 | Autor: RTRS\n"Ovaj balon je švajcarske proizvodnje i ima veliku silu kojom je moguće otvriti veoma kalcifikovane arterije. Koristili smo silu od 50 atmosfera i uspjeli smo da otvorimo arteriju pacijenta koja je bila blokirana", kaže doktor Cuculi.\n"Sve balone koje smo imali do sada i koji su u upotrebi nisu uspjeli da razbiju kalcijum i otvore arteriju, ovaj poseban balon je to uspio i korist za tog pacijenta je u stvari što će biti bez simptoma, s jedne strane. To suženje smo razbili stavili smo stent i pacijent je dobio novu arteriju, koja u principu hrani njegovo srce", rekao je Lončar.\n"Ovo je dio dugogodišnje međunarodne saradnje sa različitim institutima i klinikama, gdje, kada pogledamo usko specifično određene stručne stvari, dobijamo svjetske stručnjake za pojedine oblasti, čime mnogo unapređujemo edukaciju našeg kadra, ali i edukaciju kolega drugih ustanova", rekla je Preradovićeva.


"Van okvira" preko 30 filmova za četiri dana | Kolubarske\nKonferencija za novinare Valjevski filmski susreti (foto: Đorđe Đoković)\nFilm "Dnevnik Diane Budisavljević", rediteljke Dane Budisavljević, otvoriće šeste "Valjevske filmske susrete" koji počinju večeras i trajaće do 15. decembra.\nZa četiri dana ovog jedinstvenog filmskog festivala koji se ove godine održava pod sloganom "Van okvira", a ovakav slogan nije bez razloga, biće prikazano preko 30 filmova na više lokalcija.\n"Tim festivala nastavio je sa svojom misijom negovanja filmske publike i edukacije mladih", rečeno je na konferenciji za novinare na kojoj je najavljen program Valjevskih filmskih susreta.\nDragana Jakovljević (Foto: Đorđe Đoković)\nIzvršni direktor festivala Dragana Jakovljević kaže da je novi kocept festivala prerastao u regionalni festival upravo ovogodišnjim izdanjem. Prema njenim rečima ono što je značajno i na šta su ponosni jeste to da su ovim festivalom uspeli da podstaknu klimu i da Valjevo dobije jednu modernu bioskopsku salu.\n- Šesto izdanje festivala Valjevski filmski susreti je izašao iz tog svog lokalnog okvira i prerastao u jedan svež, regionalni festival filma. Donosimo ne samo kratkometražne, već i dugometražne dokumentarne i igrane naslove iz regiona: iz Crne Gore, Slovenije, Bosne i Hercegovine, Severne Makedonije, Hrvatske i Slovenije. Prvi put ove godine imamo saradnju sa EU Info centrom, čiji naslovi će biti predstavljeni u okviru Programa evropskog filma, na kojem ćemo prikazati filmove: Ćutanje drugih, Stranac u raju i Belgijski kralj. Svi ovi filmovi, a u skladu sa sloganom festivala koji ove godine glasi „Van okvira“ pozivaju gledaoce da izađu iz svojih okvira i stavova, van konteksta na koji su navikli, da preispitaju svoja uverenja i budu otvoreni za pitanja i prihvatanje novih ideja i perspektiva u intimnoj atmosferi i razgovoru sa autorima nakon projekcija – rekla je Jakovljević.\nOsnivač i koselektor festivala Bojana Andrić kaže da se ove godine festival ozbiljno profesionalizovao i da je značajno "unapređen" zahvaljujući profesionalnom producentu Dragani Jakovljević. Smatra da ekipa koja je pre pet godina napravila ovaj festival, i to na entuzijazmu, treba polako da se povlače i da ga prepusti mladim profesionalcima.\n- To što je grad Valjevo ove godine festival podržao sa više sredstava nego lane, kao i to što nas Ministarstvo kulture i informisanja podržava, govori da ovaj festival ne da stagnira nego raste i prerasta u ozbiljan festival koji je uspeo da izađe ne samo van Valjeva nego i iz okvira Srbije - rekla je Andrić.\nBojana Andrić je predstavila ovogodišnji program. Film Dnevnik Diane Budisavljević, otvara koji će biti prikazan u Centru za kulturu 12. decembra u 20 časova, Valjevske filmske susrete će svečano otvoriti apsolutni pobednik Pulskog festivala Dnevnik Diane Budisavljević u Centru za kulturu 12. decembra u 20 časova.\nU petak 13. decembra biće prikazani filmovi: Belgijski kralj, reditelja Petera Bronsensa, dokumentarni film Električni orgazam za ljude budućnosti, rediteljke Marije Vukić (koja će biti i gost festivala), i Koja je ovo država, reditelja Vinka Brešana (uz podršku Zillion filma).\nSubota 14. decembar rezervisan je za srpsku premijeru filma Grudi, rediteljke Marije Perović, koja će biti gost festivala, film Stranac u raju, reditelja Gvido Hendriksa, Godina majmuna, Vladimira Blaževskog (koji je ove godine jedan od članova žirija i takođe gost festivala), Moj jutarnji smeh, reditelja Marka Đorđevića, koji će biti gost festivala i premijerno 10. epizoda serije Grupa, čiji će se glumci takođe pokloniti publici nekon premijere.\nU okviru selekcije kratkih igranih filmova dodeliće se i Nagrada Mladi autor koja podrazumeva novčani iznos od 25.000 dinara. Ove godine Mladi autor se dodeljuje najboljem direktoru fotografije, a o dobitniku će odlučivati žiri u sastavu: Zoran Djordjević, reditelj, Dušan Đorđić, fotograf i snimatelj i Nenad Stevanović, filmski i tv snimatelj.\nIvana Antonijević (Foto: Đorđe Đoković)\nPredstavnik Regionalne kancelarije za mlade, kancelarije iz Beograda (RYCO) Ivana Antonijević je rekla da je zadovoljstvo to što su imali priliku da podrže Valjevsku kulturnu mrežu, kao i to što su mladi iz regiona imali priliku da se upoznaju, ostvare kontakte i uče o filmu. "Na taj način kroz radionice filma, razvijaće svoje interkulturalne veštine u duhu pomirenja u regionu Zapadnog Balkana", kazala je Antonijević.\n"Valjevski filmski susreti"\nFestival neguje stvaralaštvo mladih filmskih autora iz regiona kroz takmičarski program, omogućava razvoj mlade publike kao i filmsku edukaciju srednjoškolaca. Glavni program čine filmovi mladih autora kratkog igranog metra, kao i dugometražni filmovi iz Srbije i regiona, uz propratne programe, koji uključuju muzički program i radionicu.\nKarte za film "Dnevnik Diane Budisavljević", po ceni od 250 dinara, su u prodaji, dok je ulaz za sve ostale projekcije besplatan.\nValjevski filmski susreti (Foto: Đorđe Đoković)\nU nedelju Pre 12 sati 9 minuta\nPrvi i poslednji susret sa Miloradom Miškovićem Pre 17 sati 27 minuta\nPrimopredaja dužnosti Pre 19 sati 37 minuta


Poker Srbija: Završen Prvi $1.000 No-Limit Hold'em Opening Event U Okviru Aussie Millions-a\nZavršen Prvi $1.000 No-Limit Hold'em Opening Event U Okviru Aussie Millions-a\nDugo najavljivani PartyPoker 2012 Aussie Millions počeo je 12. januara prvim turnirom koji je bio $1.000 No-Limit Hold'em Opening Event. Na čak tri održana prva dana - Day 1a, 1b i 1c učešće je uzelo ukupno 946 igrača, pa je formiran nagradni fond od $946.000. Prepuna tri prva dana u Crown Casino-u u Melburnu, koji je domaćin ovog eventa, vratila su svega 132 igrača na Day 2, dok se na Day 3 igrao finalni sto. Glavni sponzor ovog eventa je trenutno druga najveća online poker soba PartyPoker.\nKada je formiran finalni sto u broju čipova je prednjačio Scott Wilson među finalnih 10, ali mu nije pošlo za rukom da trijumfuje. To je uspelo drugom vodećem igraču sa početka finalnog stola. Radi se o mladom Brendon Rubie-u, koji je trijumfom na PartyPoker 2012 Aussie Millions Opening Event-u inkasirao $200.000 australijskih dolara. Ukupno 81 igrač je ulazio u nagradni fond, od čega je minimalna zagarantovana suma iznosila $2.500.\nS obzirom da je ovo tek prvi od ukupno 8 eventova koji se održavaju u okviru PartyPoker 2012 Aussie Millions-a, mnoge poker face su se već vinule put Australije da bi učestvovali na Main Event-u, koji se održava od 22. do 28. januara, a očekuje se najveći odziv igrača do sada.


