MIZ Srebrenik i MFS-EMMAUS: Humanost na djelu - AKOS\nHome > U Fokusu > MIZ Srebrenik i MFS-EMMAUS: Humanost na djelu\n“Obrazovanje je najmoćnije oružje koje možete upotrijebiti da promijenite svijet” – N. Mandela\nBiti human i velikodušan, biti topao i osjećajan, jedne su od ljepših vrlina koje se kod pojedinca mogu prepoznati. Pomoći, pružiti ruku kada je potrebna, iskazati empatiju, ali i konkretnu pomoć, odlika je velikih duša, a svaka gesta pomoći vrijedna je divljenja jer nije stvar u količini novca nego u količini dobrote. Poruka koji stoji iza toga ukazuje da bismo, shodno svojoj ulozi na ovome svjetu, trebali biti oličenjem dobrote i humanosti. Humanost na djelu pronalazimo pri medžlisu Islamske zajednice Srebrenik, koji već četiri godine učestvuje u akciji ‘Pomozi mi da i ja završim školu’, a uočavajući vrijednost gore navedenih riječi velikana N. Mendele. Projekat stipendiranja djece u Burkini Faso, jednoj od najsiromašnijih afričkih zemalja pokrenut je 2014. godine zahvaljujući želji i ideji uposlenika MFS-EMMAUS-a te mreži partnerskih organizacija BBF (Bosna- Burkina Faso-Francuska).\nU Burkini Faso veliki problem predstavlja nepismenost, prvenstveno zbog nepostojanja uslova da djeca pohađaju školu. Tako je pokrenuta humanitarna akcija pod nazivom „Testiraj svoju humanost – pomozi mi da i ja završim školu“ kojoj je glavni cilj da djeci iz Burkine Faso osigura dio stipendija, kako bi mogli uspješno završiti osnovno obrazovanje. Ono što budi pažnju javnosti je to organizovano djelovanje sa prostora države koja i dalje ima veliki broj socijalno ugroženog domaćeg stanovništva i činjenice da su najveći nosioci akcije prikupljanja pomoći “obični” bh. građani. Stipendija za jedno dijete iznosi samo 30 KM za jednu školsku godinu. Tako je MIZ Srebrenik, u saradnji sa međunarodnim forumom solidarnosti „Emmaus“ iz Doboj-Istoka uključen u realizaciju navedenog projekta.\nOdlazak u školu, druženje sa vršnjacima, igra i radost su prava i potrebe djece širom svijeta. Pa ipak, podaci govore da više od 38 miliona djece u Africi još uvijek ne ide u školu. Od 2014. do 2017. godine MFS-EMMAUS je zahvaljujući građanima i donatorima prikupio stipendije za ukupno 2994 djece, a uz to distribuirana su i dva kontejnera materijalne pomoći koja su se sastojala od školskog pribora, prehrambenih i higijenskih paketa, odjeće, obuće, poljoprivrednog alata, građevinskog materijala za opremanje škola i slično. U ovom projektu, dobri ljudi medžlisa Srebrenik su dali izniman doprinos, prikupljajući začajan dio sredstava koje su upućene djeci Burkine Faso, time im mameći osmijeh na lica. Na području MIZ Srebrenik je godine 2015. prikupljeno 13.390 KM, 2016. i 2017. godine je prikupljeno po 11.000 KM, a tekuće godine je prikupljeno 14.000 KM, time jačajući u djeci Burkine Faso nadu u bolju i sigurniju budućnost. Materijali za akciju koje su sačinjavali lični obrasci sa slikama učenika te materijalnim stanjem djeteta poslani su na teren i tako je data mogućnost svakome pojedinačno da stipendira po jedno dijete.\nDobri ljudi MIZ Srebrenik su pokazali humanost na djelu, ponoseći se činjenicom da će bar jedno dijete u dalekoj Africi biti školovano zahvaljujući njihovom gestu pomoći. Iz Srebrenika stiže lijepa priča i pozitivan primjer, onih koji su dali kap jednom velikom okeanu humanosti, pokazajući kako sebi, tako i svijetu, da se stvari ne menjaju mišljenjem, već primjerom. Promičimo vrijednosti humanog djelovanja, mislima, osjećajima, riječima i djelima. Ljubaznost, dobrota, čovjekoljublje, milosrđe, suosjećanje, neka budu naše niti vodilje humanosti na djelu. Budimo humani, budimo ljudi.\nTagovano MFSEMMAUS Rabija Arifović Srebrenik


Prijedor: Otvaranje izložbe ”Stojanovići i Sarajevski atentat” – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nPrijedor: Otvaranje izložbe ”Stojanovići i Sarajevski atentat”\nBy Bojan Hrstić / 26. 06. 2014.\n“Pričajući još jednu priču o Sarajevskom atentatu, kroz priču o Stojanovićima, upotpunjujemo stogodišnjicu ovog događaja. Austrougarska aneksija Bosne 1908. godine bila je veliko razočaranje i veliko iskušenje za mlade nacionaliste, među kojima su bila i djeca prijedorskog sveštenika Sime Stojanovića – Mladen, Georgina, Persida i Sreten, odgajana u duhu rodoljublja”, rekla je Adamovićeva Srni.\nČlanovi “Mlade Bosne” Mladen i Sreten Stojanović odlaze na školovanje u Tuzlu 1907, odnosno 1909. godine. Kao organizatoru štrajka protiv profesora i uprave u petom razredu Gimnazije Sretenu je savjetovano da sam napusti školu ili će mu biti zabranjeno školovanje u Austro-Ugarskoj monarhiji. Roditelji ga tada prebacuju u Beograd, u Prvu beogradsku gimnaziju, gdje se druži sa Gavrilom Principom i Trifkom Grabežom.\n“Upravo to druženje sa mladobosancima dovešće Sretena i Mladena u direktnu vezu sa atentatorima zbog napisane otvorene karte koju je Sreten iz Beograda poslao Mladenu u Tuzlu, moleći ga da ugosti Principa i Grabeža na njihovom putu ka Palama”, navodi Adamović.\nZbog svojih veza sa sarajevskim atentatorima i zbog članstva u “Mladoj Bosni”, Tajnoj đačkoj organizaciji, Narodnoj odbrani i organizaciji “Ujedinjenje ili smrt”, te komitskom kursu u Prokuplju kod čuvenog vojvode Vuka, Sreten i Mladen tamnovaće u Tuzli, Bihaću, Banjaluci i Zenici od 1914. do amnestije 1917. godine.\n“Te godine braću Stojanović tridesetak sugrađana dočekalo je na željezničkoj stanici u Prijedoru, mnogi su ih dopratili do kuće, izražavajući tako solidarnost i divljenje ovim istaknutim mladobosancima, borcima i patriotima. Mladen se ostvario u ljekarskom pozivu i omasovljenju narodnog ustanka 1941. na Kozari, a Sreten je svoj talent za vajanje usavršio kod najpoznatijih profesora u Beču i Parizu”, podsjetila je Adamovićeva.\nSestra Georgina je u Učiteljskoj školi u Sarajevu učestvovala u nacionalnim organizacijama. “Narodnoj odbrani” pristupila je 1913. godine.\nPoslije Prvog svjetskog rata zaposlila se u “Prosvjeti”, gdje će upoznati i udati se za Vasilja Grđića, jednog od vodećih srpskih prvaka u BiH i prvooptuženog u banjalučkom procesu od 3. novembra 1915. godine do 16. marta 1916. godine, kada je optuženo 159 Srba, istaknutih javnih i kulturnih radnika, među kojima i sedam narodnih poslanika.\nGrđić je sa još 15 sunarodnika osuđen na smrt kao veleizdajnik i propagator ujedinjenja Bosne sa Srbijom, a smrtne kazne ga je spasilo pomilovanje španskog kralja.\nSestra Persida imala je neprijatnosti zbog pisama koja je dobijala od Vladimira Gaćinovića iz Švajcarske, koji je dugo vremena bio idejni vođa mladobosancima. Ocu Simi bilo je zabranjeno kretanje, bio je u kućnom pritvoru, a pretresi kuće bili su redovna pojava. Popadija Jovanka posebno teško je podnosila ratne godine brinući o svojim sinovima, posebno nakon smrti najmlađeg – Dragutina 1917. godine.\nPorodična kuća Stojanovića u Prijedoru danas je spomen-kuća na ovu porodicu i u nadležnosti je ovdašnjeg Muzeja Kozare.\nAndrićgrad se otvara na Vidovdan\nPodrhtavalo tlo u Banjaluci, jačina 2,5 rihtera