Nažalost korona ne jenjava, kao da je sada promenila oblik i krenula prema deci. To se, rekao je gostujući u Beogradskoj hronici RTS dr Saša Milićević primećuje i prema broju malih pacijenata u ambulanti, a i prema broju dece koja leže u bolnicama pa čak i prema tragičnom ishodu ovih dana, prenosi “Telegraf.rs”.\n– Novi britanski soj ima veći afinitet prema receptorima koji se nalaze u dečijem organizmu. Očigledno je da se deca više zaražavaju, kao da su izgubila malo onu prednost koju su imala kada je bio onaj prethodni soj, kada smo se čudili na koji način deca to bolje podnose – naveo je Milićević.\n– Ako roditelji primete da dete ima temperaturu, kašljuca, ako ga boli glava ili ako dan, dva slabije jede, da je neraspoloženo, onda je to znak da mora da se malo više obrati pažnja, a pogotovo ako ima epidemiološki podatak da je neko u porodici trenutno bolestan od kovida ili da je dete bilo na nekom rođendanu ili negde gde je neko zaražen. Onda mora da se vodi računa i takvo dete ne bi trebalo voditi u vrtić ni u školu.\n– Praktično lek koji direktno deluje na virus još uvek ne postoji, tako da sve ovo što mi dajemo je da sprečimo taj kovid virus da izazove komplikacije u organizmu, a imunitet će ga savladati. Korona ne mora uvek biti praćena temperaturom, kao što ima pacijenata koji uopšte ne gube ni ukus ni miris – navodi Milićević.\n– Tako da će tu trebati velika veština lekara, a oni je poseduju, da utvrde da li je alergija ili ne. Tu može i krvna slika da pomogne kao i epidemiološki podatak da li su bili u kontaktu s nekim koje zaražen. Uvek mora da postoji oprez jer i onaj ko ima alergiju može da dobije korona virus – zaključio je dr Saša Milićević.\nTagovi :COVID 19, kovid 19, simptomi koronavirusa


Direktor Agencije za unapređenje stranih investicija (FIPA) Gordan Milinić/ Naša dijaspora je veliki potencijal i treba da investira u svoju zemlju – BHDINFODESK\nDirektor Agencije za unapređenje stranih investicija (FIPA) Gordan Milinić/ Naša dijaspora je veliki potencijal i treba da investira u svoju zemlju\nby Urednik BiH Info Desk 12/04/2017 0473\nDirektor Agencije za unapređenje stranih investicija (FIPA) Gordan Milinić u razgovoru za Vijesti.ba naglašava da su politička kriza, te priče o referendumu, secesiji i ratu negativno uticale na strane investicije u BiH. Stoga smatra da svi politički akteri u BiH moraju voditi više računa o izjavama koje daju, te o različitim ishitrenim ocjenama.\nInvestitori sve to prate prije dolaska u BiH, a kada dođu, postavljaju razna pitanja. Recimo, i prošle sedmice na razgovorima sa potencijalnim investitorima iz Italije imali smo nezgodna pitanja, poput onoga hoće li u BiH ponovo biti rata i može li se našim ulicama slobodno kretati, ističe Milinić.\nVIJESTI.BA: Prema posljednjim preliminarnim podacima Centralne banke BiH, iznos stranih investicija u BiH prošle godine iznosio je oko 460,6 miliona KM. Interesantno je da je u zadnjem kvartalu prošle godine realizirano još skoro 200 miliona KM novih stranih investicija. Zašto to nije bio slučaj i u prethodnim kvartalima? Šta je glavni uzrok pada stranih investicija u tom periodu?\nMILINIĆ: To su, kao što kažete, preliminarni podaci, a mi očekujemo da će taj broj biti uvećan, odnosno da ćemo dostići možda i pola milijarde KM. Svima je poznato da smo u prvom kvartalu prošle godine napravili dvostruki prebačaj iznosa stranih investicija, konkretno više od 114 posto je bio prebačaj iznosa u odnosu na isti period 2015. godine. Jako smo uspješno radili.\nMeđutim, nakon toga je došla politička kriza, referendum, te pominjanje secesije, rata i slično. To je prouzrokovalo veoma tešku situaciju u radu sa stranim investitorima, posebno u drugom i trećem kvartalu. U tom periodu susretali smo se sa brojnim prigovorima investitora, koji su nam govorili da su naši projekti odlični i da bi oni ulagali 30, 40 ili 50 miliona KM, ali tražili su od nas da im pojasnimo situaciju u BiH i pitali su nas da li su njihova sredstva ovdje sigurna.\nMi smo se, s druge strane, trudili da im pojasnimo da se radi o prolaznoj situaciji izazvanoj predizbornom kampanjom. Isticali smo da je referendum raspisan sedam dana prije lokalnih izbora kako bi se izvršila nacionalna homogenizacija i dobili izbori, te da od njega nema nikakve opasnosti. Takođe smo pojašnjavali da ljudi koji pominju rat nemaju nikakvog uticaja u BiH i da ih niko ne bi slijedio. Pozivali smo investitore da dođu u oktobru u BiH i da se uvjere u to da se ništa neće dogoditi.\nU oktobru su oni došli, vodili smo uspješne razgovore i zato smo u zadnjem kvartalu prošle godine napravili dobar rezultat. Realizovano je oko 200 miliona KM novih investicija, a ta cifra će biti veća kada budu objavljeni konačni podaci Centralne banke BiH.\nVIJESTI.BA: Kakvi su planovi za ovu godinu? Najavili ste da će april i maj biti udarni mjeseci za prikupljanje stranih investicija. Možemo li govoriti o konkretnim aktivnostima?\nMILINIĆ: Nakon političke krize u januaru i februaru, mi u FIPA-i riješili smo da april i maj budu udarni mjeseci u kojima se može napravili rezultat u prikupljanju stranih investicija. U tom kontekstu, planiramo i već realizujemo niz manifestacija.\nPočetkom aprila bili smo na godišnjem investicionom sajmu u Dubaiju, koji je okupio nekoliko hiljada investitora iz 140 zemalja. Naša delegacija uspostavila je veoma značajne kontakte, razgovarala sa preko stotinu potencijalnih investitora i nadamo se da ćemo imati velike rezultate. Takođe, radili smo Outreach kampanju u Italiji, gdje smo imali sastanke sa ciljanim investitorima u našu poljoprivredu. Očekujemo da nekoliko njih uskoro dođe u BiH kako bismo imali konkretne dogovore o realizaciji investicija.\nBili smo prisutni i na Trećem energetskom samitu u Neumu, kao i na Mostarskom sajmu gospodarstva. Upravo je u toku posjeta privredne delegacije Indije našoj zemlji i koristimo priliku da što bolje animiramo potencijalne investitore.\nZa april je planirana i konferencija u organizaciji OECD-a u Parizu, a u Skoplju je planirana investiciona konferencija, koja će biti održana u okviru posjete predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Makedoniji. Imaćemo značajne razgovore i prezentacije investicionih mogućnosti BiH, jer će konferencija okupiti investitore iz nekoliko država. Nastojaćemo da ih zainteresujemo za naše projekte.\nFIPA će u saradnji sa Svjetskim savezom dijaspore 21. aprila u Sarajevo organizovati Biznis forum dijaspore. U ovom mjesecu biće upriličena i prezentacija privrede BiH u Monaku, u organizaciji Ambasade BiH u Parizu.\nZa maj mjesec planiran je sajam “Macfrut” u Italiji, na koji FIPA vodi predstavnike tridesetak kompanija iz svih dijelova BiH radi razgovora o investicijama i svim oblicima poslovne saradnje, te poslovni forumi na Kipru i u Berlinu. Osim toga, prisustvovaćemo i na poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu, te na Sarajevo biznis forumu. Krajem maja imaćemo sastanak saradničke mreže za postinvesticionu podršku, a moguće je i održavanje Outreach kampanje u Njemačkoj.\nVIJESTI.BA: FIPA je prošle godine vodila snažnu akciju aktiviranja ekonomske diplomatije u privlačenju stranih investitora. Kakve rezultate je dala ova aktivnost? Jesu li vidljivi pomaci? Ekonomska diplomatija sigurno može igrati ključnu ulogu u vašoj misiji.\nMILINIĆ: Ekonomska diplomatija treba da bude srž aktivnosti bh. ambasada. Oni treba da traže investitore i prilike za izvoz bh. proizvoda. Dvadesetak godina sam bio u diplomatiji i uvijek mi je ekonomska diplomatija bila u centru aktivnosti.\nFIPA je, kao zakonom zaduženi koordinator svih ministarstava i organizacija u BiH na prikupljanju stranih investicija, insistirala da proces privlačenja stranih investicija ne može biti posmatran isključivo kao aktivnost samo jedne institucije, FIPA, već zahtijeva koordiniran, sistemski pristup i aktivnosti svih relevantnih institucija u BiH, i konstantan rad na unapređenju poslovnog ambijenta i političke stabuilnosti. Tako sam npr. od ministra inostranih poslova BiH uvijek tražio da nam svaka bh. ambasada svakog mjeseca pošalje u Sarajevo na razgovore po jednog potencijalnog investitora.\nZdruženim naporima nadleznih ministarstava, Spoljnotrgovinske komore i FIPA organizovan je seminar za obuku ekonomskih diplomata, budući da su nam se ambasade žalile da nemaju adekvanih kadrova. Nakon obuke, u petnaestak ambasada će se poslati specijalizovane diplomate koje će se fokusirati na strane investitore i izvoz.\nGeneralno, mogu kazati da su pomaci primjetni, jer smo u međuvremenu uspjeli da aktiviramo ambasade BiH – Skoplje pravi investicionu konferenciju; biznis forumi će biti održani u Berlinu u maju i u Pragu u junu; pomenuo sam da Ambasada u Parizu organizuje privredni forum u Monaku; u Sofiji se takođe pripremaju neke manifestacije, a slične aktivnosti planiraju i naše ambasade u Velikoj Britaniji, Austriji, Holandiji i Rumuniji. Dakle, naše ambasade su se počele aktivirati na planu ekonomske diplomatije i to će morati dati određene rezultate.\nVIJESTI.BA: Šta BiH nudi stranim investitorima kao najatraktivnije oblasti za ulaganje? Koje oblasti su najprivlačnije stranim investitorima?\nMILINIĆ: Trenutno je najveći interes za energetiku. BiH je najveći izvoznik električne energije, a imamo izvanredne projekte termoelektrana, hidroelektrana i vjetroelektrana. U toku je značajan broj razgovora i očekujemo zapažene rezultate.\nNaš veliki akcenat je na metalnoj indrustriji, drvnoj industriji, poljoprivredi i prehrambenoj industriji, te turizmu, koji je mnogo interesantan stranim investitorima. Posebno je u posljednje vrijeme izražen interes za zdravstveni turizam. Mislim da će naše banje biti u prilici da dobiju strane investitore, da unaprijede sadržaje i da postignu mnogo bolje rezultate u svom radu.\nVIJESTI.BA: Politička stabilnost preduslov je za strana ulaganja u BiH. Domaći političari uvijek ističu da su strane investicije dobrodošle i da su opredijeljeni da stvaraju uslove za to, a sa druge strane, svjedoci smo da stalno proizvode političke krize u državi. Kako objašnjavate ovakvo djelovanje bh. političara? Posljedice su očigledne – nedostatak stranih investicija jer je kapital plašljiva roba.\nMILINIĆ: Bh. političari moraju znati da svaki strani investitor prije dolaska u BiH čita i informiše se o prilikama u ovoj zemlji. Svaki turbulentni događaj negativno djeluje na strane investitore. Recimo, i prošle sedmice na razgovorima sa potencijalnim investitorima iz Italije imali smo nezgodna pitanja, poput onoga hoće li u BiH ponovo biti rata i može li se našim ulicama slobodno kretati.\nSmatram da svi politički akteri u BiH moraju voditi više računa o izjavama koje daju, te o različitim ishitrenim ocjenama. Investitori sve to prate prije dolaska u BiH, a kada dođu, postavljaju razna pitanja. Neki od njih čak i odustanu od dolaska, što treba imati u vidu.\nVIJESTI.BA: Kazali ste da je FIPA zadužena za koordinaciju između svih ministarstava i organizacija u BiH na prikupljanju stranih investicija. Kako taj rad izgleda u praksi? Nailazite li na razumijevanje svih nivoa vlasti sa kojima sarađujete? Proše godine FIPA je predložila 41 mjeru za poboljšanje poslovnog ambijenta u BiH. Jesu li usvojene vaše preporuke?\nMILINIĆ: Dio tih mjera se usvaja i popravlja, a mi održavamo sastanke o svim tim pitanjima. Savjet ministara BiH prihvatio je sve naše preporuke. FIPA, između ostalog, nastoji da investitorima omogući brzu registraciju firme u BiH, brzo otpočinjanje djelatnosti i otvaranje novih radnih mjesta. FIPA se bori za osnivanje što većeg broja slobodnih zona i poslovnih zona, koje stimulativno djeluju na investiture i olakšavaju im početak biznisa.\nPostepeno, ali veoma sporo, popravljamo situaciju. Ona je različita u svakoj opštini. Postoji nekoliko opština u BiH u kojima investitor završava sve tehničke obaveze vrlo brzo, s druge strane, pojedine opštine znatno kasne u tom procesu. Recimo, izdavanje građevinskih dozvola je veliki problem, jer presporo traju procedure. U zemljama regiona dozvole se mogu dobiti za tri dana, a kod nas se čeka mjesecima. Takođe, imali smo problem i sa UIO BiH, jer se prilikom registracije firme čekalo 35 dana na izdavanje dozvole PDV broja, bez kojeg se to ne može uraditi. Sporo se izdaju urbanističke saglasnosti, priključci na elektro i vodovodnu mrežu, boravišne i radne dozvole itd.\nGeneralno, moram istaći da FIPA nailazi na razumijevanje svih nadležnih organa i ministarstava i izlaze nam u susret. Takođe, zadovoljni smo razumijevanjem sudova. Kada investitor ima određeni spor, mi od suda, naravno bez upuštanja u meritum spora, zatražimo ubrzano rješavanje predmeta, zbog bržeg ulaska novca i bržeg starta investicije. Od suda dobijemo odgovor da je predmet stavljen u prioritete.\nFIPA je dala nove preporuke Savjetu ministara BiH i očekujemo da će one ponovo biti upućene svim nadležnim organima. Mnogo i nam značilo da svi izvrše ono što FIPA traži, a tražimo što brže djelovanje, usaglašavanje pojedinih zakona i više truda kako bi investicije bile brže.\nTakođe smo Savjetu ministara predložili da se izdvoje određena sredstva za propagandnu kampanju “Invest in BiH”, koja u stranim sredstvima informisanja treba reklamirati ulaganja u BiH, na sličan način kako je to radila Makedonija.\nI što se tiče podsticaja stranim investitorima, dali smo određene prijedloge Savjetu ministara BiH, jer sve zemlje u okruženju stimulišu strane investitore tako što im za svako novootvoreno radno mjesto daju stimulaciju od 3 do 7 hiljada eura. Time su u startu u velikoj prednosti u odnosu na nas u BiH, jer mi takve podsticaje zasad ne dajemo. Moraćemo razmisliti da idemo ukorak sa susjednim zemljama, jer će nam odvući potencijalne investitore.\nVIJESTI.BA: FIPA u saradnji sa Svjetskim savezom dijaspore BiH organizuje 21. aprila Biznis forum čiji će fokus biti promocija BiH kao investicione destinacije. Prema procjenama, bh. dijaspora svake godine u BiH šalje više od tri milijarde KM putem novčanih doznaka. Šta je cilj foruma koji organizujete i kako mobilisati dijasporu za još veća ulaganja u BiH?\nMILINIĆ: Cilj foruma je da naši građani iz inostranstva ne šalju novac u vidu novčanih doznaka, već da investiraju. Imali smo sastanke s dijasporom u Švajcarskoj i Austriji i oni se slažu s tim. Zašto slati 500, 700 evra… Bolje osnovati ovdje malo preduzeće našim ljudima, pa da oni zarađuju i za sebe i za tog rođaka koji šalje novac. To je osnovna ideja. Imamo mi uspješnih privrednika u inostranstvu. Ponudićemo im projekte koje imamo, zamoliti ih da se organizuju u više grupa, da zajedno investiraju, ako to ne može pojedinac. Čak i do četiri milijarde se šalje godišnje. Taj novac je bolje upotrijebiti za proizvodnju, nego za potrošnju. Proizvodnju koja će dati novu vrijednost, novi proizvod i nova radna mjesta. Intenzivno ćemo razgovarati na Biznis forumu kako bi pokušali aktivirati što više naših ljudi u investiranje. Istovremeno i da dovedu svoje prijatelje, strance, koji se bave biznisom, da se i oni potrude da investiraju u BiH.\nVIJESTI.BA: Kada razgovarate s dijasporom, kakav je puls tih ljudi, jesu li zainteresovani za proizvodnju nove vrijednosti, novih radnih mjesta? Ima li mjesta za optimizam?\nMILINIĆ: Ima. Svi su zainteresovani za napredak. Za unapređenje proizvodnje i za nova radna mjesta u BiH. Nedostaje organizacije. Svjetski savez dijaspore mora više da se potrudi u organizacionom smislu, jer ih ovdje svi dočekujemo dobrodošlicom, svaka organizacija, vlada, opština, kod svih su dobrodošli. Treba da se između sebe bolje organizuju i dogovore, te da imaju više međusobnog povjerenja kada su ulaganja u pitanju. Mogu dići i kredite za ulaganja u svoju zemlju, jer to daju neke države. Želja za napretkom privrede u BiH postoji kod svih.\nBHDINFODESKFIPAGordan Milinićulaganje u BiH\nBHD Info Desk Administrator 29/04/2020 29/04/2020\nSarajka koja je u Češkoj ostvarila svoj san\nUrednik BiH Info Desk 17/03/2022 17/03/2022


Vreme 984 - Knjige – »Susret« Milana Kundere: Oboji u Brno\nPrvi utisak o Susretu, najnovijoj knjizi Milana Kundere, može biti pogrešan, naročito nakon čitanja podnaslova i letimičnog pregleda sadržaja iz čega se vidi da je Kundera ovde, između ostalog, ukoričio neke stare, ranije u knjigama neobjavljene tekstove. A ipak, nipošto nije reč o podgrejavanju starog ručka, odnosno iskorišćavanju restlova. Susret je verovatno najličnija i najpolitičkija Kunderina nefikcijska knjiga\nUobičajilo se u posljednjih petnaest-dvadeset godina o Milanu Kunderi govoriti kao o češko-francuskom romansijeru. Nema u tom ničeg nelogičnog. Kao što je, recimo, Vladimir Nabokov rusko-američki romansijer jer je i na ruskom i na engleskom jeziku ispisao pozamašan i značajan prozni opus, tako je i Kundera nakon pet-šest romana na češkom jeziku ispisao i tri na francuskom. Kad je o Kunderi kao esejisti riječ, međutim, dvojni je identitet zapravo manje primjetan. Sve Kunderine esejističke knjige – od Umjetnosti romana preko Izneverenih testamenata i Zavese do najnovijeg Susreta (Arhipelag, 2009, prevela Sonja Veselinović) – napisane su na francuskom jeziku, tako da bi se o Milanu Kunderi zapravo sasvim legitimno moglo govoriti kao o – francuskom esejisti.\nLIČNO I POLITIČKO: Oni koji vole Kunderinu esejistiku i koji je prate još od Umjetnosti romana iz onog kompleta koji su zajednički objavile sarajevske izdavačke kuće Svjetlost i "Veselin Masleša" tamo negdje sredinom osamdesetih, primijetili su da se motivi njegovih eseja vrlo često ponavljaju. Nakon nekog vremena, detalji iz ovih knjiga u sjećanju se miješaju i preklapaju tako da je katkad teško odrediti iz koje je od njih neka varijacija o Brohu ili Kafki. U tom smislu, prvi dojam o Susretu može biti pogrešan, naročito nakon čitanja podnaslova i letimičnog pregleda sadržaja. Podnaslov, naime, glasi: "susret mojih razmišljanja i mojih sećanja; mojih starih (egzistencijalnih i estetičkih) tema i mojih starih ljubavi (Rablea, Janačeka, Felinija, Malapartea...)..." sugerirajući da je Kundera ovdje, između ostalog, ukoričio neke stare, ranije u knjigama neobjavljene tekstove što potvrđuje i pogled na sadržaj. A ipak, nipošto nije riječ o podgrijavanju starog ručka, odnosno iskorištavaju restlova. Susret je vjerovatno najličnija i najpolitičkija Kunderina nefikcijska knjiga. O specifičnoj političkoj dimenziji ponešto govori i fragment citiran u motu ovog teksta, a lično se, između ostalog, ogleda u cijelom nizu anegdota koje ovdje funkcioniraju ravnopravno sa analitičkim i kritičkim partiturama.\nKad, recimo, govori o Janačeku (u poglavlju "Moja prva ljubav"), Kundera kaže: "Kad bi me neko pitao čime mi se domovina trajno urezala u estetske gene, ne bih oklevao sa odgovorom: Janačekovom muzikom. Biografske koincidencije odigrale su tu veliku ulogu (...)." Kundera se dalje poziva na činjenicu da je Janaček cijeli život proveo u Brnu, kao i Kunderin otac (a i sam se Kundera rodio u tom gradu) te da je Kunderin otac bio "deo oduševljenog (i izolovanog) kružoka njegovih prvih poznavalaca i branitelja". I kad piše o Karlosu Fuentesu, Kundera priča o njihovom prijateljstvu, a iz naše perspektive je naročito zanimljivo Kunderino prisjećanje na Danila Kiša i njihove sjedeljke "u jednom bistrou blizu Trokadera". Kiš je, prema Kunderi, bio i ostao vjeran "Rableu, nadrealistima koji su istraživali snove i Jugoslaviji koja je (...) polako iščezavala". Isto tako, Kundera se, osim što priziva svoje stare ljubavi, u ovoj knjizi otkriva i kao pisac i čitalac i te kako otvoren za novo; tako se, recimo, na jednom mjestu detaljno bavi knjigom Posao noći mladog austrijskog pisca Tomasa Glavinica. On također u Susretu s jednakom pažnjom tretira globalno priznate klasike poput Dostojevskog, Markesa, Filipa Rota ili Anatola Fransa sa manje (ili uže) poznatim piscima kao što su Gudberger Bergson, Oskar Miloš ili Marek Bjenčik.\nMEGAŽANR: Makar je Susret žanrovski esejistička knjiga, preciznije bi zapravo bilo kazati da je riječ o poližanrovskom djelu, svojevrsnom megažnaru jer u njoj ima i intervjua i epistolarnih stranica, a tematski se uz književnost i muziku dotiče i filma te istorije, slikarstva, kao i nečega što bismo mogli nazvati pitanjem identiteta. U kratkom poglavlju "Kuća i svet", Kundera na primjer piše: "Svaki narod, u potrazi za sobom, pita se gde se nalazi prelazni stepenik između njegove kuće i sveta, ono što bih nazvao posredničkim kontekstom. Za jednog Čileanca, to je Latinska Amerika; za Šveđanina, to je Skandinavija. To je jasno. A za Austriju? Gde se nalazi taj stepenik? U nemačkom svetu? Ili u svetu višenacionalne Srednje Evrope? Ukupan smisao njenog opstajanja zavisi od odgovora na to pitanje. Kada je posle 1918. i, još radikalnije, posle 1945, izašla iz srednjoevropskog konteksta i usredsredila se na sebe i svoje germanstvo, to više nije bila blistava Austrija Frojda ili Malera, to je bila drugačija Austrija, sa znatno ograničenijim kulturnim uticajem. Ista dilema postoji u vezi s Grčkom, u kojoj istovremeno obitava istočnoevropski svet (vizantijska tradicija, pravoslavna crkva, rusofilska orijentacija) i zapadnoevropski svet (grčko-latinska tradicija, snažna veza s renesansom, modernost). Austrijanci i Grci mogu se protiviti jednoj orijentaciji u korist druge u strastvenim polemikama, ali se, sa izvesnim odstupanjem, može reći: ima nacija čiji identitet karakteriše dvojnost, složenost njihovog posredničkog konteksta, i upravo u tome počiva njihova originalnost." Kad Kundera na ovom mjestu navodi upravo Austriju i Grčku, ovdašnji se čitalac nužno prisjeća prostora između Austrije i Grčke, ovog našeg prostora koji je, eto, imao (i još ima?) svoj (posrednički) kontekst u sebi samom, kontekst čija je složenost (bila?) komplikovanija od puke dvojnosti identiteta, kontekst nepodnošljive originalnosti, nepodnošljive kao lakoća postojanja.\nPovodom osamdesetog rođendana Milana Kundere >