Izlazak Srbije iz ekonomske krize\nTema: Izlazak Srbije iz ekonomske krize\n26.07.2009., 18:36 #1\nSrbija moze obezbediti neprekidni dotok velikih iznosa kapitala cijim bi se ulaganjem, za pocetak, otvorile desetine a kasnije i stotine hiljada novih radnih mesta. Pre vise od 20 godina velika a siromasna zemlja dala je znacajne poreske olaksice ulagacima kapitala u svojim posebnim ekonomskim zonama. Po tom osnovu uspela je da privuce vise od 500 milijardi kapitala. Sada je ta drzava ekonomska i finansiska svetska velesila koja kreditira i druge drzave. Koristeci to iskustvo predlozio sam 2003. godine u kracem clanku objavljenom u domacem casopisu da i Srbija slicno postupi u opstinama Crna Trava, Trgoviste, Kursumlija, Bujanovac itd. Ovo bi, u stvari, vazilo za opstine gde je Bog rekao "laku noc". U svojim knjigama dao sam i tekst moguceg zakona kojim bi drzava uredila ovu materiju. Nasa javnost i nasa politika nisu pokazale interes da iskoriste ovo tudje uspesno i zadivljujuce iskustvo. Na kraju se pitam zasto smo nesposobni da vec jednom pocnemo da vucemo prave i jake poteze i da izadjemo iz bede?\n26.07.2009., 18:45 #2\nRe: Izlazak Srbije iz ekonomske krize\n26.07.2009., 18:56 #3\nMozda zato sto Crna Trava nema nikakvu infrastrukturu.\n26.07.2009., 18:58 #4\nnema ni kadrove..svi su davno otisli..\nrece jedan onomad..strani investitor..ulozili bi mi pare po srbiji al nema strucnog kadra..pacovi strucno prvi napustili brod koji tone..\n26.07.2009., 19:23 #5\nZa pocetak bi investitori otvarali preduzeca u uslovima postojece infrastrukture ako bi utvrdili da ce im ulaganje doneti natprosecnu dobit. Kada ulagac ne placa dadzbine drzavi ili su one bitno manje nego u drugim zemljama, kada radnicima daje "srpske" plate itd. zna se da postoje svi uslovi da obavljajuci odredjene delatnosti moze ostvariti dobru zaradu i u uslovima lose infrastrukture. Normalno je da ce kasnije poceti izgradnja puteva i svega ostalog sto je potrebno. Bitno je da u nekom delu zemlje koji je potpuno zamro pocnemo da cinimo prve korake.\n26.07.2009., 19:29 #6\nNasi gradjani prihvataju posao i u najudaljenijim drzavama sveta a srpske nerazvijene opstine nisu na podrucju Tunguzije, na Jukonu itd. Tako da ni pitanje kadrova nije neresivo.\n26.07.2009., 21:04 #7\nPostovani gosp. Milovanovicu,\nnisam citao taj clanak koji ste objavili ni Vase knjige, ali ideja koju ste izneli u ovih nekoliko recenica meni zvuci vrlo suvislo. Ocigledno poznajete ono o cemu ste pisali u ovom kratkom javljanju na forumu, ali ste po mom misljenju napravili jedan "sitan" previd.\nU Srbiji se smenjuju vlada za vladom, a svaka nova je gora od prethodne. Svaka ima za cilj da se njeni clanovi sto vise i sto brze napljackaju para, a posle sta bude.\nNijednu vladu do sada nije zanimalo kako narod zivi i kako bi mu pomogli da bolje zivi.\nA ova stranka koja je sada na vlasti i trenutna vlada su da gori biti nemogu.\nSampioni u pljackanju i laganju.\nI uz put odgovor Navaru.\nTo sto pisete da Crna Trava nema kadrove je potpuno beznacajno. Dajte ljudima dobre plate i omogucite im da ih zarade pa ce vam kao kadar doci i najveci svetski strucnjak.\nOvde gde ja trenutno zivim i radim ima strucnjaka iz svih zemalja sveta, skoro niko nije domorodac.\nI sve nas zanima samo jedno: kako cemo sto bolje uraditi svoj posao, jer to znaci da cemo dobiti platu, a pocesto se bogami dobije i bonus samo ga treba zaraditi.\n26.07.2009., 21:11 #8\nOvo je naucna fantastika za nas.\n26.07.2009., 23:09 #9\nima tu jedan problem..koji se zove jeftina radna snaga..jer se extra profit moze obezbediti samo obaranjem cene rada..onog trenutka kada se cena rada bude pocela povecava i investicije ce poceti da beze..da li ce investitor biti privucen da investira ako je plata radnika 1500 evra?\na tu dolazimo i do druge sporen tacke stranih investicija..profit koji se ubira se iznosi iz zemlje//i zemlja postaje debeli ovisnik o strancima..koji joj kroje kapu i sta ce da proizvodi i za koje pare..\nnego iz krize cemo izaci ako upregnemo nase monopoliste da malo manje ubiraju profit na uvozu strane robe a malo uloze u prizvodnju..najgori od svih monopola je dogovorni monopol..koji nema eze sa biznisom vec sa konceptom bandi..znate..podela teritorije i resora..ja cu da radim ovo a ti ono pera ce tamo ono da drzi itd itd..\nprvo drzava mora..ova nasa da batali ovo sinteticko odrzavanja kursa evra putem blokade opticaja novca..jer ako nema novca u opticaju nikakva pamet tu ne pomaze..i da batali sa jednostranim primenjivanjem SSPa sto odgovara samo monopolistima uvoznicima tipa miskovic\n26.07.2009., 23:12 #10\nzatim tu je novac iz takozvane primarne emisije..koji mesto sto se kod nas od vajkada plasirao u potrosnju plasira u proizvodnju u vidu kredita bez kamate\n26.07.2009., 23:13 #11\ni da dodam..kolega miroslave jos nam niste odali tajnu koja je to zemlja? cini se da je dominikanska republika\n26.07.2009., 23:15 #12\nКАКВА БРЕ ЕКОНОМСКА КРИЗА!?\nПА ЗАР СРБИЈИ И СРБИМА НИКАДА НИЈЕ БИЛО БОЉЕ НЕГО САДА!?\n26.07.2009., 23:20 #13\nprvo drzava mora..ova nasa da batali ovo sinteticko odrzavanja kursa evra putem blokade opticaja novca..jer ako nema novca u opticaju nikakva pamet tu ne pomaze..\nMozes li mi objasniti kakve veze ima kolicina novca u opticaju ( u ovom slucaju govorimo o dinaru ) sa formiranjem deviznog kursa, u nasem slucaju dvostruko precenjog?\ni da batali sa jednostranim primenjivanjem SSPa sto odgovara samo monopolistima uvoznicima tipa miskovic\nTesko ce se to dogoditi.\nSto se tice SSP-a ta odluka ima mizeran simbolicki karakter sa daleko vecom stetom i po privredu i po budzet. U normalnim okolnostima korist bi trebali imati potrosaci, ali to nije slucaj jer vladaju jaki monopoli, gde rec vodi samo jedna strana. Da ne pricam koliku stetu imaju nasi izvoznici i iindustrija zbog neodrmzavanja sporazuma od strane EU.\n26.07.2009., 23:24 #14\nУ се и у своје кљусе ,говорио је стари народ и мудар је био.\nСрбија мора драстично да промени однос преам себи самој и својој привреди\n1 производња хране\n2 врхунске технологије\n3 финансије у руке домаће\n26.07.2009., 23:33 #15\nMile znas kad ce biti ovo pod 2 i 3 Nikad !!>Ili ti mozda imas neko resenje!!??>\n26.07.2009., 23:48 #16\nпод 2 у НС већ постоји фирма кој је постала светски Хардверски лидер\nима још пар мањих фирми које се роботиком баве\nа 3 је врло лако само ако држва то реши\n27.07.2009., 00:11 #17\npa zbog ponude i potraznje..ako nema dinara..onda nema ni potraznje za evrima get it?\n27.07.2009., 00:21 #18\nNema drzave ,tako da i 1 moze da nebude !!>\n27.07.2009., 00:46 #19\nproizvodnja hrane nije komercijalno isplativa..sve razvijene drzave daju subvencije proizvodjacima hrane ..\nne postoji razvijena poljoprivredna zemlja..postoji razvijena i nerazvijena zemlja..uzmimo npr USA..kao najveceg svetskog izvoznika poljoprivrednih proizvoda.da li je USA poljoprivredno razvijena zemlja? jeste ali je USA i industrijski razvijena zemlja..\nna poljoprivredi se ne moze razviti zemlja..opt primer USA samo 5% radnoaktivnog stanovnistva se time bavi a opet najveci izvoznik..realno u proizvodnji hrane ucestvuje oko 10% zaposlenih..sto na samoj proizvodnji sto u prehrambenoj industriji\ns druge strane ne moze se zemlja razvijati na stranim investicijama jer strane investitore ne zanima razvoj tvoje zemlje vec profit..\nda bi zemlja mogla da se razvija profit mora da ostaje mahom unutar te zemlje a ne da se iznosi van jer se time samo povecava deficit\n27.07.2009., 07:01 #20\nMozes li mi objasniti kakve veze ima kolicina novca u opticaju sa formiranjem deviznog kursa, u nasem slucaju dvostruko precenjog?\nAh, sad je precenjen, jel?\nA ovamo otvarate teme o euru: "Ide na 70! " "Ide na 80! " "Ide na 90! " "Ide na 100! " "Ide na 110! "\ni taj propadajući kurs vam je, kao, dokaz da se stvari urušavaju otkad su nas 2000. godine napustili genijalni lideri Milošević, Nikolić i JUL.\nZatim, u zaokretu od 180° - kao ključni problem identifikujete suviše JAK dinar.\n"Ni da se povede, ni da se potera" kako kažemo mi na Vol stritu\n27.07.2009., 07:30 #21\nKonacno pocela normalna diskusija ,na normalnu temu,ali sa tendencijom "miniranja"\nod strane nekih ...kao i obicno.\n27.07.2009., 08:55 #22\nПа Динкероне рече да ћемо још и профитирати !?\n27.07.2009., 09:32 #23\n"Transformacija" je pocela josh 90-tih.\nKo je imao ambicija,krenuo u privatni biznis...\nmedjutim posle 2000-te "uvozne ambicije" ,"poklopishe" i malu i veliku privredu,\nusluzhnu i zanatsku delatnost....\nI shta sad ?\nMalo para u opticaju ,vecih firmi gotovo nema ,\na krenite u privatni biznis ,ako vam se cini da ubrzo ne cete u stecaj...\n27.07.2009., 09:34 #24\nJosh i to da dodam,\nveliki broj privatnih preduzetnika 90-tih bio je vezan za vece firme,\npa je imao i neki sigurniji obim posla...\n27.07.2009., 09:42 #25\nДа би се било шта спровело на микро плану ,мора постојати макро стабилност коју креира и води држава.\nПаралелу коју је неко повукао са темом о курсу евра моће одмах да избрише јер није у праву.\nКурсом евра који је вештачки одржаван у моментима када је прилив новца био много већеи а науштрб девизних резерви(трошењем истих) смо и доведени у ситуацију да је држава сада не ликвидна.\nНеликвидност државе и потиче од тога да се макро економска политика водила повећањем потрошње преко буџетских корисника,и константним повећањем дефицита буџета.Плате у предузећима везаним за буџет су много веће од плата у реалном сектору привреде и дошло је до тога да буджет пуни сам себе,\nКриза ће бити много дубља и тежа него што се уопште и усуђујемо да помислимо.\nКада написах производња хране и мисло сам на то да профит мора остати овде ,и даље смо једни од највећих произвођача воћа али смо и даље минорни у производњи воћних сокова,\nпроизводња поврћа али не и довољна прерада\nНико овде неприча да ми преко проуизводње хране можемо да направимо пребогату државу\nали можемо да оспособимо 25-35% становништва да има какве такве приходе.\nНишта се неможе преко ноћи потребан је системски и дугорочан рат за нашу економију\nRešenje za izlazak iz krize :)\nPoslednja poruka: 25.07.2009., 09:33\nPoslednja poruka: 07.11.2008., 20:40


Nexe večeras nastavlja svoj put u Ligi za prvaka - Sportalo.hr\nNaslovna /Nexe večeras nastavlja svoj put u Ligi za prvaka GOST JE U NAŠICAMA MOMČAD POREČA - SVI U DVORANU U 19 SATI\nNexe večeras nastavlja svoj put u Ligi za prvaka GOST JE U NAŠICAMA MOMČAD POREČA - SVI U DVORANU U 19 SATI\nDanas se igra utakmica 3.kola Lige za prvaka Nexe – Poreč.\nUtakmica će vjerujemo biti vrlo interesantna, jer nam u goste dolazi ekipa s jednom od najčvršćih obrana u Ligi za prvaka. Upravo zbog tako čvrstog protivnika koji su u prvom dijelu sezone završili na trećem mjestu, naši rukometaši će trebati odigrati utakmicu na visokom nivou. Naravno, svaka utakmica je vrlo važna za naš klub jer o plasmanu u Ligi za prvaka ovisi ulazak u EHF Kup i SEHA Ligu. Zbog svega rečenog, potrebna nam je i pomoć naših vjernih navijača, pa ovim putem pozivamo sve da danas u 19 sati dođu u dvoranu kralja Tomislava te podrže naš klub.\nPrije nekoliko dana odlučili smo u suradnji s TV Našicama podijeliti 10 besplatnih ulaznica i ovoga puta su najsretniji dobitnici:\nKatarina Nina Lukačić Vuković\nSretni dobitnici svoju besplatnu ulaznicu mogu podići na ulazu u dvoranu, a svima ostalima više sreće drugi put.\nUz sve ovo moramo još jednom najaviti po prvi put i prijenos UŽIVO (LIVE STREAM) na HRS kanalu tako da ukoliko niste u mogućnosti doći u dvoranu, to nije razlog da u utakmici ne uživate u izravnom prijenosu.


Franci Čeč, Aleksandar Baljak\nNa konferenciji za novinare u Udruženju književnika Srbije (UKS) sa temom "Uspesi srpske satire u svetu i predstavljanje Antologije srpskog aforizma na slovenačkom jeziku", državni sekretar u Ministarstvu vera i dijaspore Miodrag Jakšić izrazio je zadovoljstvo da je srpski aforizam na velika vrata ušao na slovenačku književnu scenu. "Ovaj region mora da se pomiri u svim oblastima i prihvati da nam je zajednička budućnost u ujedinjenoj Evropi", rekao je Jakšić, ističući da će ministarstvo vera i dijaspore nastaviti da podržava srpsku satiru i da podstiče ovakvu vrstu saradnje.\nZamenik predsednika Odbora za odnose sa Srbima van Srbije i istaknuti član Sekcije satiričara UKS Aleksandar Čotrić izrazio je zadovoljstvo što se ova antologija pojavila upravo u Sloveniji, gde postoji duga tradicija pisanja aforizama na čelu sa "legendom" Žarkom Petanom, koji je za ovu antologiju napisao uvodni tekst. Čotrić je podsetio da su antologije srpskih aforizama do sada objavljene u Nemačkoj, Poljskoj, Makedoniji, Rumuniji, a da su u protekle dve-tri godine objavljene antologije u kojima su zastupljeni srpski autori, kao što su Antologija mudrosti u Rusiji i Antologija najboljih svetskih aforističara u SAD, i najavio je objavljivanje antologija srpskih aforizama u Češkoj, Bugarskoj i Austriji. (Tanjug)\nVitomir Teofilović, Franci Čeč, Milovan Vitezović


Arsen Bauk: Nova vlada neće dobro funkcionirati - Index.hr\nArsen Bauk: Nova vlada neće dobro funkcionirati\nTEHNIČKI ministar uprave Arsen Bauk u Dnevniku televizije N1 komentirao je najnovije rezultate anketa koje pokazuju kako SDP dobiva na popularnosti.\n"Mislim da su rezultati očekivani. Nismo napravili ništa zbog čega bi nam birači uskratili povjerenje. Dogodilo se da nam i povjerenje građana čak i raste. HDZ je otprilike na istoj razini kao za vrijeme izbora i imamo Most koji je u silaznom trendu, a takav će biti i dugosilazni.."\nNikako ne smatra odgovornim za izborni poraz\n"Podrška građana je bila na izborima ovakva kakvu sada pokazuju ankete. Izjednačeni smo s Domoljubnom koalicijom. Režiserima postizbornih igara popularnost pada, a ako ovako nastave donositi sporo odluke past će im još više", rekao je Bauk te dodao da je svatko s liste dobio više glasova od novog mandatara Tihomira Oreškovića.\nNema previše optimizma u stabilnost nove vlade.\n"Što se tiče trajanja vlade nezahvalno je prognozirati. Ovo je nešto sasvim drugačije od onog što se događalo dosad. Pustimo da ljudi pokažu što znaju. Ono što bude dobro ćemo podržavati ono što ne bude ćemo kritizirati. Zasad ne ulijeva neki optimizam. Okolnosti upućuju na to da neće to baš funkcionirati najbolje", zaključio je Bauk.\n#Vlada RH #SDP #tihomir orešković #Arsen Bauk


"Znao sam da odlazim, obavio sam posao, vreme je..." - Sportklub\n"Znao sam da odlazim, obavio sam posao, vreme je…"\nEuroleague Autor:Branimir Smilić1. jul. 202020:26 > 20:32\nLegendarni Svetislav Pešić od ponedeljka više nije trener Barselone. Katalonci su u finalu ACB lige poraženi od Baskonije, a dan kasnije objavljeno je da trofejni stručnjak po drugi put napušta Kataloniju.\n„Pre početka poslednje faze ACB lige u Valensiji, dogovorio smo se sa klubom da će ovo biti moja poslednja sezona kao trener tima jer sam svoj posao već obavio i došlo je vreme da još jednoj osobi pružim priliku da preuzme ulogu prvog trenera,“ istakao je Pešić i dodao:\nPešić više nije trener Barselone!\nPešić: Sledeće sezone ćemo osvojiti titulu\n„Ponosan sam na svoj rad i rad igrača tokom protekle dve sezone i uvek ću biti na raspolaganju Barsi. Želim da se zahvalim navijačima i rukovodstvu na podršci i klubu želim svaki uspeh.“\nSedamdesetogodišnji Pešić se u Barselonu vratio u februaru 2018. i u drugom mandatu osvojio je dva Kupa kralja. Prvak Španije bio je dva puta – 2003. i 2004. a iz tog perioda ima i državni kup.\nSrbin je u trenersku karijeru počeo još 1982. u sarajevskoj Bosni, a kasnije je radio u Albi, Kelnu, Barseloni, Lotomatici, Đironi, Dinamu iz Moskve, Crvenoj zvezdi (u dva navrata), Valensiji, Bajernu, kao i u reprezentacijama Nemačke i Jugoslavije.\nOsvojio je skoro sve što se može osvojiti i u klupskoj i u reprezentativnoj košarci. Prvak Evrope bio je sa selekcijama Nemačke (1993) i Jugoslavije (2001), a sa Plavima se popeo i na svetski tron 2002.\nKari je u oba mandata u Barseloni upisao 322 utakmice, uključujući 235 poebda, a 2003. osvojio je Evroligu.\nNa klupu Katalonaca mogao bi da sedne nekadašnji igrač tog kluba i aktuelni trener Žalgirisa Šarunas Jasikevičijus.\nBaskonia Vitoria GasteizFC Barcelona BàsquetSvetislav Pešić\nKKCZ: Brankoviću i Mihailoviću prvi profesionalni ugovori