24H Le Man na Eurosportu - Eurosport\nEurosport-ov program pred trku počinje u četvrtak kada će gledaoci videti treninge i kvalifikacije, nakon čega slede kratki trening i hiperpol u petak. Start najuzbudljivijeg moto događaja zakazan je za subotu 19. septembar u 14:30h.\nToyota-Fahrer Kamui Kobayashi bei den 24h von Le Mans\nUpdated 17/09/2020 at 19:00 GMT\n88. izdanje najpoznatije trke izdržljivosti 24h Le Man počinje 19. septembra. Tradicionalno je trka trebalo da se održi u junu, ali je usled pandemije Korona virusa pomerena za treći vikend u septembru.\nEurosport će ispratiti svih 24h ove najuzbudljivije trke. Vozači će startnu liniju preći 19. septembra u 14:30h i završiti je u isto vreme 20. septembra. Pomeranje datuma održavanja sa sobom nosi i promenu faktora kao što su različiti vremenski uslovi, vidljivost, temperatura... Biće to nešto drugačija trka nego prethodnih godina. Bez publike i sa puno zdravstvenih protokola, ovogodišnji Le Man ima i nešto manji broj učesnika što ne umanjuje pobedničku šansu za timove.\nNema sumnje da će Tojota pokušati da zabeleži treću uzastopnu pobedu. Prototip sa rednim brojem sedam će pokušati da ove godine dođe do uspeha nakon prošlogodišnjeg propuštenog trijumfa. U poslednje dve godine sreća je u potpunosti bila na strani prototipa broj osam, koji će ove godine biti poveren Sebastijanu Buemiju, Kazukiju Nakadžimaju i Brendonu Hartliju koji će zameniti Fernanda Alonsa.\nCelokupno takmičenje biće emitovano na Eurosportu 1, a maraton se završava u nedelju u 16:00h.\n17.09. 13:50h\tSlobodan Trening\tE2\n17.09.\t17:10h\tKvalifikacije\tE2\n18.09.\t09:50h\tSlobodan Trening\tE1\n18.09.\t11:15h\tHiperpol\tE1\n19.09.\t10:20h\tZagrevanje\tE1\n19.09.\t13:30h\tUvod\tE1\n19.09.\t14:15h\tStart\tE1


Vučević: Vakcinacija u svim tržnim centrima u Novom Sadu posle praznika\nHomeDRUŠTVOVučević: Vakcinacija u svim tržnim centrima u Novom Sadu posle praznika\n30/04/2021Redakcija BALKAN TVDRUŠTVO, Vesti0\n„Četrdeset odsto punoletnog stanovništva grada je primilo bar jednu dozu. Mnogo je važno da nastavimo dalje i dobar znak su redovi ovih dana ispred Sajma. Mnogo je bitno da ubrzamo sad vakcinaciju, grad čuva i male opštine u okruženju, a čekaju nas festivali i razni događaji“, naveo je Vučević.\n„Jasno mi je oko mladih, ali ne za ovu populaciju. Neverovatno mi je da naši sugrađani u tom godištu budu u manjem broju vakcinisani od Novosađana starih između 40 i 49 godina, 46 prema 41 odsto. Taj podatak ne mogu da razumem. Ne mogu da verujem da ne koristimo ovu priliku, da nam dolaze stranci da se vakcinišu, a da mi čekamo“, izjavio je Vučević.\nAutor: RTV, 021.rs\nVučić:Gradimo fabriku PCR testova i pogon za genome


Jedan profil na Instagramu vodi čak 110 fotografa » m:blog\nDecember 2, 2015| moj android| Views: 53\nAko tražite raznovrstan Instagram profil prepun fotografija koje oduzimaju dah, teško da možete pronaći bolji od zvaničnog profila čuvene organizacije National Geographic. Tajna posebnosti leži u činjenici da ovaj Instagram nalog ne vodi jedan fotograf niti neko od urednika National Geographic TV kanala ili magazina, već više različitih fotografa. Tačnije, 110 njih!\nNaime, pristup ovom profilu ima 110 fotografa, većinom foto-reportera, iz raznih krajeva svijeta. Njima je dopušteno da sami biraju fotografije koje će postavljati, a one se kreću od divnih prirodnih pejzaža, preko kadrova impozantnih građevina pa do portreta stanovnika planete Zemlje sa svim njihovim nijansama, stilovima, emocijama i karakteristikama.\nKako objašnjavaju u National Geographicu, ideja je bila da se stvori slobodan prostor za umjetnike u koji bi oni mogli da plasiraju svoje radove, bez obzira na razlike u koncepcijama i pristupima fotografiji. Štaviše, upravo ova raznovrsnost je i bila jedan od početnih ciljeva, pa je kao jedini uslov pred korisnike naloga postavljen zahtjev da fotografije objavljuju u razmacima od barem sat vremena.\nNeobična ideja je u potpunosti zaživjela u praksi. Profil National Geographica je danas jedan od najaktivnijih na Instagramu, sa više od 9.000 objava koje prati čak 37,7 miliona korisnika. Ukoliko želite da ovu brojku uvećate i uživate u radovima vrhunskih fotografa, još danas zapratite ovaj nalog.\nU najljepšim kadrovima možete da uživate i putem TV programa ove kuće, koji se u Open paketu nalazi na poziciji 401.\nWhatsApp donosi četiri nove funkcije!