Rekordan broj novozaraženih u Srpskoj i FBiH! | Radio Bambi\nPočetna / Foto / Rekordan broj novozaraženih u Srpskoj i FBiH!\nRekordan broj novozaraženih u Srpskoj i FBiH!\nAutor Redakcija datum Oktobar 16, 2020\nU saopštenju Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske navedeno je da je u poslednja 24 časa izvršeno testiranje 716 laboratorijskih uzoraka, a novi virus korona (SARS-CoV-2/COVID-19) potvrđen je kod još 242 osobe u Republici Srpskoj. Radi se o 133 muške i 109 ženskih osoba, od kojih je 53 mlađe, 159 srednje i 30 osoba starije životne dobi.\nPrema mestu prebivališta, 43 osobe su iz Banjaluke, 23 iz Pala, 20 iz Istočnog Novog Sarajeva, 19 iz Istočne Ilidže, 17 iz Zvornika, 15 iz Bijeljine, 11 iz Laktaša, po 10 iz Trebinja i Šipova, devet iz Prijedora, osam iz Nevesinja, sedam iz Sokoca, po pet iz Srpca i Čelinca, po četiri iz Кotor Varoša i Foče, po tri iz Кozarske Dubice i Novog Grada, po dvije iz Bileće, Vlasenice, Gradiške, Dervente, Кneževa, Milića, Mrkonjić Grada, Oštre Luke i Teslića i po jedna iz Bratunca, Doboja, Istočnog Starog Grada, Lopara, Modriče, Novog Goražda, Ribnika i Rudog.\nU poslednja 24 časa, Institutu su prijavljena dva smrtna slučaja kod kojih je potvrđeno prisustvo novog virusa korona. Radi se o dva muškarca srednje i starije životne dobi iz Šipova i Petrova.\nDo sada je u Srpskoj potvrđeno 11.154 slučaja virusa korona, a preminulo je ukupno 334 osobe kod kojih je potvrđen test na novi virus korona. Ukupan broj hospitalizovanih je 264, pod zdravstvenim nadzorom trenutno je 4.565 osoba, a nadzor je završen kod 64.107 osoba.\n-“Oboren je rekord. Epidemiološka situacija je pogoršana u celoj Evropi. Danas ćemo uputiti dopis svim lokalnim štabovima da preduzmu sve potrebne mere i urade sve što je potrebno da stabilizuju situaciju”, – kaže direktor Instituta Branislav Zeljković.\nZavod za javno zdravstvo FBiH saopštio je da je u protekla 24 časa obavljeno testiranje 1.759 laboratorijskih uzoraka, od kojih je 371 pozitivan na SARS-CoV-2.\nZaključno s današnjim danom, u FBiH je trenutno aktivno 3.739 pacijenata pozitivnih na korona virus. Zavodu je u protekla 24 časa prijavljeno još 6 preminulih pacijenata kod kojih je potvrđeno prisustvo novog virusa korona. Do sada je u FBiH preminulo ukupno 625 osoba kod kojih je potvrđen test na novi virus korona (16 muškaraca i 209 žena).\nTagoviAktuelnocovid-19epidemijafbihizdvojenokorona virusnovozaraženipandemijaradio bambirepublika srpskavestizaraza\n← Prethodni članak Krizni štab doneo nove mere u Srbiji! (Video)\nSledeći članak → Rođendanska premijera! Pu, daleko bilo! (Video)


Dvorište i bašta : Usluzno Savijanje Svih vrsta Cevi! 08.04.2021 - ID 114025770 - KupujemProdajem\nDvorište i bašta > Roštilji, sačevi i kotlići > ID oglasa: #114025770 (postavljen: pre 2 nedelje)\nUsluzno Savijanje Svih vrsta Cevi!\nUsluzno Savijanje usluzno kvadratne i okrugle cevi.\n"L" Profila i Flaha.\nSavijanje Lukova za tende, Ograde itd. ..


Vesti online / Scena / Rijaliti / Poslednji finalisti šou programa "Ja imam talenat"\nU nedelju 26. februara od 21. čas na RTS1 biće emitovano poslednje polufinale treće sezone "Ja imam talenat", kada će biti odlučeno koja dva takmičara će se sa ostalih osmoro boriti za nagradu od 100.000 evra u velikom finalu 4. marta.\nBojana Stamenov silovito je otvorila treću sezonu takmičarskog šou programa "Ja imam talenat" već u prvoj epizodi, anjen moćni vokal nikoga nije ostavio ravnodušnim. Iako kaže da je u privatnom životu stidljiva, na sceni je energična i ubedljiva, a njen glas daleko se čuje.\nNatalija se publici predstavila sa drugom Petrom koji ju je pratio na gitari, a ovi studenti Filološkog fakulteta pravi su frankofoni, te osim što dobro govore, još bolje i pevaju na francuskom. U finalu će pevati jednu od hit pesma grupe "Vaya Con Dios".\nBranko je osvetlao obraz reperima i hip-hoperima i izborio se za ulazak u polufinale i šansu da bude među 10 najvećih talenata ovogodišnjeg serijala. Nastupa pod alijasom Forty, a njegovo najjače oružje su reči.\nPlesna grupa "Fly"\nMalo burleske, malo kabarea i velika doza ženstvenosti recept je u pomoć koga su devojke plesne grupe "Fly" izborile svoje mesto u polufinalu. Pored toga što odlično plešu ove devojke dobro i pevaju, a upravo će taj segment pokazati u finalu u nedelju.\nBojana i Nikola dolaze iz Kraljeva i od malih nogu se bave muzikom. Dok je Nikola virtuoz na harmonici, Bojana je jedna od retkih devojaka koja svira na guslama. U polufinale su se plasirali odvojeno, ali će svoju šansu u finalu potražiti u duetskoj tački.\nStefanu je pošlo za rukom da stekne naklonost ženskog dela publike već u kvalifikacijama, a njegove glasovne sposobnosti dovele su ga u polufinale. Ovaj Beograđanin muzikom se bavi ceo život i nada se velikoj karijeri pop zvezde.\nTanja Tatić dolazi iz Pančeva i njen talenat je ples. Ima 16 godina i prva je klasična balerina koja se našla u borbi za finale. Za nedeljni nastup odabrala je odlomak iz čuvene opere "Karmen".\nDanilo Đokić i Jelena Zvicer\nDanilo i Jelena dolaze iz Crne Gore, oboje su talentovani muzičari i pevači, a nakon prolaska u polufinale, shvatili su da su im šanse veće za dalje takmičenje ako udruže snage pa će u finalu nastupiti u duetu.\nPetak 24.02.2012. 13:09\nBojana ti si moj favorit.Planiras li neku svirku u N,Sadu ?


Lista projekata koje je realizirao proMENTE\nLista članaka u kategoriji Projekti\nIstraživanje o građanskom angažmanu osoba starije životne dobi u Kantonu Sarajevo\nIstraživanje "Čemu (ne) učimo djecu? - Analiza sadržaja udžbenika nacionalne grupe predmeta"\nStrateško planiranje – Udruženje za prevenciju ovisnosti NARKO-NE\nProcjena primjene pristupa poučavanju i učenju zasnovanog na ishodima učenja\nProcjena potreba nastavnika za stručnim usavršavanjem\nEvaluacija projekta: Civilno društvo za inkluzivno obrazovanje\nJačanje kapaciteta saveza općina i gradova u Bosni i Hercegovini\nIstraživanje: Mišljenje mladih o sveobuhvatnom obrazovanju o seksualnosti kao dijelu formalnog obrazovanja\nEvaluacija projekta „Spojeni i sigurni – prema virtualnom okruženju sigurnom za djecu“\nStrateško planiranje Humanitarno-karitativne organizacije Kruh sv. Ante\nEvaluacija Akademije za mlade lidere u civilnom društvu, generacija 2016/2017\nProcjena omjera kućanstava koja posjeduju psa u odnosu na kućanstva koja ne posjeduju psa u Kantonu Sarajevo u 2017. godini i usporedba omjera kućanstava koja posjeduju psa u odnosu na kućanstva koja ne posjeduju psa u gradu Sarajevu sa rezultatima iz ist\nProcjena postotka kućanstava koja imaju najmanje jednog psa u okrugu Constanta\nPrecepcija koruptivnog i ne-etičnog ponašanja u srednjim školama u Hrvatskoj\nPrecepcija koruptivnog i ne-etičnog ponašanja u srednjim školama - Sažetak izvještaja sa fokus grupa\nAnketa među pripravnicima kliničke mikrobiologije / zaraznih bolesti o uvjetima izobrazbe u Europi\nEvaluacija projeka "All inclusive" - baseline\nProcjena utjecaja projekta "U riječima je moć"\nEvaluacija projeka "All inclusive" - endline\nProcijenjena populacija pasa lutalica u Kantonu Sarajevo\nSredišnja evaluacija projekta „Kurikulum za transparentnost, kurikulum za odgovornost“\nProcjena omjera kućanstava koja posjeduju psa u odnosu na kućanstva koja ne posjeduju psa u gradu Sarajevo - 2015\nIstraživanje javnog mnijenja o Dogs Trust-u i pitanjima pasa lutalica među građanima Kantona Sarajevo: CAPI – kvantitativna studija na reprezentativnom uzorku i kvalitativna studija na uzorku Facebook korisnika\nProcjena postotka kućanstava koja imaju najmanje jednog psa u Kantonu 10\nAnketa sa vlasnicima udomljenih pasa u Kantonu Sarajevo\nProcijenjena populacija pasa lutalica u Kantonu Sarajevo - 2016\nProcjena omjera kućanstava koja posjeduju psa u odnosu na kućanstva koja ne posjeduju psa u kantonu Sarajevo u 2016. i usporedba postotka kućanstava koja posjeduju psa u gradu Sarajevo sa rezultatima istraživanja 2013, 2014 i 2015.\nAnaliza potreba za stalnim stručnim usavršavanjem i profesionalnim razvojem odgajatelja djece predškolskog uzrasta u Bosni i Hercegovini\nPočetna procjena inkluzivnih praksi u 14 osnovnih škola u BiH\nOnline istraživanja o stavovima građana BiH o arapskim turistima i investitorima


Anticelulitni maslac – Prirodna kozmetika Gloria\nPosebno kreiran za intenzivnu borbu protiv uzročnika celulita u dubinskim dijelovima kože, ovaj maslac će kožu dodatno osnažiti i djelovati preventivno na nastanak područja podložnih stvaranju novog celulita.\nAnticelulitni maslac količina\nMožemo ga ne voljeti, ili biti indiferentni prema njemu, ali jedno je sigurno: svi mi negdje na tijelu imamo celulit. Za prevenciju njegovog nastanka i borbu protiv njega, kreirali smo anticelulitni maslac. Prirodni sastojci odabrani za ovu misiju imaju veliku snagu da napadnu uzrok celulita u dubljim slojevima vaše kože. Maslac se nanosi na suhu kožu u tankom sloju, a ritual utrljavanja kružnim pokretima trebao bi potrajati 10 minuta. Iako je masne strukture, brzo se upija i ne ostavlja masne tragove. Eterična ulja limuna, borovnice, čempresa, kadulje, ružmarina i eukaliptusa potiču cirkulaciju te otjecanje viška tekućine. Nakon korištenja ovog maslaca treba izbjegavati izlaganje suncu. Također, maslac se ne preporučuje za korištenje trudnicama i dojiljama zbog visoke koncentracije jakih eteričnih ulja.\nUčinci: potiče cirkulaciju / smanjuje celulit\nSastojci: shea, kakao, kokos, marelica, lavanda, magnolija\nHelianthus Annuus Seed Oil, Hedera Helix Oleum, Cedrus Atlantica Herb Oil, Juniperus Communis Herb Oil, Cupressus Sempervirens Herb Oil, Rosmarinus CT2 Cineol Herb Oil, Salvia Officinalis Herb Oil, Eucalyptus Citriodora Herb Oil, Citrus Limonum, Butyrospermum Parkii Butter, Cocos Nucifera Oil, Theobroma Cacao Seed Butter, Cera alba, Marigold Flower Extract\nBudi prvi koji će recenzirati “Anticelulitni maslac” Poništi odgovor


“Veliki ispit za narod i crkvu” - PV Informer “Veliki ispit za narod i crkvu” - PV Informer\n“Veliki ispit za narod i crkvu”\n5 dana pre 219 pregleda Izvor: rtcg.me\nPatrijarh SPC Irinej i mitropolit Amfilohije ostavili su veliki trag u istoriji srpskoga naroda, kazao je episkop budimljansko-nikšićki Joanikije.\nJoanikije, koji je zaražen korona virusom, kaže da je glavni udar na njegovo zdravlje prošao, te da se sada oporavljam pod kontrolom ljekara.\n„Moram da budem u samoizolaciji. Vijest o smrti patrijarha Irineja je velika žalost, žalost Velikog petka, i cijela crkva žali, tuguje i unosi svoje molitve za svojim patrijarhom, našim ocem, nasljednikom Svetog Save. On nas je okupljao svojom blagošću i trpljenjem. Mi se sada u žalosti objedinjujemo kraj odra njegovog i groba, oko njegove ličnosti koja je završila svoj posao na zemlji i sada odlučuje da se odmori i bude nagrađen za svoja dobra djela. Gdje je raspeće, tu je i osjećaj vaskrsenja Hristovog i novog života. Irinej je ispunio poslanje koje mu je Bog naznačio na zemlji“, rekao je vladika Joanikije.\nOn je naveo da je ovo veliki ispit za narod i crkvu.\n„Tugujemo za Amfilohijem i Irinejem i ujedinjujemo se sa svojom braćom. Ovo je jedan veliki ispit i za naš narod i crkvu, i nadam se, kao što smo mnogo puta u istoriji, kada smo doživljavaju krize, bili na visini dostojanstva kao narod, i ovo ćemo dostojanstveno izdžati i hrišćanski podnijeti, i poslije svega u jednom viđenom toku ovo prebroditi. Tim stazama nas je premudro vodio patrijarh Irinej“, rekao je Joanikije.\nOn je zaključio da su mitropolit Amfilohije i patrijarh Irinej ostavili veliki trag u istoriji srpskog naroda.\n„SPC će Irineja pamtiti, jer Gospod pokazuje vrline patrijarha i mitropolita nakon njihovog odlaska. Ostavili su veliki trag u istoriji srpskoga naroda“, rekao je vladika Joanikije.\n20.01.2020 11496 pregleda\n4.965.710 otvorena članka


Podaci i analize kao osnov kreiranja javnih politika | Tema | Hrvatska Riječ\nPodaci i analize kao osnov kreiranja javnih politika\nNacionalne manjine nisu integrirane u društveni sustav, postoji etnička distanca koja je prepreka integraciji, a sustav ustavnopravne zaštite nije pridonio efektivnom i djelotvornom ostvarivanju prava na zaštitu etničkog, kulturnog i jezičnog identiteta, tri su hipoteze koje su provjeravane i, kako navode autori, i dokazane u sociološkom istraživanju koje su proveli Centar za istraživanje etniciteta i Institut društvenih nauka iz Beograda uz potporu Fonda za otvoreno društvo.\nBez dužnosnika iz javne uprave\nPredstavnica Fonda Aleksandra Šanjević je tijekom predstavljanja u Media centru i putem Zoom platforme 30. rujna rekla kako su uvjereni da se niti o jednoj temi, a posebno ovako osjetljivim temama, ne može govoriti na temelju dojmova već podataka.\n»Namjeravamo još više staviti akcent na prikupljanje podataka i na istraživanje kao osnov kreiranja javnih politika. I ovo istraživanje je namijenjeno javnoj upravi i svim nivoima donositelja odluka, pa do nacionalnih vijeća nacionalnih manjina i organizacija civilnog društva i pojedinaca. Želimo da ovaj dokument pridonese kreiranju javnih politika u ovom području kao i unaprjeđenju prakse, a Fondacija će poseban akcent staviti na ispitivanje učinaka i efektivnosti javnih politika, odnosno da se već u samom procesu kreiranja javnih politika predvide mehanizmi ispitivanja njihovih efekata.«\nIpak, iako rijetka istraživanja na ovu temu, i veoma značajna za unaprjeđenje etničkih odnosa, predstavljanje njihovih rezultata nije privuklo pažnju niti jednog državnog tijela, pa ni onih nadležnih za ovo područje, kazao je sarkastično direktor Instituta dr. sc. Goran Bašić.\n»Kad smo ovo istraživanje koncipirali i provodili ga, imali smo na umu da su ti podaci potrebni javnoj upravi i nacionalnim vijećima, a onda eventualno međunarodnoj zajednici kao i akademskoj zajednici. Utrošili smo puno sati i truda na ovo istraživanje i smatrali smo da će biti od koristi javnoj upravi koja je od međunarodnih organizacija dobila preporuke da ubuduće, kada piše izvještaje o ostvarivanju manjinskih prava, piše na temelju podataka, jer podatke nemaju. Siguran sam da danas u dvorani nema niti jednog predstavnike javne uprave, kao ni na aplikaciji, a takav odnos nije niti od danas niti od jučer. Institutu nije potrebno prisustvo dužnosnika kako bi mi nam oni dizali rejting ili mi time postali važniji, već su nam potrebni kao partneri kako bismo mogli raditi ono što piše u Strategiji razvoja znanosti, doprinositi unaprjeđenju javnih politika na temelju podataka i na njima zasnovnim validnim analizama«, istaknuo je Bašić.\nUzorak i varijable\nDr. sc. Bojan Todosijević je predočio metodološke aspekte istraživačkog projekta. Primijenjeno je osam upitnika, na srpskom i sedam manjinskih jezika.\n»Idealno bi bilo da se istraživanje provelo na reprezentativnim uzorcima većinskog i svih manjinskih grupa, licem u lice, no to nije bilo izvodljivo te se istraživanje provelo na prigodnom uzorku i to putem upitnika postavljenog na internet, a kod manjinskih grupa, koje su se slabije odazvale, primijenjeno je i dodatno ispitivanje putem upitnika licem u lice. Većinski, srpski, uzorak je obuhvatio 2.200 ispitanika, a manjinski 759 ispitanika iz sedam manjinskih grupa (upitnici na albanskom 62, bošnjačkom 148, hrvatskom 98, mađarskom 190, rumunjskom 67, romskom 127 i slovačkom 67).\nUpitnici su sadržavali varijable razvrstane u nekoliko tematskih kategorija: ostvarene socijalne kontakte (prijateljske, rodbinske), socijalnu distancu (Bogardusova skala), percipiranu socijalnu distancu u društvu, afirmativne politike usmjerene na podršku nacionalnim manjinama, mogućnost da pripadnici manjina obavljaju pojedine društvene i političke uloge, upotrebu manjinskog/većinskog jezika, stav prema obrazovanju na manjinskim jezicima, percepciju ravnopravnosti i diskriminacije, religioznost i religijsku distancu, te individualno-psihološke dispozicije. Manjinski upitnici su sadržavali i pitanja koja se odnose na ostvarivanje prava iz domene kulturne autonomije i uloge manjinske samouprave (nacionalnih vijeća) i afektivnu orijentaciju prema Srbiji i matičnoj državi.\nSocijalna distanca između nacionalnih zajednica je mjerena na temelju tri grupe pitanja – ostvarene međusobne socijalne kontakte (prijateljske i rodbinske veze), na temelju stavova (osobnih) i pretpostavljenih (kako percipira da misle drugi u njegovom okruženju) o pripadnicima drugih nacionalnih zajednica – suživot u zajedničkoj državi i susjedstvu, prihvaćanje poznanstva i prijateljstva, kolege na poslu i brak. Treća grupa pitanja se odnosila na povjerenje ispitanika u pripadnike drugih etničkih grupa za obavljanje određenih društvenih uloga (predsjednik općine, države, premijer, ministar...).\nRezultati ukazuju na određenu zatvorenost etničkih zajednica kako većinske, tako i manjinskih, u odnosu na već uspostavljena prijateljstva i rodbinske veze. Kada je u pitanju odnos između Srba i Hrvata, Hrvati iskazuju najsnažnije prijateljske veze sa Srbima 89,6%, a ispitanici srpske nacionalnosti prema Hrvatima u 80,7% iskazuju prijateljski odnos. Najniži stupanj prijateljskih odnosa je odnos Srba prema Albancima (39,6%).\nKada je riječ o drugoj grupi pitanja, postoji znatna razlika između osobnih stavova i pretpostavljenih (percipiranih) stavova bliskih osoba iz iste etničke grupe. U većini je pretpostavljeno mišljenje drugih znatno negativnije od osobnog stava ispitanika. Kada je riječ o pripadnicima većinskog, srpskog, naroda najveća je socijalna distanca prema Albancima i Romima, a između pripadnika drugih nacionalnosti je »promjenljiva«. Stabilnije socijalne odnose, navodi se u rezultatima, iskazuju pripadnici nacionalnih manjina tradicionalno nastanjenih na području Vojvodine.\nOdnos ispitanika srpske nacionalnosti prema društvenim ulogama pripadnika nacionalnih manjina je jedan od jasnih pokazatelja povjerenja i njihovog prihvaćanja. Rezultati pokazuju da Srbi u većoj mjeri prihvaćaju pripadnike nacionalnih manjina na neposrednim društvenim funkcijama (liječnik, nastavnik) nego li na javnim političkim funkcijama (predsjednik, premijer...). Povjerenje većine da pripadnici nacionalnih manjina obavljaju javne političke funkcije ne prelazi 40%. Najviše povjerenja je iskazano prema Slovacima, a najmanje prema Albancima. Da predsjednik države bude Slovak slaže se u potpunosti 39,1% Srba, da bude Rom 37,6%, Rumunj 36,3%, Mađar 36,1%, Bošnjak 34,0%, Hrvat 31,9% i Albanac 24,7%.\nZadovoljstvo manjinskim samoupravama\nUpitnikom za pripadnike nacionalnih manjina ispitivano je i zadovoljstvo radom nacionalnomanjinskih vijeća. Jedino su ispitanici mađarske nacionalnosti većinom zadovoljni radom Mađarskog nacionalnog vijeća (66,3%) dok ih 16,5% nije zadovoljno. Ispitanici ostalih nacionalnosti su nezadovoljni radom svojih manjinskih samouprava, i to 73,1% romske, 58,3% bošnjačke, 56,7% slovačke, 53,1% rumunjske, 53,6% hrvatske i 48,6% albanske nacionalnosti je nezadovoljno radom svojih manjinskih samouprava.\nPredsjednik Mađarskog nacionalnog vijeća Jenő Hajnal kazao je kako prikupljeni podaci imaju praktičnu korist i predstavljaju oslonac u radu nacionalnih vijeća. Izrazio je zadovoljstvo rezultatima koji pokazuju da je dvije trećine ispitanika iz mađarskog uzorka zadovoljno dok je oko 16 posto izrazilo kritičan stav prema radu Mađarskog nacionalnog vijeća.\nPredstavnik Hrvatskog nacionalnog vijeća Darko Baštovanović je izrazio zadovoljstvo istraživanjem čiji rezultati »u neku ruku razbijaju određene mitove koji postoje i narative kada su u pitanju odnosi između Srba i Hrvata«.\n»Uvijek smo isticali da smo zajednica koja je nastojala biti integrirana, a na tom putu smo se suočavali s mnogo osporavanja, što kroz medije, što od određenih državnih dužnosnika, ali mislimo da je ovo dobar početak za dalja istraživanja i ukazivanja«, kazao je Baštovanović te je izrazio i određenu skepsu prema dijelu rezultata koji se odnosi na nacionalno-manjinska vijeća.\n»Dvije stvari su dosta sporne. Moramo istaknuti zbog čega postoji određeno nepovjerenje. Mi smo, naime, nova nacionalna zajednica koja svoje institucije i kapacitet gradi tek nešto više od desetljeća i u ovakvom sustavu ostvarivanja manjinskih prava prosječnom pripadniku zajednice katkada je nejasno što su to nacionalna vijeća, što to nacionalno vijeće radi, a naše je djelovanje nakon katastrofalnih zakonskih izmjena 2018. godine umnogome onemogućeno. Istodobno, treba biti svjestan da u medijskoj sferi rad nacionalnih vijeća nije dovoljno dominantan niti se prikazuju na odgovarajući način pozitivne strane djelovanja Vijeća«, kazao je Baštovanović, i kada su Hrvati i Hrvatsko nacionalno vijeće u pitanju pripisao to »relativno mladim institucijama i politici asimilacije«.\nJ. D. / Foto: slobodnaevropa.org