Renoviraj dom na pravi nacin\nRenoviraj dom na pravi način!\nKupili ste ili nasledili kuću koja je stara i nekoliko decenija? Ima nešto posebno i šarmantno u tim kućama. Istorija, tradicija i kvalitet gradnje je nešto što je sigurno karakteristično za ovakve kuće. Nekada su se objekti gradili da traju generacijama. Vodilo se računa o svakom detalju, zidovi su bili odgovarajuće debljine a prostorije su bile dovoljno velike da porodica, ili više njih, uživaju u svakom momentu. Sjajno je što će i vaša porodica moći da provodi lepe trenutke u toj kući.\nRenoviraj dom na pravi način


Popusti i do 20% za zaposlene u zdravstvu i prosvjeti - Volim Danilovgrad\nZaposlenima u zdravstvu i prosvjeti Novi Volvox odobrava popust i do 20% na asortiman u svom maloprodajnom salonu.\n31 01 2022 13:28\nKompanija Novi Volvox odlučila se na prodajnu pogodnost namijenjenu zaposlenima u zdravstvenim institucijama i prosvjeti. Imajući u vidu da su oni ponijeli najveći teret aktuelne pandemije koja traje već više od dvije godine, kompanija je željela da im na neki način iskaže poštovanje i zahvalnost za njihov trud i požrtvovanost.\nUz postojeće popuste, ovim klijentima, Novi Volvox će odobriti i dodatni popust, pa će u zavisnosti od iznosa kupovine i vrste proizvoda biti moguće ostvariti popuste i do 20%.\nAkcija će trajati od 28. januara do 15. aprila tekuće godine, a dovoljno je da kupci donesu potvrdu o zaposlenju.\nU prodajnom salonu Novi Volvox, u ulici Vojislavljevića br. 91 (na magistralnom putu kroz Dahnu/Zabjelo) zainteresovani mogu pronaći širok asortiman keramike, sanitarija i česmi, stolarije – unutrašnjih i spoljašnjih blind vrata, parketa i laminata, rasvjete, kao i kompletnu ponudu građevinskog materijala, fasada, boja i lakova, elektro i vodovodnog materijala, a od nedavno i proizvode rasvjete.\nU salonu se proizvodi mogu platiti gotovinski ili u ratama putem brojnih kreditnih kartica kao što su: La Rata, CKB Shopping, Premium kartica Hipotekarne banke i Libero NLB kartica.\nDobro došli u prodajni salon Novog Volvoxa!\nSLIČNO:Novi Volvoxpopustipopusti za radnike u prosvjeti i zdravstvu\nPrednosti organskih peletiranih đubriva\nВетар: 6km/h SSE


Reforme za dobrobit svih: Debata „Upravljanje otpadom u Leskovcu: Mehanizmi, praksa i izazovi“. Fondacija Centar za demokratiju\nFondacija Centar za demokratiju organizovala je 15. septembra 2021. godine debatu na temu „Upravljanje otpadom u Leskovcu: Mehanizmi, praksa i izazovi“.\nNa debati su učestvovali predstavnici lokalne samouprave, aktivisti, lokalne OCD, mediji, predstavnici FCD, a Udruženje Tim 42 predstavilo studiju iz oblasti upravljanja otpadom u gradu Leskovcu pod nazivom „Efekti Lokalnog plana upravljanja otpadom na teritoriji grada Leskovca 2010-2020“.\nDebata je održana u okviru projekta „Reforme za dobrobit svih: Učešćem građana ka boljim javnim politikama i održivom socio-ekonomskom razvoju“, koji Fondacija Centar za demokratiju sprovodi uz podršku Fondacije za otvoreno društvo.\nJedan od ciljeva projekta je unapređenje kapaciteta udruženja građana u lokalnim zajednicama za sprovođenje i praćenje efekata javnih politika, važnih za lokalnu sredinu.\nU okviru ovog projekta, Fondacija Centar za demokratiju je pripremila „Vodič za analizu efekata javnih politika na društvo“.


Za pretragu "Belgija" pronađeno je ukupno 14 sadržaja.\n26.04.2018. - 09:20 Bruxelles (Belgija)\nNova zona u Sjevernom moru\n29.01.2013. - 10:03 Tulsa, Oklahoma (SAD)


Обележена годишњица НАТО бомбардовањаMarked the anniversary of NATO bombing\nObeležena godišnjica NATO bombardovanjaMarked the anniversary of NATO bombing\nU Požarevcu je, kao i u čitavoj Srbiji, polaganjem venaca, paljenjem sveća i parastosima obeleženo je 14 godina od početka NATO bombardovanja. Sećanja na žrtve bombardovanja tradicionalno je obeleženo prijemom porodica poginulih u ratovima tokom devedesetih kao i polaganjem venaca na spomenik „Sloboda“.\nGradonačelnik Požarevca Miomir Ilić odao je počast stradalim borcima i poželeo da se stradanja nikada ne ponove, a žrtve ne zaborave.\n– Poginuli su postali svetionik junaštva i rodoljublja i uzor pokoljenjima, a na čast otadžbini i srpskoj istoriji. Pred njima stojimo ponosno i slavimo ih večno. Neka im je večna slava i hvala, rekao je Ilić.\nPrijemu u svečanom salonima Gradsko zdanja, osim porodica poginulih, prisustvovali su i zamenik gradonačelnika Miodrag Stepanović, predsednik Skupštine Bane Spasović, zamenik predsednika Skupštine Milić Jovanović, pripadnici požarevačkog garnizona, policije i porodice poginulih. Prijem je prigodnim melodijama upotpunio Gradski ženskog hora „Barili“. Minutom ćutanja odata je pošta poginulima, a nakon intoniranja himne, o NATO agresiji i njenim žrtvama, ispred spomenika „Sloboda“ govorio je pukovnik Duško Šljivančanin, komandant Centra za obuku kopnene vojske u Požarevcu, rekavši da su svi koji žele da umanje žrtve zlonamerni i cinični, koliko i oni koji su agresiju nazvali „Milosrdni anđeo“.\n– To ne smemo dozvoliti radi njihovih porodica, pravde i budućih pokolenja. Kao stari evropski državotvorni narod, koji je u svim ratovima bio na strani pravde, nepravdu koja nam je naneta i žrtve koje smo podneli, ne moženo zaboraviti, ali kao pravi hrišćanski narod, možemo oprostiti. Svesni smo činjenice da je na Kosovu i Metohiji ugrožen teritorijalni integritet i ustavni poredak Republike Srbije. Danas, dok mi tugujemo, oni slave pobedu. Ne smemo gubiti nadu, veru i samopouzdanje jer je pravda, ljudska i božija na našoj strani, rekao je, između ostalog, Šljivančanin.\nNa spomenik „Sloboda“ vence su položili predstavnici Grada, vojske, policije, SUBNOR-a, SPS-a. Udruženje potomaka ratnika 1912 do 1920, članovi porodica poginulih boraca.