Javnobeležnička komora objavila je, 25. jula 2018. godine, Mišljenje Stručnog saveta Javnobeležničke komore Srbije na postavljena pitanja, koje možete videti u nastavku.\n1. Jedno privredno društvo osnovano u formi društva sa ograničenom odgovornošću unelo je dve nepokretnosti - parcele ‒ kao nenovčani ulog u drugo privredno društvo sa istom pravnom formom i postalo član tog privrednog društva, koje se na osnovu ugovora o unosu uloga upisalo kao vlasnik navedenih nepokretnosti i namerava da ih proda trećem licu. Privredno društvo koje je član ima u APR-u upisanu zabeležbu izvršenja na udelu - upis založnog prava na udelu u privrednom društvu čiji je član. Da li javni beležnik može da solemnizuje ugovor o kupoprodaji predmetnih nepokretnosti koji zaključuju privredno društvo u koje je unet ulog kao prodavac i treće lice, imajući u vidu da u katastru nema upisanih zabeležbi, kao i da sredstvo izvršenja u postupku koji se vodi protiv privrednog društva-člana kao izvršnog dužnika nije prodaja nepokretnosti, već prodaja njegovog udela u privrednom društvu u koje je ono unelo kapital?\nJavni beležnik može i mora da solemnizuje ugovor o prodaji nepokretnosti koji zaključuje privredno društvo i treće lice iako na udelu društva osnivača u društvu prodavcu postoji zabeležba izvršenja.\nZabeležba izvršenja upisana u APR-u na udelu koji ima osnivač privrednog društva koje se javlja u svojstvu prodavca nepokretnosti ne čini to raspolaganje ništavim, pa otud ne sprečava javnog beležnika da solemnizuje takav ugovor o kupoprodaji. Naime, udeo u privrednom društvu nije neposredno vezan za bilo koji deo imovine tog društva. Izvršenje na udelu društva sa ograničenom odgovornošću, shodno odredbama članova Zakona o izvršenju i obezbeđenju ("Sl. glasnik RS", br. 106/2015, 106/2016 - autentično tumačenje i 113/2017 - autentično tumačenje) sprovodi se plenidbom udela, upisom založnog prava na udelu u Registar zaloge, procenom vrednosti udela i prodajom udela radi namirenja, a zabeležba rešenja o izvršenju na udelu u APR-u ima značaj plenidbe tog udela radi izvršne prodaje. To, međutim, ne utiče na sposobnost društva o čijem se udelu radi da preduzima pravne poslove, uključujući i poslove raspolaganja nepokretnostima. Društvo o čijem udelu se radi uopšte nije izvršni dužnik, niti učestvuje u izvršnom postupku. Otud postojanje takve zabeležbe u APR-u ne čini poslove raspolaganja koje zaključi društvo o čijem se udelu radi ništavim, pa otud i pravo i dužnost javnog beležnika da takve poslove solemnizuje.\n2. Da li javni beležnik može da potvrdi ugovor o otuđenju građevinskog zemljišta u javnoj svojini Grada Beograda ako ugovor u ime gradonačelnika potpisuje direktor Direkcije za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda JP "Beograd - Vračar", pri čemu je ovlašćenje za potpisivanje takvog ugovora gradonačelnik dao u formi rešenja koje je doneto na osnovu člana 12. Odluke o građevinskom zemljištu ("Sl. list grada Beograda", br. 20/2015, 126/2016, 2/2017 i 43/2017) ili je neophodno da ovlašćenje koje daje gradonačelnik solemnizuje javni beležnik?\nJavni beležnik može da potvrdi ugovor o otuđenju građevinskog zemljišta u javnoj svojini Grada Beograda koji u ime prenosioca potpisuje lice koje je na to ovlastio gradonačelnik rešenjem donetim u skladu s članom 12. Odluke o građevinskom zemljištu. U tom smislu, nije neophodno da gradonačelnikovo punomoćje solemnizuje javni beležnik.\nPitanje koje se postavlja u ovoj situaciji jeste pitanje forme u kojoj gradonačelnik, kao lice koje je članom 13. stav 1. Odluke o građevinskom zemljištu ovlašćeno da u ime Grada Beograda zaključuje ugovore o raspolaganju građevinskim zemljištem, ugovore o pribavljanju građevinskog zemljišta i sve druge pravne poslove koji se zaključuju na osnovu rešenja iz člana 12. stav 1. te odluke, može dati ovlašćenje za zaključenje tih ugovora, odnosno drugih pravnih poslova. Citirani član 13. stav 1. izričito dozvoljava gradonačelniku da ovlasti neko drugo lice (punomoćnik) da namesto njega zaključuje pomenute ugovore. Nije sporno da gradonačelnik to ovlašćenje može dati prema pravilima građanskog prava, u formi javnobeležnički potvrđene (solemnizovane) privatne isprave ili u formi javnobeležničkog zapisa. Pitanje je da li gradonačelnik može svoje ovlašćenje dati u formi rešenja koje, u skladu s članom 12. navedene odluke, donosi o svakom raspolaganju građevinskim zemljištem. Pošto gradonačelnik, u skladu s članom 12. navedene odluke, mora o svakom raspolaganju ili pribavljanju građevinskog zemljišta u javnu svojinu Grada Beograda da donese posebno rešenje, smatramo da nema prepreka i da odgovara načelu efikasnosti rada javne uprave mogućnost da već tim rešenjem, kojim odlučuje o raspolaganju građevinskim zemljištem, ovlasti drugo lice da zaključi odgovarajući ugovor o raspolaganju, što je mogućnost koja je gradonačelniku izričito data članom 13. iste odluke. Takvo ovlašćenje, izdato kao deo upravnog akta, posebno bi trebalo prihvatiti ako je lice koje je njime ovlašćeno takođe gradski funkcioner, odnosno direktor gradskog javnog preduzeća koje upravlja građevinskim zemljištem (Direkcije za građevinsko zemljište).\n3. Da li javni beležnici mogu da overe kopiju elektronskog dokumenta shodno članu 12. Zakona o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju ("Sl. glasnik RS", br. 94/2017)?\nJavni beležnici mogu da overe kopiju elektronskog dokumenta shodno članu 12. Zakona o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju.\nČlanom 12. Zakona o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju propisano je da odštampani primerak elektronskog dokumenta ima istu dokaznu snagu kao originalni akt ako su kumulativno ispunjeni sledeći uslovi, i to:\n1) da je štampanje elektronskog dokumenta izvršeno pod nadzorom: (1) fizičkog lica, ovlašćenog lica fizičkog lica u svojstvu registrovanog subjekta, odnosno ovlašćenog lica pravnog lica čiji je to akt ili (2) lica koje je ovlašćeno za overu potpisa, rukopisa i prepisa u skladu sa zakonom koji uređuje overu potpisa, rukopisa i prepisa;\n(1) svojeručnim potpisom fizičkog lica ili (2) svojeručnim potpisom ovlašćenog lica fizičkog lica u svojstvu registrovanog subjekta, odnosno ovlašćenog lica pravnog lica, kao i pečatom fizičkog lica u svojstvu registrovanog subjekta, odnosno pravnog lica ako postoji zakonska obaveza da akt sadrži pečat ili (3) od strane lica koje je ovlašćeno za overu potpisa, rukopisa i prepisa u skladu sa zakonom koji uređuje overu potpisa, rukopisa i prepisa. (Naglašavanje naše.)\nJavni beležnik će overiti kopiju elektronskog dokumenta ako je on odštampan pod njegovim nadzorom ili pod nadzorom lica o čijem aktu se radi (u praksi, stranke koja zahteva overu svog elektronskog dokumenta) tako što će potvrditi istovetnost odštampanog primerka sa originalom, uz naznaku da je reč o odštampanom primerku elektronskog dokumenta. Pri tome notar treba da vodi računa da se, po zakonu, elektronskim dokumentom smatra skup podataka sastavljen od slova, brojeva, simbola i grafičkog, zvučnog i video materijala u elektronskom obliku, a da se originalom elektronskog dokumenta smatra elektronski dokument koji je izvorno nastao u elektronskom obliku, kao i elektronski dokument koji ima digitalni zapis istovetan originalnom elektronskom dokumentu, dok se elektronski dokument koji je nastao digitalizacijom izvornog dokumenta čija forma nije elektronska smatra kopijom izvornog dokumenta. Kopija elektronskog dokumenta na papiru izrađuje se štampanjem spoljne forme elektronskog dokumenta. Pritom, ako dokument sadrži elektronski potpis ili elektronski pečat, ta činjenica treba da bude jasno iskazana u spoljnoj formi elektronskog dokumenta.\n4. Da li je javni beležnik nadležan da sprovede postupak amortizacije hipoteke u skladu sa Zakonom o hipoteci ("Sl. glasnik RS", br. 115/2005, 60/2015, 63/2015 - odluka US i 83/2015) kao povereni postupak na osnovu odluke kojom mu je sud poverio sprovođenje takvog postupka?\nJavni beležnik je nadležan da sprovede postupak amortizacije hipoteke u skladu sa Zakonom o hipoteci kao povereni posao suda ako mu sud poveri sprovođenje tog postupka.\nPostupak amortizacije potraživanja obezbeđenog hipotekom predviđen je članom 52. Zakona o hipoteci na sledeći način: "Hipoteka prestaje i na osnovu pravnosnažne sudske odluke kojom se utvrđuje amortizacija, u skladu sa zakonom, na predlog vlasnika, suvlasnika ili titulara zajedničke svojine ako: 1) je proteklo dvadeset godina od dospelosti obezbeđenog potraživanja (stare hipoteke); 2) upisani hipotekarni poverilac više ne postoji ili se ne može pronaći, ni njegovi naslednici (univerzalni sukcesori), ni lica koja su docnije upisana kao prijemnici (cesionari) potraživanja obezbeđenog hipotekom; 3) za proteklo vreme upisani hipotekarni poverilac nije zahtevao, niti primio isplatu ni glavnog potraživanja ni kamate niti je to zahtevalo bilo koje ovlašćeno lice upisano u registar nepokretnosti. U slučaju iz stava 1. ovog člana, ispis se vrši na zahtev vlasnika, suvlasnika ili zajedničara." Iz ove odredbe proizlazi da je za postupak amortizacije nadležan sud, koji radi po predlogu ovlašćenog lica, što, uz analizu uslova za donošenje odluke, indicira da će sud primenjivati pravila vanparničnog postupka. Članom 30a Zakona o vanparničnom postupku ("Sl. glasnik SRS", br. 25/82 i 48/88 i "Sl. glasnik RS", br. 46/95 - dr. zakon, 18/2005 - dr. zakon, 85/2012, 45/2013 - dr. zakon, 55/2014, 6/2015 i 106/2015 - dr. zakon - dalje: ZVP) omogućeno je vanparničnom sudu da javnom beležniku poveri sprovođenje postupka ili pojedinih vanparničnih radnji. Izuzetno, sud ne može poveriti javnom beležniku sprovođenje postupaka u statusnim i porodičnim stvarima, sprovođenje postupka za određivanje naknade za eksproprisanu nepokretnost, vođenje javnih knjiga i registara za koje je zakonom predviđeno da ih vodi sud, sastavljanje isprava za koje je tim ili posebnim zakonom predviđena isključiva nadležnost suda i sprovođenje postupka za raspravljanje zaostavštine kada je za nasleđivanje merodavno pravo strane države. Članom 98. Zakona o javnom beležništvu ("Sl. glasnik RS", br. 31/2011, 85/2012, 19/2013, 55/2014 - dr. zakon, 93/2014 - dr. zakon, 121/2014, 6/2015 i 106/2015) takođe je predviđena mogućnost da se javnom beležniku poveri vođenji vanparničnog postupka ili pojedinih vanparničnih radnji, ali ne i poveravanja parničnih, izvršnih ili postupakaa obezbeđenja, kao i postupaka za koje je nadležan drugi državni organ osim suda.\nImajući u vidu da je postupak za amortizaciju potraživanja obezbeđenog hipotekom po prirodi vanparnični, te da odredbama Zakona o vanparničnom postupku nije isključeno njegovo poveravanje javnom beležniku, može se zaključiti da je javni beležnik nadležan da vodi taj postupak ako mu to poveri sud.\n5. Kada naslednik podnese predlog za pokretanje ostavinskog postupka u kome ne dostavi dokaze da postoji naslednik, dokaze o srodstvu (izvode iz matičnih knjiga) i dokaze da postaji imovina ostavioca, da li ima mesta shodnoj primeni člana 101. st. 1. i 4. Zakona o parničnom postupku ("Sl. glasnik RS", br. 72/2011, 49/2013 - odluka US, 74/2013 - odluka US i 55/2014 - dalje: ZPP)?\nKada predlog za pokretanje ostavinskog postupka ne sadrži dokaze o srodstvu između ostavioca i potencijalnog naslednika i dokaze da postoji imovina, ostavinski sud, odnosno javni beležnik kojem je povereno sprovođenje ostavinskog postupka ne može odbaciti taj predlog na osnovu shodne primene člana 101. st. 1. i 4. ZPP.\nZa razliku od parničnog postupka, koji je utemeljen na načelu dispozicije i može se pokrenuti isključivo parničnom radnjom stranke (tužba, predlog za sporazumni razvod braka), u ostavinskom postupku preovladava oficijelna maksima. Nadležni sud je dužan da pokrene ostavinski postupak čim sazna da je neko lice umrlo, odnosno da je proglašeno za umrlo (član 89. ZVP). Da bi se obezbedilo da ostavinski sud sazna za činjenicu smrti ostavioca, zakonodavac je predvideo obavezu matičara koji je upisao činjenicu ostaviočeve smrti u matičnu knjigu umrlih da u roku od 30 dana od dana upisa dostavi sudu izvod iz matične knjige umrlih. Pošto primi izvod iz matične knjige umrlih, ostavinski sud donosi rešenje kojim poverava javnom beležniku da sačini smrtovnicu (član 92. ZVP).\nDalji tok ostavinskog postupka zavisi od sadržine smrtovnice, tj. od činjenica koje je javni beležnik saznao prilikom sačinjavanja smrtovnice. Ako prema podacima iz smrtovnice ostavilac nije ostavio imovinu, doneće se rešenje kojim se obustavlja ostavinski postupak. Ako iz smrtovnice proističe da ostavilac nije ostavio nepokretnosti, sprovođenje ostavinskog postupka zavisi od toga da li potencijalni naslednik traži da se sprovede ostavinska rasprava (član 113. ZVP).\nIz navedenih odredaba nesumnjivo proističe da je za vođenje ostavinskog postupka neophodno samo to da bude priložen dokaz o smrti ostavioca. Ostale činjenice koje su relevantne za donošenje ostavinskog rešenja ostavinski sud može utvrđivati u toku same ostavinske rasprave. Drugim rečima, da bi se predlog za pokretanje ostavinskog postupka smatrao urednim i potpunim, nije neophodno da predlagač navodi sve činjenice relevantne za donošenje ostavinskog rešenja (podatke o naslednicima, testamentima, imovini ostavioca i sl.). Nužno je samo da se navede činjenica da je ostavilac umro i da se dostavi dokaz o ostaviočevoj smrti (izvod iz matične knjige umrlih). Ostale činjenice sud, odnosno javni beležnik kojem je povereno da sprovede ostavinski postupak utvrđuje po službenoj dužnosti.\n6. Da li je javni beležnik u obavezi da overi potpise ugovornika na ugovoru o zakupu nepokretnosti na period od deset godina i duže ako se nepokretnost nalazi van teritorijalne nadležnosti postupajućeg javnog beležnika, a stranke izričito traže, insistiraju da se overe potpisi?\nJavni beležnik je dužan da overi potpise ugovornika na ugovoru o dugoročnom zakupu nepokretnosti čak i onda kada se nepokretnost nalazi izvan njegovog službenog područja.\nMeđutim, ako iz svih okolnosti konkretnog slučaja javni beležnik stekne uverenje da je takav ugovor simulovan i da se zaključuje radi prikrivanja ugovora o prodaji nepokretnosti, dužan je da odbije da overi potpise.\nOkolnost da stranke zaključuju ugovor o zakupu nepokretnosti na deset godina ili na duži rok, sama po sebi ne znači da je reč o simulovanom ugovoru.\nZakon o overavanju potpisa, rukopisa i prepisa ("Sl. glasnik RS", br. 93/2014 i 22/2015) u članu 2. predviđa da je za overavanje potpisa, rukopisa i prepisa mesno nadležan svaki javni beležnik, nezavisno od toga gde se nalazi prebivalište, odnosno boravište lica koje zahteva da se potpis, rukopis ili prepis overi, osim ako zakonom nije drugačije određeno.\nZakon o prometu nepokretnosti ("Sl. glasnik RS", br. 93/2014, 121/2014 i 6/2015) (član 4. stav 2, u vezi sa članom 2) i Zakon o vanparničnom postupku (član 165. stav 2) predviđaju da ispravu o pravnom poslu kojom se uz naknadu ili bez naknade prenosi svojina na nepokretnosti s jednog na drugo lice može sastaviti samo onaj javni beležnik na čijem se službenom području ta nepokretnost nalazi.\nIz navedenih zakonskih odredaba proističe da je za obavljanje poslova overe potpisa (legalizacije) mesno nadležan svaki javni beležnik. To pravilo važi i onda kada se overava potpis na ugovorima koji se tiču nepokretnih stvari, a koji ne moraju da budu sačinjeni u formi javnobeležničkog zapisa, odnosno javnobeležnički potvrđene (solemnizovane) isprave. Pravilo o isključivoj mesnoj nadležnosti javnog beležnika za nepokretnosti koje se nalaze na njegovom službenom području važi za one pravne poslove kojima se vrši translativan prenos svojine, tj. ugovore kojima se svojina na nepokretnosti prenosi s pravnog prethodnika na pravnog sledbenika (npr. ugovor o prodaji, razmeni, poklonu, doživotnom izdržavanju, ustupanju i raspodeli imovine za života). Za ugovore kojima se vrši konstitutivan prenos svojine, tj. ugovore na osnovu kojih sopstvenik ustanovljava u korist trećeg lica uže stvarno pravo na svojoj stvari, ne važe pravila o isključivoj mesnoj nadležnosti i te ugovore može solemnizovati bilo koji javni beležnik, nezavisno od toga gde se nepokretnost nalazi. Takav je slučaj sa ugovorom o hipoteci, založnom izjavom ili ugovorom o konstituisanju službenosti.\nUgovor o zakupu se ne ubraja ugovore kojima se prenosi svojina, tako da se potpisi na tom ugovoru mogu overiti kod svakog javnog beležnika, pri čemu je irelevantno mesto na kojem se nalazi nepokretnost.\nKada je reč o dugoročnom zakupu, koji je ugovoren na deset godina ili duže, tu bi mogla postojati indicija da je posredi simulovan ugovor, tj. da stranke de facto zaključuju ugovor o prodaji (disimulovani ugovor), ali na papir stavljaju da su zaključile ugovor o zakupu. Simulovani ugovor predstavlja posebnu vrstu fiktivnog (prividnog) ugovora koji se pravi da bi se prikrio neki drugi ugovor. Član 66. stav 1. Zakona o obligacionim odnosima ("Sl. list SFRJ", br. 29/78, 39/85, 45/89 - odluka USJ i 57/89, "Sl. list SRJ", br. 31/93 i "Sl. list SCG", br. 1/2003 - Ustavna povelja) predviđa da prividni ugovori nemaju dejstva među ugovornim stranama. U članu 66. stav 2. Zakona o obligacionim odnosima stoji da ako prividan ugovor prikriva neki drugi ugovor, taj drugi važi ako su ispunjeni uslovi za njegovu pravnu valjanost.\nOkolnost da stranke zaključuju dugoročni ugovor o zakupu sama po sebi ne znači da je reč o simulovanom ugovoru. Ako javni beležnik na osnovu drugih okolnosti koje sazna prilikom overe potpisa stekne uverenje da je ugovor o dugoročnom zakupu nepokretnosti prividan, on je dužan da odbije da overi potpise. Međutim, u tom slučaju razlog za odbijanje overe potpisa ne predstavlja povreda pravila o isključivoj mesnoj nadležnosti, jer takva pravila ne važe za overu potpisa. Razlog za odbijanje je tda sadržan u članu 11. stav 3. Zakona o overavanju potpisa, rukopisa i prepisa, koji predviđa da je javni beležnik dužan da odbije da overi potpis ako je očigledno da podneta isprava sadrži pravni posao koji je zabranjen; da podneta isprava sadrži pravni posao za koji je kao obavezna propisana forma javnobeležničkog zapisa ili javnobeležničkog potvrđivanja isprave; da se overavanjem potpisa pomaže ostvarivanje nedozvoljenih ciljeva.\n7. Kada je stranka u svojoj ispravi koju je podnela javnom beležniku radi overe u skladu sa Zakonom o overi potpisa, prepisa i rukopisa pogrešila u broju ili slovu ili napravila drugu grešku tehničke prirode, da li je javni beležnik ovlašćen da nakon što je overio ispravu, stavi svoj potpis i pečat pored mesta na ispravi gde je stranka ispravila grešku ‒ precrtala pogrešan broj ili slovo i upisala tačan podatak? Da li je takvo postupanje dozvoljeno?\nJavni beležnik nije ovlašćen da nakon što je overio potpis na ispravi, stavlja svoj potpis i pečat pored mesta na ispravi gde je stranka ispravila tehničku grešku ‒ precrtala pogrešan broj ili slovo i upisala tačan podatak. Takvo postupanje nije dozvoljeno.\nZakonom o overi potpisa, prepisa i rukopisa predviđen je postupak overe potpisa, prepisa i rukopisa koji vrše javni beležnici. Tim odredbama detaljno je uređeno pitanje overe potpisa na način kojim se obezbeđuje potvrda o tome da je određeno lice potpisalo određenu ispravu. Javnobeležnička overa potpisa (legalizacija), otud, za razliku od javnobeležničke potvrde privatne isprave (solemnizacije) i sačinjavanja javnobeležničkog zapisa, načelno ne znači da je javni beležnik overio sadržinu isprave. U sadržinu isprave javni beležnik, po slovu zakona, ulazi samo u onoj meri koja je neophodna za popunjavanje upisnika o overama i potvrdama, i ne odgovara za sadržinu isprave, niti je dužan da utvrđuje ovlašćenje potpisnika da potpiše ispravu date sadržine. Izuzetaka od tih pravila ima vrlo malo: ako je očigledno da postoje razlozi za izuzeće, ili ako isprava sadrži ništav pravni posao ili pravni posao za koji se zahteva stroža javnobeležnička forma, ili ako je očigledno da bi se overavanjem potpisa pomoglo ostvarivanje nedozvoljenih ciljeva (član 11. Zakona o overi potpisa, prepisa i rukopisa).\nImajući ovo u vidu, javni beležnik je ovlašćen da na ispravi overi samo potpis, odnosno rukopis, a ne da overava i verodostojnost izmena u ispravi koje stranke načine naknadno, posle overe potpisa. Naprotiv, strankama takvo ponašanje, u načelu, nije izričito zabranjeno jer sadržina isprave nije obuhvaćena overom potpisa, te nema svojstvo javne isprave, ali javnom beležniku nije dozvoljeno da svojim potpisom i pečatom overava takve izmene, jer za takvo postupanje nema zakonsko ovlašćenje.\n8. Ukoliko se na osnovu raspoloživih podataka (dan nastanka pravnog posla; izvodi iz odgovarajućih registara o ličnim stanjima - MKR, MKV) utvrdi da je predmet ugovora imovina stečena radom u toku trajanja zajednice života u braku u smislu člana 171. PZ (zajednička imovina), te da je bračni drug za kojeg važi pretpostavka iz člana 176. stav 2. PZ (upisivanje u javni registar) preminuo, a iza njegove smrti nije vođen ostavinski postupak (nakon kog bi se iz rešenja o nasleđivanju videlo da takva imovina/nepokretnost nije bila predmet raspravljanja zaostavštine), da li je u tom slučaju neophodno i pravno održivo tražiti saglasnost za raspolaganje od njegovih potomaka koji bi eventualno imali nasledna prava na takvom delu imovine shodno citiranim članovima, a imajući u vidu pravnu prirodu navedenih odredaba i nadležnost (u smislu oglašavanja naslednika) sudova i javnih beležnika u vezi s tim pitanjima? Ukoliko je takva saglasnost potrebna, u kojoj formi mora da bude overena (overa potpisa, solemnizacija, javnobeležnički zapis)?\nTo što ne potomci prodavčevog preminulog bračnog druga nisu shodno članu 174. u vezi sa članom 181. Porodičnog zakona ("Sl. glasnik RS", br. 18/2005, 72/2011 - dr. zakon i 6/2015) dali saglasnost za raspolaganje nije razlog da se odbije službena radnja solemnizacije ugovora koji se odnosi na promet nepokretnosti. Javni beležnik je dužan da u solemnizacinoj klauzuli kojom se potvrđuje ugovor o prometu nepokretnosti koja je stečena teretnim pravnim poslom tokom trajanja braka prodavca upozori stranke da eventualni naslednici prodavčevog supružnika imaju pravo da zahtevaju da se podeli imovina kojom se raspolaže ukoliko se ispostavi da je to zajednička imovina, kao i da punovažnost pravnog posla zavisi od eventualnog isticanja zahteva shodno članovima 174. i 181. Porodičnog zakona.\nSaglasnost naslednika prodavčevog preminulog bračnog druga, ako se ona daje u takvim situacijama, mora imati minimum formu solemnizacije s obzirom da naslednici prodavčevog preminulog bračnog druga moraju da se upozore na pravne posledice davanja takve izjave, odnosno na to da njihova saglasnost predstavlja prećutan prijem nasleđa iza prodavčevog preminulog bračnog druga i da se dejstvo takvog prijema nasleđa sastoji se u tome što naslednik gubi pravo na odricanje od nasleđa.\nPorodični zakon članovima 171, 174, 177, 178. i 181. propisuje da imovina koju su supružnici stekli radom u toku trajanja zajednice života u braku predstavlja njihovu zajedničku imovinu; da supružnik ne može raspolagati svojim udelom u zajedničkoj imovini, niti ga može opteretiti pravnim poslom među živima; da se deobom zajedničke imovine, u smislu tog zakona, smatra utvrđivanje suvlasničkog, odnosno supoverilačkog udela svakog supružnika u zajedničkoj imovini; da se deoba zajedničke imovine može vršiti za vreme trajanja braka i posle njegovog prestanka, a da pravo na deobu zajedničke imovine imaju supružnici, naslednici umrlog supružnika i poverioci onog supružnika iz čije se posebne imovine nisu mogla namiriti njihova potraživanja.\nNavedeno pravo na deobu zajedničke imovine, kao pravo koje prelazi na naslednike umrlog supružnika ne zastareva i takav zahtev se može istaći u bilo koje vreme, čak i nakon što je preživeli supružnik koji je bio upisani nosilac prava svojine raspolagao celom nepokretnošću. U tom smislu zaključen pravni posao mogli bi da poništavaju naslednici umrlog supružnika jer je zaključen suprotno članu 174. Porodičnog zakona.\nMeđutim, okolnost da je nepokretnost nabavljena za vreme trajanja bračne zajednice ne mora u svakom slučaju značiti da je tako nabavljena nepokretnost zajednička imovina bračnih drugova. Treba imati u vidu i član 63. Zakona o državnom premeru i katastru ("Sl. glasnik RS", br. 72/2009, 18/2010, 65/2013, 15/2015 - odluka US, 96/2015, 47/2017 - autentično tumačenje, 113/2017 - dr. zakon, 27/2018 - dr. zakon i 41/2018 - dr. zakon) kojim je utvrđeno načelo pouzdanja u istinitost i tačnost podataka o nepokretnostima upisanim u katastar nepokretnosti i da niko ne može snositi štetne posledice zbog toga što se pouzdao u te podatke. Zato primenu napred navednih normi Porodičnog zakona, posebno kada je u javnim knjigama upisan samo jedan supružnik kao isključivi vlasnik, treba sagledati u širem kontekstu.\nU praksi se često dešava da stranke zahtevaju da se predmetna saglasnost dâ prilikom zaključenja pravnog posla, imajući u vidu da među njima nema spora u pogledu raspolaganja nepokretnošću. Davanje saglasnosti potomaka prodavčevog preminulog bračnog druga kod kupca nepokretnosti može da stvori privid da zaključen pravni posao ne može biti predmet osporavanja. Međutim, davanjem saglasnosti potomci prodavčevog preminulog bračnog druga ne gube pravo na nasleđe i pravo da zahtevaju deobu nasleđene imovine. Saglasnost u tom smislu ne predstavalja uslov punovažnosti pravnog posla, pogotovo u situaciji kada bi naslednik potomka koji je saglasnost dao zahtevao, po osnovu prava na nasleđe, da se sprovede deoba zajedničke imovine.\nAko potomak pokojnog prodavčevog supružnika iz nekog razloga ne postane naslednik (npr. bude oglašen nedostojnim), svojstvo naslednika pokojnog prodavčevog supružnika mogu steći potomci tog naslednika po pravu predstvljanja ili neka druga lica shodno okolnostima konkretnog naslednopravnog slučaja. Ta lica, koja postaju naslednici pokojnog prodavčevog supružnika umesto njegovih potomka, imaju pravo da zahtevaju da se podeli zajednička imovina shodno članu 181. Porodičnog zakona. U tom smislu ranije data saglasnost od strane deteta pokojnog prodavčevog supružnika, ne obavezuje naslednike pokojnog prodavčevog supružnika, pa samim tim ne dovodi do toga da oni izgube pravo da zahtevaju da se sprovede deoba shodno članu 181. Porodičnog zakona. Kupac bi u takvoj situaciji, u slučaju eventualnog spora u pogledu punovažnosti pravnog posla, mogao da istakne samo prigovor prevare.\nNaime, nepokretnost na kojoj je u katastru nepokretnosti upisan samo jedan supružnik kao isključivi vlasnik nalazi se nakon smrti tog supružnika u režimu zajedničke svojine upisanog nosioca prava svojine, u konkretnoj situaciji prodavca i naslednika preminulog prodavčevog supružnika. Režim zajedničke svojine postoji od momenta smrti preminulog bračnog druga, pa sve do momenta davanja nasledničke izjave, kada između njih prestaje sanaslednički odnos i nastaje suvlasnički odnos.\nZato kada se sagledava pravno dejstvo te saglasnosti, treba imati u vidu i odredbe Zakona o nasleđivanju. Suštinski takva saglasnost predstavlja vid raspolaganja zaostvštinom, odnosno predstavlja one situacije kada se naslednik ponaša na način iz kojeg se posredno, ali sa sigurnošću može zaključiti da se prihvatio nasleđa, a takvo ponašanje upravo postoji onda kada naslednik raspolaže celom zaostavštinom ili jednim njenim delom, shodno članu 219. Zakona o nasleđivanju. Data saglasnost za zaključenje pravnog posla u tom smislu predstavlja raspolaganje imovinom koja bi naslednicima preminulog bračnog druga pripala po osnovu nasleđa, odnosno po svom dejstvu predstavlja prećutan prijem nasleđa i pozitivnu nasledničku izjavu koja je data konkludentnom radnjom - davanjem saglasnosti.\nPravni značaj pozitivne nasledničke izjave sastoji se u tome što ona potencijalnog naslednika pretvara u konačnog. Naime, od momenta ostaviočeve smrti neizvesno je da li će potencijalni naslednik zaista steći nasledničko svojstvo. Ta neizvesnost prestaje nakon što potencijalni naslednik dâ pozitivnu nasledničku izjavu, koja je po svojoj pravnoj prirodi neopoziva shodno članu 220. stav 3. Zakona o nasleđivanju, jer lice koje se prihvatilo nasleđa ne može dati negativnu nasledničku izjavu shodno članu 217. Zakona o nasleđivanju, odnosno gubi pravo na odricanje od nasleđa.\nImajući u vidu da se pozitivna naslednička izjava može dati izričito, prećutno ili ćutanjem, dolazi se do zaključka da napred navedena saglasnost mora biti data minimum u formi solemnizacije da bi naslednici mogli da se upozore na pravne posledice davanja takve izjave, odnosno da njihova saglasnost predstavlja prećutan prijem nasleđa iza preminulog i da se dejstvo takvog prijema nasledđa sastoji u tome što naslednik gubi pravo na odricanje od nasleđa.\nIzostanak saglasnosti shodno članovima 174. i 181. Porodičnog zakona, međutim, nije razlog da se odbije službena radnja ‒ overa i solemnizacija ugovora koji se odnosi na promet nepokretnosti, naročito ako se ima u vidu član 63. Zakona o državnom premeru i katastru. Javni beležnik je u takvim situacijama dužan da u solemnizacinoj klauzuli kojom se potvrđuje ugovor o prometu nepokretnosti koja je stečena teretnim pravnim poslom tokom trajanja braka prodavca upozori stranke da eventualni naslednici prodavčevog supružnika imaju pravo da zahtevaju da se podeli imovina kojom se raspolaže ako se ispostavi da je to zajednička imovina, kao i da punovažnost pravnog posla zavisi od eventualnog isticanja zahteva shodno čl. 174. i 181. Porodičnog zakona.\n9. Da li je dozvoljeno ugovorom o raspodeli imovine za života obuhvatiti samo deo imovine ili nužno mora biti obuhvaćena sva imovina koja u tom trenutku postoji?\nUgovorom o ustupanju i raspodeli imovine za života ne mora biti obuhvaćena sva imovina koju ustupilac poseduje u momentu zaključenja ugovora. Predmet ustupiočeve obaveze može biti i samo jedno pravo koje poseduje u momentu zaključenja ugovora.\nZON u članu 185, koji nosi marginalni naslov "Predmet ugovora", propisuje da ugovor o ustupanju i raspodeli imovine za života može obuhvatiti "samo ustupiočevu imovinu koja postoji u času ustupanja i raspodele, u celini ili delimično". Odredbu treba razumeti u smislu da se ustupilac može obavezati da svojim potomcima prenese sva ili pojedina prava koja poseduje u momentu zaključenja ugovora. Za punovažnost tog ugovora nije nužno da njime bude obuhvaćena celokupna ustupiočeva imovina. Bitno je da predmet ugovora ne bude neko ustupiočevo buduće dobro, tj. dobro koje će se u momentu ustupiočeve smrti zateći u njegovoj zaostavštini (član 185. stav 2. ZON).\nSledstveno izloženom, predmet ugovora o ustupanju i raspodeli imovine za života može biti i samo jedno ustupiočevo pravo (npr. svojina na nepokretnosti) ukoliko ustuplac to pravo poseduje u momentu zaključenja ugovora.\n10. Na koji način katastar utvrđuje pravo svojine na objektu za koji nije izdata građevinska dozvola i da li javni beležnik može "prometovati takav objekat" ako je on upisan u katastar nepokretnosti, uz zabeležbu da je izgrađen bez građevinske dozvole, a upisano je i pravo vlasnika?\nNačin na koji katastar utvrđuje pravo svojine na objektu za koji nije izdata građevinska dozvola uređen je Zakonom o državnom premeru i katastru, a ako se po tim pravilima ne može utvrditi vlasnik objekta, u katastar nepokretnosti upisuje se njegov držalac. U svakom slučaju, ako su objekat i imalac prava ili držalac objekta upisani u katastar nepokretnosti, javni beležnik može potvrditi pravne poslove kojima se prenosi pravo na objektu ("prometovati takav objekat").\nNačin na koji se utvrđuje pravo na objektu, odnosno posebnom delu objekta uređen je u postupku osnivanja katastra nepokretnosti članovima 97. i 98. Zakona o državnom premeru i katastru, kako za objekte za koje su izdate građevinska i upotrebna dozvola, tako i za objekte za koje jedna od tih dozvola ili obe nisu izdate. Ako građevinska dozvola, iako se tražila u vreme izgradnje objekta, nije izdata, kao pravo se upisuje državina imaoca objekta, a ako je građevinska dozvola izdata, upisuje se svojina uz dodatne uslove. Zavisno od konkretne situacije, najčešće će uz zabeležbu da je objekat izgrađen bez dozvole, u smislu člana 74. stav 6. Zakona o državnom premeru i katastru, biti upisan držalac objekta, odnosno posebnog dela objekta, a moguće je i da bude upisana svojina u slučajevima u kojima čl. 97. i 98. Zakona o državnom premeru i katastru omogućavaju upis svojine iako je objekat građen bez dozvole. Nezavisno od toga koja je od mogućih situacija posredi, moguće je potvrditi pravne poslove kojima je predmet prenos prava (svojine ili upisane državine) na objektu uz koji je upisana zabeležba da je sagrađen bez dozvole, odnosno uz prekoračenje dozvole, pošto u tom slučaju sticalac snosi rizike koje donosi to što nije izdata građevinska dozvola.\n11. Da li je javni beležnik dužan da donese rešenje o odbijanju u smislu člana 53a Zakona o javnom beležništvu kada zahtev za izdavanje izvornika, otpravka ili prepisa javnobeležničke isprave podnese lice koje ne spada u krug lica kojima se može izdati izvornik, otpravak, odnosno prepis u smislu čl. 108. i 109. Zakona o javnom beležništvu ili je dovoljno da usmeno odbije podnosioca zahteva?\nJavni beležnik je ovlašćen da donese rešenje o odbijanju kada zahtev za izdavanje izvornika, otpravka ili prepisa javnobeležničke isprave podnese lice koje ne spada u krug lica kojima se može izdati izvornik, otpravak, odnosno prepis, ali ne u smislu člana 53a Zakona o javnom beležništvu. To rešenje javni beležnik donosi u skladu sa Zakonom o vanparničnom postupku.\nČlanom 53. ZJB taksativno je navedeno u kojim situacijama je javni beležnik dužan da odbije da obavi službenu radnju. Članom 53a i 53b ZJB predviđeno je da javni beležnik u situacijama iz člana 53 ZJB rešenjem odbija da preduzme službenu radnju, kao i da navede koji je pravni lek protiv navedenog rešenja.\nČlanovima 108. i 109. ZJB predviđeno je u kojim situacijama i kojim licima se izdaju izvornik, otpravak i prepisi javnobeležničkih isprava.\nAko zahtev za izdavanje izvornika, otpravka ili prepisa javnobeležničke isprave nije podnelo ovlašćeno lice, odnosno ako nisu ispunjeni drugi propisani uslovi, javni beležnik će rešenjem odbiti da te isprave izda.\nStranka ili drugo lice čiji je zahtev za izdavanje izvornika, odnosno otpravka ili prepisa odbijen može se obratiti predsedniku osnovnog suda na čijem se području nalazi službeno sedište javnog beležnika sa zahtevom da on javnom beležniku naloži da izda traženi izvornik (prepis ili otpravak) isprave.\nU navedenom zahtevu stranka ili drugo lice dužni su da učine verovatnim da je javni beležnik bez opravdanih razloga odbio da im izda izvornik (prepis ili otpravak) isprave. O zahtevu predsednik suda odlučuje tako što rešenjem ili nalaže javnom beležniku da izda izvornik (prepis ili otpravak) isprave ili odbija zahtev.\nProtiv rešenja predsednika suda kojim se nalaže javnom beležniku da izda izvornik (prepis ili otpravak) isprave, javni beležnik može izjaviti prigovor osnovnom sudu na čijem se području nalazi službeno sedište javnog beležnika u roku od tri dana od dana kada mu je dostavljeno rešenje. O navedenom prigovoru javnog beležnika odlučuje sud po pravilima vanparničnog postupka.\nRešenje predsednika suda kojim se odbija zahtev stranke može se pobijati žalbom na koju se shodno primenjuju pravila vanparničnog postupka.\nČlanovi 53. i 53a ZJB regulišu jednu vrstu zakonom predviđenih situacija, dok se članovi 108. i 109. ZJB odnose na izdavanje izvornika, prepisa ili otpravka i ne treba ih mešati s obzirom da su razlozi za donošenje rešenja o odbijanju različiti, kao i pravni lekovi i postupak po rešenjima o odbijanju.\n12. Da li su određene minimalna i maksimalna površina zemljišta koje služi za redovnu upotrebu stambene zgrade? Imajući u vidu da je članom 82a stav 2. Zakona o osnovama svojinskopravnih odnosa ("Sl. list SFRJ", br. 6/80 i 36/90, "Sl. list SRJ", br. 29/96 i "Sl. glasnik RS", br. 115/2005 - dr. zakon) propisano da fizičko lice koje ne obavlja delatnost u Republici Srbiji ne može sticati svojinu na drugim vrstama zemljišta, osim ukoliko je u pitanju zemljište na kome se nalazi stan ili stambena zgrada na kojoj stiče pravo svojine, odnosno zemljište koje služi za redovnu upotrebu stana ili stambene zgrade, da li strano fizičko lice može biti kupac porodične stambene zgrade ako je ona sagrađena na zemljištu veće površine?\nStrano fizičko lice može, pod uslovom uzajamnosti, biti kupac porodične stambene zgrade bez obzira na površinu zemljišne parcele na kojoj je ona sagrađena.\nPitanje koliko je zemljište koje služi za redovnu upotrebu zgrade uređeno je Zakonom o planiranju i izgradnji, koji uređuje i materiju pravnog režima građevinskog zemljišta. Članom 105. tog zakona predviđeno je, kao osnovno pravilo, da zemljište za redovnu upotrebu zgrade predstavlja katastarsku parcelu na kojoj je zgrada izgrađena. Samo izuzetno, za objekte koji su izgrađeni bez dozvole i koji su predmet legalizacije, za objekte koji su bili predmet upisa svojine po odredbama Zakona o posebnim uslovima za upis prava svojine na objektima izgrađenim bez građevinske dozvole ("Sl. glasnik RS", br. 25/2013 i 145/2014), kao i za objekte čiji su vlasnici lica iz člana 102. stav 9. tog zakona, to pravilo se ne primenjuje, već se u slučaju legalizacije i posebnog zakona sprovodi postupak utvrđivanja zemljišta potrebnog za redovnu upotrebu predviđen članom 70. toga zakona, odnosno konverzija uz naknadu u slučaju lica iz člana 102. stav 9. tog zakona. Činjenica da je vlasnik objekta stranac koji ispunjava uslov uzajamnosti predviđen Zakonom o osnovama svojinskopravnih odnosa za sticanje svojine na tom objektu nije od značaja za pitanje određivanja zemljišta za redovnu upotrebu tog objekta, tako da će stranac bilo postati vlasnik katastarske parcele, bilo morati da sprovede postupak iz člana 70. Zakona o planiranju i izgradnji.\n13. Da li je dozvoljena delimična deoba zajedničke imovine i kada nije sporno da postoji još imovine koja bi ostala u režimu zajedničke svojine?\nDelimična deoba zajedničke imovine je dozvoljena.\nDeoba zajedničke imovine supružnika uređena je članovima 177. i dalje Porodičnog zakona, pri čemu pitanje delimične deobe zajedničke imovine, u smislu određivanja udela zajedničara samo u odnosu na neke stvari i prava iz zajedničke imovine, a ne u odnosu na sve, nije izričito uređeno. Međutim, po načelu "ko može više, može i manje", teorijski je sasvim nesporno da je moguće podeliti samo neke stvari i prava koja su u režimu zajedničke imovine. Isto proizlazi i iz člana 168. Porodičnog zakona, koji uređuje posebnu imovinu supružnika, u koju, po slovu zakona, spada i "imovina koju je supružnik stekao u toku trajanja braka deobom zajedničke imovine". Najposle, ako supružnici novcem u zajedničkoj imovini kupe neku nepokretnost kao suvlasnici, što nije retko u praksi, oni time vrše delimičnu podelu zajedničke imovine u odnosu na tu nepokretnost.