ISTRAGA SKLAPA MOZAIK: Zoran išao nasipom u tuđim cipelama | WebTribune\nHome IZBOR ISTRAGA SKLAPA MOZAIK: Zoran išao nasipom u tuđim cipelama\nPosted date: октобар 28, 2017 In: IZBOR, U FOKUSU\n– Prava istina je da se tog dana (2. aprila 2016. godine) Jelena čula sa majkom tri puta telefonom. Poslednji put je to bilo neposredno pre ubistva. Istina je i da je njihova kuma sa njom razgovarala telefonom. Ono što su patolozi i veštaci utvrdili, i to patolog koji je najveći stručnjak u svetu za tu oblast, jeste da je Jelena ubijena u kanalu i da je smrt nastupila na tom mestu. Takođe, na Zoranovoj garderobi i obući nema ni jedne jedine kapi krvi, ni njegove ni Jelenine, a činjenica je da je, s obzirom na povrede koje je Jelena imala, na izvršiocu moralo da bude mnogo krvi. To je najbolji dokaz da Zoran nema nikakve veze s ubistvom. Na dva metra od mesta gde je pronađeno Jelenino telo pronađen je otisak stopala za koji je utvrđeno da ne pripada nijednom članu porodice Marjanović. Pretpostavka je da otisak pripada izvršiocu. Još jedan dokaz koji je neopoziv jeste da se na površini noktiju Jelene Marjanović nalazi DNK materijal N. N. muške osobe, koji ne pripada porodici Marjanović – izneo je Delibašić dokaze na kojima se bazira Zoranova odbrana.\nTo može da ukazuje na to da su ubica i njegovi pomagači ubistvo isplanirali do najsitnijeg detalja i da su vodili računa da nakon izvršenja krivičnog dela sakriju svaki materijalni trag koji bi mogao da ih otkrije. Najpre, ubica je uspešno sakrio predmet kojim je Jelena usmrćena i taj predmet do dana današnjeg nije nađen. Zatim, postoje izvesne indicije da se Zoran Marjanović 2. aprila 2016. presvlačio i da je na dan kada je pronađen Jelenin leš u kući Marjanovića bila uključena veš-mašina. Ako je Zoran promenio garderobu, zašto se isključuje mogućnost da je promenio i obuću? – objašnjava naš sagovornik i dodaje da je utvrđeno da su Zoran i članovi njegove porodice 18 meseci zavaravali javnost i lagali policiju.\n– Počevši od toga da su do Zoranovog hapšenja, 15. septembra, svi Marjanovići isticali da su Zoran i Jelena imali divan brak, da su bili kao nokat i meso, preko toga da je Zoranov otac Vladimir isticao je da je njegova snaja bila anđeo, da bi nakon hapšenja tvrdio da je imala ljubavnika, do toga da su neki svedoci u tužilaštvu ispričali da je Jelena u kući Marjanovića preživljavala pakao i da od Zorana nije mogla da diše, a da je sa svekrvom i svekrom bila u zategnutim odnosima. Ispada da je cela priča Marjanovića dobro osmišljena šarena laža, kojom pokušavaju da zamažu oči javnosti i da prevare istražne organe. Takođe, tokom istrage su se pojavljivali novi svedoci, koji su ispriičali razne detalje o samoj porodici, njihovim odnosima, ali i o tome šta su videli pre, tokom i posle potrage za Jelenom. Njihove priče se ne poklapaju sa Zoranovom, a mnoge bacaju sumnju na njega. Ipak je nemoguće da toliki ljudi izmišljaju i lažu, a da samo Zoran i njegovi ukućani pričaju istinu – kaže izvor i napominje da su svi članovi porodice Marjanović odbili da svedoče pred tužilaštvom.\n– Zašto su odbili da svedoče? Ako su zaista svi oni, uključujući i Zorana, čisti i nevini, zbog čega bi odbili da iznesu svoju priču? Očigledno je da nešto kriju – zaključuje sagovornik.\nPrema rečima izvora, istražitelji su sve vreme sumnjali da je ubica Jelene Krsmanović Marjanović imao najmanje dva pomagača, koji su mu ili pomogli u samom zločinu, ili u prikrivanju tragova, ili policiji nisu prijavili ono što su znali.\n– Evidentno je da je nakon zločina učinjeno niz radnji kako bi se tragovi prikrili. Malo je verovatno da je ubica mogao sam da skloni sve tragove i da misli baš o svakom detalju. Smatram da će podizanjem optužnice konačno biti rešene sve nedoumice u vezi sa ovim slučajem – zaključuje sagovornik.\n– Svedok video kombi svetle boje između kanala i glavnog puta u naselju Crvenka u noći između 1. i 2. aprila 2016, a prethodnog dana je taj isti kombi video u dvorišu Marjanovića.\n– Svedok 2. aprila 2016. video Zorana na potpuno drugom mestu od onog koje je on pominjao. Bio je kod rampe posle Crvenke sam sa ćerkicom Janom.\n– Svedok 2. aprila 2016. video Zorana kod crkve u Borči dok je, kako je Zoran tvrdio, tražio Jelenu po nasipu.\n– Vladimir Marjanović u noći potrage za Jelenom rekao prijateljima koji su došli da je traže da idu kući jer Jelene nema.


Kostimi i deca | eZarada.com blog o internet poslovanju, internet marketingu ...\nNešto kasnije, se deca prerušavaju u životinje, omiljene junake iz crtanih filmova ili bajki. Jedan od razloga zbog kojih deca toliko vole prerušavanje jeste da prerušavanjem dobijaju moć. Najčešće dečaci postaju super heroji, hrabri vatrogasci, policajci… a devojčice lepe princeze i vile. Mogu da budu šta požele, a svi oko njih ih vole i dive im se, ili ih se plaše. Tada deca postaju sve ono o čemu su maštala.\nBilo da deca sama prave maske ili kupujete gotove maske za maskenbal, ova vrsta igre povećava kreativnost i uči decu da uoče detalje, kako u nečijem izgledu tako i u ponašanju. Razvijaju se socijalne veštine i govor. Deca uče da pregovaraju i rešavaju probleme. Pored toga podstiče se fizička aktivnost, deca trče, skakuću, oponašaju životinje. Kada se nađu u raznim situacijama (u koje naravno nikad nebi dospeli u pravom životu) uče se emaptiji i timskom radu. Deca polako dolaze do velikih pitanja kao što su poštenje, dobro i zlo. Na ovaj način deca uče da uspostave ravnotežu između želja i moći, uče da kontrolišu svoje postupke i ostvaruju zdrave odnose sa drugom decom. Ipak, budući da deca “postaju neko drugi” neophodno je definisati određena pravila i postaviti granice. U tom slučaju će ovakve igre biti odlična zabava i dragoceno iskustvo. Roditelji će videti svoje dete u drugom svetlu, pa čak i saznati nešto novo o njemu. A deca će imati priliku da pored svega na trenutak osete i kako žuljaju tuđe cipele.\nPrevious PostSoftver rešenja za stomatološke ordinacijeNext PostProdaja bebi i dečije posteljine – Iskustva mama iz inostranstva\nOne thought on “Kostimi i deca”\nVolim sve sto podstice kreativnost kod dece. Smaram da bi obrazovni sistem trebalo da ukljuci vise ovakvih stvari, kako bi deca SAMA a ne na ledjima roditelja naucila da stvaraju nesto i ispoljavaju svoju mastu.


Grad Beograd potpisao Sporazum o razumevanju - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » Grad Beograd potpisao Sporazum o razumevanju\nGrad Beograd potpisao Sporazum o razumevanju\nCentar za samostalni život osoba sa invaliditetom Srbije, Grad Beograd, Gradska izborna komisija (GIK), Gradska opština Savski Venac i Gradska opština Vračar potpisali su Sporazum o razumevanju, navodi se u saopštenju.\n0Piše: Danas Online 08. januara 2019. 12.22\nU Sporazumu su se saglasili da će ubuduće sarađivati i preduzimati aktivnosti radi unapređenja svih oblika pristupačnosti kako biračkih mesta, tako i objekata javne namene, uključujući fizičku pristupačnost za osobe sa invaliditetom.\nTakođe je usaglašena i funkcionalnu pristupačnost za osobe oštećenog vida, sluha i druge oblike invaliditeta, uz punu posvećenost realizaciji dogovorenih aktivnosti i ostvarenju zajedničkih ciljeva.\ngradska opstina, opstine sa invaliditetom, VračarBeograd