▷ Prevlaka mašine kupiti polovna (20 Mašine) » Machineseeker.rs\npolovni Prevlaka mašine\n/ ... / polovni Prevlaka mašine\nPočetna Drvene radne mašine polovni Prevlaka mašine\nPrevlaka mašine kupiti polovna\nSprej zid 2500x1500\nKabina za farbanje TZ2515. Radne dimenzije (mm): 2500 (W) x 500 (D) x 1500 (H). Ukupne dimenzije (mm): 3000 (W) x 1170 (D) x 1900 (H). Tehnički podaci: - Snaga ventilatora 1,5 kW - Efikasnost 8600 m³/h - Kompresija 950 Pa - 3-stadijumna filtracija vazduha - Stepen filtracije 98%. - Fan dokaza eksplozije Ex - Poliester filter - Filter za zaustavljanje farbanja - Filtriranje runa - Hermetičko osvetljenje IP 65 - Kontrolna tabla IP 66 - Inverter za kontrolu brzine ventilatora od 30-100%. - CE dekla...\nRadne dimenzije X: 3100 mm Radne dimenzije Y: 1360 mm Radne dimenzije Z: 150 mm Deklaracija o usaglašenosti Automatski sistem podmaljanja 3 mlin 8 slot magazina Kružna testera u Y smeru Vertikalno bušenje kičmenja : 31 računar Horizontalno bušenje vresilica: 10 računara Vakuum pumpa od 2,2 kW Zahtev za napajanje : 50 A Pqxgxljx Zahtev za instalacioni prostor: 6800 x 3400 mm 8 branika sa zadnje strane 8 branika srednje linije 4x2 bočni branici 24 šolja za usisavanje 1 mlinava+ C sekire ...\n- Filmska širina (mm): oko 390 Yzdikbtkv - Aplikacija za lepak sa ekstruderom - zona pritiska (mm): 3300 - Milina u utičnici: desno i levo\nOBAVEZUJUĆA MAŠINA MOSCA MP6T EVOLUCIJA SA ULTRAZVUČNIM ZAVARIVANJE SoniXS (bez održavanja) - CENA EX RADI Iek2j0j\nPremaza / podmazivanje mašine\nМашина са двоструким премазом Превозници за довод воде (опционо - погон) Преносни транспортери (опционо - погон) Макс. Радна ширина: 1300 мм Макс. Радна висина: 120 мм Радна брзина: 1 - 10 м / мин Вакуумски дизач ИМ ВТЛ 150 Макс. Носивост 150 кг Дизалица : 6 м Подизање: од 10 цм до 180 цм .. Mxir7\nPresa, linija za lepčenje PVC folije ili HPL BARBERAN 2200 na tabli Producent BARBERAN TIP: 2200 LP, EN-PUR-2, CAL-H Godina proizvodnje 2011 Test mašina, radila 3 meseca - stanje kao novo Širina radne linije 2200 mm Mašina se sastoji od sledećih elemenata: - valjak - BARBERAN LP 2200 - mašina za čišćenje ploče pre nanošenja lepka - BARBERAN EN-PUR-2 - 2200 namaz za lepak sa jedinicom koja hrani poliuretan PUR lepak - BARBERAN CAL-H-2-2200B - pritisnite za lepiranje laminat (PVC ili HPL) sa bočni...\nUsisni zid boje TU2015\nSpray booth, sprej zid, usisavanje TU2015 Bfqmo922w2 Sa pražnjenjem desne ili leve strane. Radne dimenzije (mm): 2000 (w) x 1500 (h) x 450 (d) Ukupne dimenzije (mm): 2200 (W) x 2250 (H) Specifikaciju: • Snaga ventilatora od 1,5 kW, • Kapacitet 7600 m³ / h, • 950 Pa kompresija, • 3-stadijumna filtracija vazduha, • Stepen filtracije na nivou od 98%, • Fan Ex otpornog na eksploziju, • Poliester filter, • IP 66 kontrolna tabla, • IP 65 hermetičko osvetljenje. ODABERITE BUMEX F.H.U. Najkvalitetnije m...\nGrb za zaštitu od drveta\nZa jednostavnu, brzu i efikasnu primenu prajmera, fleka i boja na drvenim komponentama. Za kompanije koje proizvode na otvorenom kao što su baštenski nameštaj, brvnare, kolibe, letnjikovci, gazebo, dečija oprema za igru itd, generalno postoji uslov u nekoj fazi procesa proizvodnje da se zaštitna prajmer, fleka ili ukrasna boja primene ili na pojedinačne komponente ili na gotovu strukturu. Za mnoge je ovo vremenski zahtevan, neuredan posao korišćenjem dip tenka, ručnom primenom četkicom ili pišto...\nMašina koja trenutno radi i dostupna je za inspekciju i testiranje do aprila 2021. 2 UV obloћenja, 2 UV jedinice za sušenje, 1. Takođe dolazi sa pojasom za povratnu hranu. Lepo je namestiti i daje odličan finiš. O9ov9 Video poziv da vidite mašinu u situ i radi može se lako organizovati. Mašina je plus PDV Velike Britanije ako ostane u Velikoj Britaniji. Imamo profesionalno inženjersko odeljenje na onsajtu koje može da se de-riguje i učita ako je to potrebno po ceni.\nUlazna mašina BEMA Širina: 130cm Btkbbhsph3\nŠrafovi Ekstruder 45 mm Vrste adhesive: EVA adhesive, poliolefin adhesive, poliamid (samo u granulama) Potrošnja vazduha 80 l /min Dxbxbq\nSa sistemom lepljenja i dve mlevene glave. Bpytpkd8bd\nБоја / линија за премазивање\nДобра радна линија Буркле с Хеесеман машинама за четкање Gjd8c3f2\nŠirina hajlajtera za lepak: 130cm Btka09jzdh\nAutomatska linija prskanja\nLinija za prskanje lakerima Brend:Cefla Type:ES 7,5+Easy 2000+0FEV EU 2/5/6IR+FEV EU 2/5/11IR+UV2000 MK M2+M1/CR-U Nr: Godina:2005 Sastav linije: Infeeding pojas conveyor IC lampe pre grejača Ceflaspraying automat fleksibilan za različite tipove och laquer uključujući UV. Speed ove /hot air, IC lampe) UV rerna sa 2 dijagnalne galijumske lampe i jednom poprečnom živom lampom Hlađenje rerne-bljesak. Uključene su pumpe, pištolji, rezervni delovi, priručnici, uputstva. Tehničke informacije i opis: 1...\nProizvođač predložaka za livenje za gips\nRENZO BORGONOVO RB 86 mašina za podnošenje Serijski broj 3773, snaga motora 0, 25 HP, uzdužni prevoz Fk37tiv 120 mm, Transversalni kočni staze 90 mm, broj udaraca na minut 280, prečnik fajlova od 3 do 5 mm, File presečen 125 mm, standarde CE, Za više informacija pogledajte fotografije.-dimenzije u mm: oko 600 x 700 x 1400, Težina kg: oko 200,\nТехнички детаљи: • Величина ваљка 1590 к 2800 мм • Укупна снага преше макс. 2538 кН • Клипови 4 + 2 • Пречник клипа Д63-130 + Д32 / 18-150 • Радна температура 140 ° Ц • пуњење хидрауличког уља око. 35 л • пуњење термалног уља око 30 л • Потрошња компримованог ваздуха мак. 6 бара • Тежина преше за око. 13 000 кг Njyjr\nПрофилна машина за замотавање ХотМелт ПВАц ПУР + додан додани тунел + Нордсон МЦ4420 Лепљиви системи + Хардо 150 ПУР-Хотмелт Ширина профила 10-280 мм Висина профила 2-90 мм Максимална ширина омотања 280 мм Варијација брзине 10-60 м / мин Bhb3xxngsz\nKorišćena Prevlaka mašine\nPrevlaka mašine prodaj smesta