ZALAEGERSEG 24.05.2013. Kuglanje\nSrbija sa svetskim rekordom obezbedila bronzu na SP!\nZALAEGERSEG, 24. ma (Info centar).- Kuglaška muška reprezentacija Srbije, dvostruki šampion sveta, plasirala se u polufinale na Šampionatu sveta u Zalaegersegu u Mađarskoj oborivši u četvrtfinalnom meču protiv Slovenije svetski ekipni rekord sa 3.974 čunja! I stari svetski rekord 3.969 čunjeva bio je u vlasništvu Srbije a postignut je na Prvenstvu sveta u Detenhamju 2009. kada je osvojena prva titla!\nSlovenci su oborili 3.683 čunja i poraženi su sa 8:0 u igračkim poenima! U redovima srpske reprezentacije dvojica kugalaša su srušila više od 700 čunjeva – Vilmoš Zavarko 710 i Robert Ernješi 702 čunja!\nProtivnik Srbiji u polufinalu u subotu 25. maja biće Makedonija. U drugom polufinalu sastaće se domaćini Mađari i Rumunija. Istog dana igraće se i finale. Meč za treće mesto se neće igrati, tako da je ovom pobedom Srbija obezbedila najmanje bronzani trofej.\n- Obećao sam gospodinu Pauliju, čija firma proizvodi ove kuglane, da će ova ekipa preći „granicu svemira“ od 4.000 čunjeva. Bili smo blizu, ima još vremena da ispunimo obećanje – kaže selektor Miloš Ponjavić. – Posebnu težinu ima činjnica da smo svetski rekord postigli sa osam igrača, da su uša dva mlada kuglaša Igor Kovačić i Uroš Jagličić i da su izdržali u paklenoj atmosferi jer su na druge četiri staze Mađarice savladale moćne Nemice uz neverovatno navijanje.\nNa pitanje da li je ovaj svetski rekord bio planiran, Ponjavić je odgovorio:\n- Dogovorili smo se da ako bude šansa, svi nastave da igraju i da nema zamene. Posle četiri igrača, dvojica poslednjih su morli da naprave prosek od 643 čunja za svetski rekord i kako su Ostojić i kapiten Ćalić igrali, bilo je jasno da smo na dobrom putu. Kada se Ćalić požalio na bol u ramenu, nisam želeo da rizikujem makar ostali bez rekorda i zamenio sam ga. Međutim, na kraju smo za velikih pet čunjeva popravili svetski rekord...\nVilmoš Zavrko, kome je ovo četvrti put da na šampionatima sveta ruši više od 700 čunjeva (700 i 728 – svetski rekord u Detnhajmu 2009. i 727 čunjeva u Lešnom na SP prošle godine) je igrao maestralno u sva četiri seta: 174 (jedna devetka u 23. hicu u čišćenju), 169 (četiri devetke u čišćenju, 16, 21, 24. i 30. hitac), 190 (tri devetke u čišćenju 20, 25. i 26. hitac) i 177 (tri devetke u čišćenju u18, 25. i 26. hicu). Savladao je Gornika sa 4:0 u setovima i 710:584 u čunjevima.\n- Moj rezultat sam, da tako kažem, planirao ali ekipni svetski rekord, da budem iskren – nisam – pričao je zadovoljni Vilmoš Zavarko.- Igrao sam dobro, mnogo bolje nego u tri prve utakmice, agresivnije na prvi čunj i to je dalo rezultat, pogotovo u čišćenju što se vidi i po 11 devetki. Veoma sam malo izbijao i zbog toga sam posebno zadovoljan. Nije ništa gotovo, čekaju nas dva teška meča do zlata...\nRobert Ernješi je blistao u sva četiri seta: 183 (četiri devetke u čišćenju 16, 19, 26. i 27. hitac), 180 (četiri devetke u čišćenju 18, 19, 20. i 21. hitac), 165 (dve devetke u čišćenju 18. i 24. hitac) i 162 (dve devetke u čišćenju 16. i 30. hitac), ukupno 13 „bombi“. Savladao je Čerina sa 3:1 u setovima i 702: 611 u čunjevima. Ovo mu je drugi put da na SP obara više od 700 čunjeva, prošle godine u Lešnom je srušio takođe 703 „drva“.\n- Ovo je divan osećaj, oboriti svetski rekord i plasirati se u polufinale. Meni nije bio toliko važan rezultat koliko da nađem igru, i u tome sam potpuno uspeo. Kugla mi je odlično radila, hvatao sma i pozicije mnogo bolje nego u tri meča u grupi. Ova reprezentacija može, siguran sam,lj preko 4.000 čunjeva i da uđemo u anale svetskog kuglanja.\nU prvom paru sa Zavrakom, drugi poen doneo je Tibor Sel savladavši posle mnogo preokreta Bajzelja sa 3:1 u setovima a u čunjevima su bili isti 596:596. Vrhunsku igru pržio je Daniel Tepša koji je savladao najboljeg igrača u slovenačkom timu Mahkoviča sa 4:0 i 666:647 u čenjevima sa 11 devetki u čišćenju, u drugom setu čak pet (19, 20, 23, 24. i 28. hitac). Kapiten Jovan Ćalić je odlično idigrao 60 hitaca (327 čueva) kao i Gorana Ostojić (408 posle 90 hitaca), ali i Uroš Jagličić koji je zamenio Ćalića i Igor Kovačić, još junior, koji odmenio Ostojića. Dovršili su posao za dva igračka poena za 8:0. Ostojić je u 90 hitaca imao devet devetki u čišćenju, Ćalić u 60 hitaca – tri. Jagličić i Kovačić su oborili po dve, pa će se i ovo veče pamtiti po impozantnom broju devetki, koje su mnogo nedostajale u ranijim mečevima.\nNajuzbudljiviji meč šampionata odigrali su u četvrtfinalu kuglaši Hrvatske i Rumunije. Sve je rešeno u tri poslednja hica, svetski prvak Rumun Mihaljčou imao je više nerava od Hrvata Mušanića i Rumuni su kroz iglene uši (pet čunjeva razlike im je donelo dva poena za pobedu od 5:3) prošli u polufinale.\nDomaćini Mađari, vicešampioni sveta iz Sarajeva su imali najlakši posao i sa 7:1 elimnisali su Poljake.\nMakedonci su u veoma teškom meču izbacili Austrijance a Slovenac sa makedonskim pasošem Uroš Stoklas oborio je 703 čunja, tako de će se ovo prvenstvo pamtiti i po danu sa tri „sedamstotke“.\nVeliko iznenađenja priredile su Čehinje koje su u „pekarskom terminu“ od 8 časova ujutro savladale bronzane iz Sarajeva Slovenke sa 5:3 u meču sa mnogo obrta. Slovenka Barbara Fidel, najbolja kuglašica sveta, je sa 662 čunja odlično „povukla“ ali u slovenačkom timu konac delo nije ukrasio...\nRumunke su uz dosta napora sa 5:3 pobedile Slovakinje i obezbedile najmanje bronzu.\nMađarice su bodrene od velike grupe navijača savladale Nemice i moćna kuglaša nacija ostala je bez medalje i u muškoj i u ženskoj konkurenciji...\nRezultati ostalih četvrtfinalnih mečeva, kuglaši: Mađarska – Poljska 3.861:3.682 (7:1), Hrvatska – Rumunija 3.842:3.847 (3:5), Makedonija – Austrija 3.825:707 (7:1), Srbija – Slovenija 3.974:3.683 (8:0).\nPolufinale: Mađarska – Rumunija, Srbija - Makedonija.\nKuglašice: Slovenija – Češka 3.591:3.607 (3:5), Rumunija – Slovačka 3.508:3.408 (5:3), Austrija – Hrvatska 3.429:3.616 (0:8), Mađarska – Nemačka 3.646:3.537 (6,5:1,5).\nPolufinale: Češka – Rumunija, Hrvatska – Mađarska.\nSRBIJA – SLOVENIJA 3.974:3.638 (8.0). Rezultati igrača: Vilmoš Zavarko - Gornik 1:0 (710:584, 4:0), Tibor Sel – Blažej 1:0 (596:596, 3:1), Daniel Tepša – Mahkovič 1:0 (666:647, 3:1), Robert Ernješi – Čerin 1:0 (702:611, 3:1), Goran Ostojić - Ružman 1:0 (406, igrala zamena Igor Kovačić 152, ukupno 660:306, igrala zamena Starman 325, ukupno 631, 2:2), Jovan Ćalić – Lepej 1:0 (327, igrala zamena Uroš Jagličić 313, ukupno 640:313, igrala zamena Narat 256, ukupno 569).


sindikat.rs - Savez samostalnih sindikata Srbije\nsindikat.rsSavez samostalnih sindikata Srbije\nTitle:Savez samostalnih sindikata Srbije\nDescription：Savez samostalnih sindikata Srbije je organizacija zaposlenih koja stiti ekonomski, socijalni i profesionalni interes svojih clanova putem kolektivnog pregovaranja, zakljucivanja kolektivnog ugovora, zarada, radnopravne zastite, zdravstvenog, penzijskog i osiguranja za slucaj nezaposlenosti, ostaja...\nDiscover sindikat.rs website stats, rating, details and status online. Read and write reviews or vote to improve it ranking. Check alliedvsaxis duplicates with related css, domain relations, most used words, social networks references. Find out where is server located. Use our online tools to find owner and admin contact info. Go to regular site\nWebsite / Domain: sindikat.rs\nWebsite IP Address: 82.117.208.141\nDomain DNS Server: dns4.hosting.sbb.rs,dns2.hosting.sbb.rs,dns3.hosting.sbb.rs,dns1.hosting.sbb.rs\nAlexa Rank: 4915696\nsindikat.rs Traffic & Earnings\nsindikat.rs Keywords accounting\nsindikat 24 2.82%\nbeograd 7 0.70%\nssss 3 0.17%\nprivatizacija 0 0.00%\nzakon 3 0.21%\ndecanska 0 0.00%\nstrajk 0 0.00%\nugovor 4 0.34%\nbelgrade 0 0.00%\nprivatization 0 0.00%\nstrike 0 0.00%\nCATUS 0 0.00%\nsindikat.rs WebSite Httpheader\nDate Tue, 20 Feb 2018 03:26:28 GMT\nsindikat.rs Traffic Sources Chart\nsindikat.rs Alexa Rank History Chart\nsindikat.rs Html To Plain Text\nSavez samostalnih sindikata Srbije САВЕЗ САМОСТАЛНИХ СИНДИКАТА СРБИ?Е СТАЛО НАМ ?Е ДА КРЕНЕ ! PO?ETNA O NAMA Li?na karta Istorijat Struktura Organi Kongres Ve?e Nadzorni odbor Statutarni odbor Predsedni?tvo Predsednik Sekretar Potpredsednici Sekcije Sekcija ?ena Sekcija mladih Granski sindikati Ve?a i povereni?tva Foto album AKTUELNO Vesti iz medija Svet Analiza Protesti i ?trajkovi Analiza Projekti Publikacije PRAVO Zakonski propisi Kolektivni ugovori Konvencije MOR Stavovi Pitanja i odgovori EKONOMIJA Analiza Statistika Dokumenti DOKUMENTI Statut Program Reprezentativnost Pristupnica Upis u registar Obrasci Arhiva Stari sajt KONTAKT Linkovi ENGLISH ZAPOSLENI U GO?I MOLE VU?I?A ZA POMO? 7. april 2017 ? Op?irnije ?trajka?ki odbor ?Go?e“ poziva predsednika Vlade Srbije Aleksandara Vu?i?a da, zbog izuzetno te?ke situacije u toj fabrici ?inskih vozila, do?e u Smedervsku Palanku i pomogne u razre?enju problema. U otvorenom pismu javnosti, zaposleni u ?Go?i“, koji se ve? nekoliko dana nalaze u ?trajku zbog neispla?enih zarada i neupla?enih doprinosa za socijalno osiguranje, mole premijera da se li?no zauzme i razre?i ovu te?ku situaciju u fabrici. NOVI PROJEKAT PODSTICANJA ZAPO?LJAVANJA MLADIH 7. april 2017 ? Op?irnije U Beogradu je 5. aprila odr?an prvi sastanak u projektu ?Nove ?anse za dostojanstvene poslove mladih u Srbiji“ u kome ?e u?estvovati socijalni partneri i IDC Serbia. Cilj projekta je ja?anje bipartitnog socijalnog dijaloga u Srbiji kako bi se unapredio pristup zapo?ljavanju mladih kroz pove?anje uloge sindikata i poslodavaca u sprovo?enju akcionih planova za zapo?ljavanje. Sa danske strane u?estvuje organizacija FIC – Forum za me?unarodnu saradnju a evropski partner je mre?a SOLIDAR. Realizacija dvogodi?njeg projekta finansira se iz danskog fonda CISU - Civilno dru?tvo u razvoju. ORBOVI? I VISENTINI SE SASTALI SA PREMIJEROM I MINISTROM ZA RAD 6. april 2017 ? Op?irnije Predsednik Saveza samostalnih sindikata Srbije Ljubisav Orbovi? izjavio je danas da je zadovoljon sastankom koji je danas imao sa predsednikom Vlade Srbije Aleksandarom Vu?ii?em i da je premijer pokazao spremnost da Vlada Srbije u svim oblicima iza?e u susret i da pomogne da se prevazi?u problemi koji mu?e radnike u Srbiji i da to otvara vrata Srbije na njenom putu ka Evropskoj uniji. VISENTINI PORU?IO SRPSKIM VLASTIMA DA KROZ EKONOMSKI RAST OMOGU?E I VE?E PLATE 6. april 2017 ? Op?irnije Generalni sekretar Evropske konfederacije sindikata (EKS) Luka Visentini pozvao je Vladu Srbije da podsti?e socijalni dijalog u zemlji i da, kroz ekonomski rast, omogu?i i vi?e zarade, posebno minimalnu, koja bi omogu?ila radnicima da ne pre?u granicu siroma?tva. Ja?anje ekonomije i ulaganje u sopstvene resurse, koje podrazumeva i pove?anje zarada, jeste na?in za uspe?an razvoj svih evropskih zemalja, koji se posti?e socijalnim dijalogom i ja?anjem kolektivnog pregovaranja, poru?io je Visentini u Beogradu. ME?UNARODNI SKUP U BEOGRADU POVODOM JA?AN?A SOCIJALNOG DIJALOGA 4. april 2017 ? Op?irnije U Beogradu ?e, od 5. do 7. aprila, u organizaciji Evropskog sindikalnog instituta (ETUI) i Saveza samostalnih sindikata Srbije, biti odr?ana me?unarodna konferencija na temu: ?Ja?anje socijalnog dijaloga i socijalnih partnera - doprinos napretku“. Pored predstavnika reprezentativnih sindikalnih centrala iz Srbije i sindikata iz EU, na skupu ?e u?estvovati i generalni sekretar Evropske konfederacije sindikata (EKS) Luka Visentini... SINDIKAT PRETI GENERALNIM ?TRAJKOM 3. april 2017 ? Op?irnije Samostalni sindikat u fabrici Fori tekstil u Kragujevcu pozva?e zaposlene u toj kompaniji da posle 8. aprila stupe u generalni ?trajk ukoliko menad?ment firme ne ispuni zahteve pobunjenih radnica, pre svega bolju organizaciju rada, du?inu radnog vremena i visinu plata. SAOP?TENJE TRI REPREZENTATIVNA SINDIKATA OBRAZOVANJA 30. mart 2017 ? Op?irnije Na osnovu zaklju?aka sa Tribine odr?ane 24. januara 2017. i peticije koju je potpisao veliki broj zaposlenih u obrazovanju, tri reprezenativna sindikata obrazovanja - Sindikat obrazovanja Srbije, Sindikat radnika u prosveti Srbije i GSPRS Nezavisnost su preduzela aktivnosti u vezi sa re?avanjem materijalnog polo?aja zaposlenog nenastavnog osoblja sa drugim, tre?im i ?etvrtim stepenom stru?ne spreme, ?ija su primanja manja od minimalnog li?nog dohotka, kao i ukupnog pove?anja koeficijenata za sve zaposlene u obrazovanju do ?etvrtog kvartala 2017. SINDIKALCU ZABRANILI ODLAZAK U WC VAN PAUZE 30. mart 2017 ? Op?irnije Zbog toga ?to je osnovao sindikat u firmi i pobunio se zbog neispla?enih doprinosa, Ivica Kosti? tvrdi da vi?e od godinu dana trpi mobing u kompaniji DIS, a poslednja u nizu kaznenih mera, kako ka?e, jeste zabrana odlaska u toalet van pauze. O njegovom slu?aju pisano je i pro?log juna, a od tada su se neke stvari promenile jer je DIS njemu i ve?ini radnika uplatio doprinose za ?etiri godine, ali ne i za poslednje dve. Me?utim, neke stvari su ostale iste. ODGOVOR VLASNIKA “GO?E” RADNICIMA U PONEDELJAK 30. mart 2017 ? Op?irnije Vlasnik “Go?e” trebalo bi da se u ponedeljak obrati radnicima Fabrike ?inskih vozila “Go?a” iz Smederevske Palanke, koji ?trajkuju ve? tre?i dan. To je re?eno predstavnicima sindikata na sastanku u Ambasadi Slova?ke u Beogradu. “Primila nas je zamenica ambasadorke Slova?ke, Helena Mravikova i rekla nam da je razgovarala sa ljudima iz ?OS Trnave, na?e mati?ne ku?e i da su oni poru?ili da ?e nam se obratiti u ponedeljak”, rekao je predsednik Samostalnog sindikata u Go?i Milorad Miloradovi?. SES: PONOVO PROCEDURA ZA PRO?IRENO DEJSTVO PKU U TRI SEKTORA 29. mart 2017 ? Op?irnije Socijalno ekonomski savet Republike Srbije preporu?io je sindikatima i udru?enju poslodavaca da otpo?nu ponovo proceduru za pro?ireno dejstvo granskih ugovora za hemiju i nemetale, gra?evinarstvo i pol?oprivredu. Povod za tu preporuku bio je otkazivanje i ponovno odustajanje udru?enja poslodavaca od potpisivanja granskih kolektivnih ugovora u tim sektorima. Ovim zakl?u?kom su otklonjene vi?emese?ni poku?aji sindikata da se problemi oko uspostavl?anja odnosa regulisanja kolektivnih ugovora vrate u zakonske okvire. PREDSTAVNICI GO?E U SSSS TRA?E POMO? 29. mart 2017 ? Op?irnije Predsednik Saveza sasmostalnih sindikata Srbije (SSSS) Ljubisav Orbovi? i pomo?nik ministra rada Zoran Lazi? razgovarali su ju?e sa predstavnicima Samostalnog sindikata “Go?e” iz Smederevske Palanke, kako bi pomogli u re?avanju problema u kojima se nalaze zaposleni u toj fabrici. Predsednik Samostalnog sindikata u “Go?i” Milorad Miloradovi? je, u prostorijama SSSS, rekao da se ?trajk radnika “Go?e”, koji nisu primili 20 plata, a od decembra 2013. Im nisu upla?eni doprinosi, nastavl?a do dal?njeg. U BEOGRADU ODR?AN PROTEST SINDIKATA PENZIONERA 28. mart 2017 ? Op?irnije Na Trgu Nikole pa?i?a u Beogradu danas je odr?an protest Sindikata penzionera Srbije, zbog smanjenja penzija od novembra 2014. godine. U?esnici protesta nosili su transparente: "Plja?ka penzionera nije reforma", "Ukinite neustavni zakon", "Ho?emo da ?ivimo...\nsindikat.rs Similar Website\nsssh.hr Po?etna - SSSH - Savez Samostalnih Sindikata Hrvatske\nsailing.org.rs jedrilicarski savez Srbije\nekolss.com Lovacki Savez Srbije\nspos.info Savez p?elarskih organizacija Srbije\nwrestling-serbia.org.rs Rva?ki savez Srbije - Wrestling Federation of Serbia\nfarmacija.org Savez farmaceutskih udru?enja Srbije :: Dobrodo?li\njudo.rs Judo savez Srbije - Zvani?ni sajt Judo saveza Srbije\nsmeits.rs SMEITS - Savez ma?inskih i elekrotehni?kih in?enjera i tehni?ara Srbije\nmatica-sindikata.hr Matica hrvatskih sindikata\nsssv.rs SS Sindikata Vojvodine\nkartasrbije.net Karta Srbije - Mapa Srbije\naiki.rs Aikikai Srbije\ngeo.rs Mapa Srbije


MILOJEVIĆ: Radujem se odlasku na Kosovo (VIDEO) | Sport express\nMILOJEVIĆ: Radujem se odlasku na Kosovo (VIDEO)\nExpressnoKup SrbijeFudbal 8. oktobra 2019. admin\nŠef stručnog štaba Crvene zvezde Vladan Milojević izneo je očekivanja pred utakmicu šesnaestine finala Kupa Srbije, u okviru koga se Crvena zvezda sastaje sa...\n-Crvena zvezda uvek ima velika očekivanja. Za dve godine koliko sam trener nedostajao nam je uspeh u Kupu Srbije. Međutim ove godine smo rešeni da napadnemo i trofej koji nam fali poslednjih godina u vitrinama. Krećemo iz Kosovske Mitrovice, drago nam je da idemo da igramo jednu utakmicu među našim sugrađanima na Kosovu –rekao je Milojević i nastavio:\n-Veliko nam je zadovoljstvo što ćemo imati priliku za susret sa našim narodom koji znamo u kakvoj situaciji se nalazi. Mi ćemo dati sve od sebe da pružimo dobru igru u sportskoj atmosferi, siguran sam da će biti dosta publike. Sa druge strane i za njih je ogromna sreća da uživo vide igrače Crvene zvezde. To je veliki sportski događaj, a samo druženje pre i posle utakmice, kao i susret sa njima ,predstavljaće veliko zadovoljstvo za sve nas, srca će nam biti ispunjena – istakao je trener crveno-belih.\n-Imamo dosta reprezentativaca koji su otišli na okupljanja svojih nacionalnih timova. Nemamo mnogo igrača koji su ostali da treniraju sa nama. Isto tako raspolažemo sa dosta momaka i igrača koji su budućnost Crvene zvezde. Oni su to pokazali na utakmicama Omladinske Lige šampiona, posebno u pobedi protiv Olimpijakosa, i nerešenom rezultatu protiv ekipe kao što je Bajern. Kada god budemo imali prilike mi ćemo ih pozvati da budu deo prvog tima. Mnogo će im značiti da osete kako je igrati seniorski fudbal, jer oni će sigurno u skorijoj budućnosti biti nosioci Crvene zvezde – zaključio je šef stručnog štaba Vladan Milojević.