SZO preporučuje da se maske nose u javnosti - Trebevic.net\nSvjetska zdravstvena organizacija obnovila je svoje smjernice preporukom da administracije zatraže od svih da nose maske na javnim mjestima gdje postoji rizik od prenošenja virusa korona.\nU svojim novim smjernicama SZO naglašava da su maske samo jedno u nizu oruđa koja bi mogla smanjiti rizik od prenosa oboljenja i da ne treba da daju lažan osjećaj zaštite.\n– Same maske neće vas zaštiti od virusa korona – rekao je generalni direktor SZO Tedros Adanom Gebrejesus.\nZvaničnik SZO Marija van Kerhov izjavila je da iz ove međunarodne organizacije savjetuju administracijama da ohrabruju ljude da nose maske u javnosti.\nPrema njenim riječima, na osnovu rezultata novih istraživanja, došli su do dokaza da, ukoliko se maska nosi ispravno, može biti stvorena zaštita od potencijalno zaraznih kapljica.


Šest koalicija i šest političkih partija predale liste za izbore | Kodex.ME\n05. 08. 2020 - 09:26 Autor: M.V.\nRok za predaju izbornih lista istekao je u ponoć,prenosi agencija Mina.


Domaće gumene bombone - Recepti.com\nDomaće gumene bombon\nŽelatin preliti sa 8 kašika vode i ostaviti da odstoji 10-tak minuta. Za to vreme istopiti med na nižoj temperaturi. Vodu i sokove zagrejati do tačke vrenja. Mešavinu od vode i soka sipati preko želatina i mešati dok se on ne otopi, pa dodati otopljen med. Ponovo mešati dok se svi sastojci ne sjedine. Puniti silikonske kalupe za praline. Ostaviti da se bombone dobro ohlade, potom ih staviti u frižider na sat vremena. Od ove količine ćete dobiti oko 300 g bombona. Broj bombona zavisi od veličine kalupa kao i od toga koliko ih punite.\nOno što bih ja izmenila u ovom receptu jeste količina tečnosti-smanjila bih je kako bi bombone imale čvršću teksturu. Takođe bih vodu zamenila voćnim sokom tj. umesto ukupno 125 ml tečnosti, čini mi se da bi bilo bolje ako bi se koristilo 110 ml voćnog soka, a dodala bih ih i malo šećera, možda oko 30 g. Mislim da bi bombone u tom slučaju bile vernije originalu, a samim tim i ukusnije. Šećer bih u tom slučaju istopila u soku.\nKristina Gašpar February 9, 2015, 3:41 pm\nispravka, pogrešila sam, treba da piše 20 g želatina umesto 40 g.\nSandra Markovic February 8, 2015, 7:15 pm\nMoracu da ih napravim muzu!On ih obozava!\nDubravka Belogrlic February 7, 2015, 7:29 am\nSuper recept draga\nSuzana Mitic February 6, 2015, 8:57 pm\nMarina Zdravkovic February 6, 2015, 6:58 pm\nKristina Virag February 6, 2015, 5:41 pm


SEC obeležio Međunarodni dan borbe protiv dečjeg siromaštva – Somborski edukativni centar\nSEC obeležio Međunarodni dan borbe protiv dečjeg siromaštva\nObjavi Ivana Barać 19. oktobra 2020. 19. oktobra 2020.\nSomborski edukativni centar organizovao je 17. oktobra uličnu akciju povodom Dana borbe protiv dečjeg siromaštva. Tokom akcije promovisani su besplatni programi za decu i mlade, kao i aktuelne kampanje SEC-a koje doprinose borbi protiv dečjeg siromaštva i nasilja nad decom.\nNa Dan borbe protiv dečjeg siromaštva tradicionalno je započeta i akcija volontera SEC-a “Deda Mrazovi pomoćnici” koji započinju prikupljanje školskog pribora za decu iz socijalno ugroženih porodica. Ova akcija nastaviće se i nakon 20. novembra, Međunarodnog dana dečijih prava kada će početi i prikupljanje slatkiša za decu iz ranjivih grupa. Sav prikupljen školski pribor i slatkiši biće podeljeni deci u vreme novogodišnjih praznika


Fiat želi da kupi Opel\nMyCity » IT dešavanja u svetu » Lenovo želi da kupi HTC\nIako HTC na razne načine pokušava da privuče pažnju medija, ova kompanija uskoro bi mogla da postane nova akvizicija tehnološkog giganta iz Azije.\nLenovo je nedavno objavio planove da do 2014. godine postane deo tržišta smartfona u Americi i sada se čini da bi kao deo ove strategije mogla da bude i kupovina HTC-a.\nIako se HTC-ov tržišni udeo polako smanjuje, a menadžment se sprema za novu ofanzivu, za kompaniju možda ne bi bilo tako loše da postane deo Lenova, koji je jedan od najvećih proizvođača smartfona u Kini.\nRazgovori između dve kompanije navodno traju od avgusta i do kupovine bi moglo da dođe u prvoj polovini 2014. godine.\nIzvor i nastavak: http://www.b92.net/tehnopolis/vesti.php?yyyy=2013&mm=10&nav_id=764314\nUkupno su 814 korisnika na forumu :: 46 registrovanih, 5 sakrivenih i 763 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., amaterSRB, arsa, bojankrstc, Boris90, Cigi, cikadeda, dac, darkangel, darkstar101, dragoljub11987, Gama, goxin, HDMI, HrcAk47, ILGromovnik, ivan1973, ivica976, KS, ljuba, madza, Marko Marković, mercedesamg, Mercury, Milan A. Nikolic, misa1xx, Mitraljeta, moldway, nadjas_515, ofbeyond, Oscar, panonski mornar, piton, radoznao, Reddot, ruseskij, sakota79, Sale.S, sovanova95, spektorsky, Sr.Stat., Toper, voja64, Zerajic, zile54, zuxbg


SAD optužile Rusiju za prošlogodišnji cyber napad u Ukrajini – Haber.ba\nSjedinjene Američke Države (SAD) javno su optužile Rusiju za prošlogodišnji hakerski napad na vladine i poslovne kompjutere u Ukrajini, koji se zatim proširio po svijetu.\nNapad nazvan “NotPetya” izveden je u junu 2017. i “proširio se po svijetu, prouzrokujući milijarde dolara štete u Evropi, Aziji i Americi”, navela je u saopštenju portparol Bijele kuće Sara Sanders, dodajući da je to bio dio napora Kremlja da destabilizuju Ukrajinu i jasno pokazuje učešće Rusije u aktuelnom sukobu i zaprijetila da će na taj cyber napad biti odgovoreno međunarodnim posljedicama.\nSaopštenje Bijele kuće uslijedilo je nekoliko sati nakon što je britanska vlada pripisala isti napad Rusiji…\nRusija je negirala optužbu britanske vlade da je stajala iza napada, navodeći da je to dio “rusofobične” kampanje koju, kako je rekla, vode neke zapadne zemlje.\nTeme:cyber napad, optužba, Rusija, SAD, Ukrajina


Bejzbol Archives - Stranica 2 od 18 - Sportske novosti\nNaslovna Ostalo Bejzbol Stranica 2\nDva nova igrača u Red Soxima!\nBoston Red Sox kupili su bacača Garret Richardsa koji je potpisao jednogodišnji ugovor i INF/OF Kike Hernandeza koji potpisao na 2 godine a vrednost je visokih $14 miliona. Richards dolazi iz San Diega gde je proveo 2 sezone, a pre...\nAustralijanac promenio klub, nova destinacija Čikago!\nBejzbol Cody Ross - 13 januara, 2021\nAustralijanac Liam Hendriks potpisao je 3-godišnji ugovor sa Chicago White Sox-ima vredan neverovatnih $39 miliona, uz opciju da bude njihov i 4.godinu uz dodatnih $15 miliona. Hendriks, 31 godina, rođen u Pertu je prvi Australijanac rođen u toj zemlji koji...\nMoćan udarač prešao u Nationalse!\nBejzbol Cody Ross - 10 januara, 2021\nŠok za sve u Cubsima kao i ostatku bejzbol sveta je odlazak Kyle Schwarbera. Nakon 6 godina provedena u klubu potpisao je jednogodišnji ugovor sa Washington Nationals-ima. Ugovor je vredan $10 miliona. Kako se navodi njega Cubsi više nisu želeli,...\nAstrosi pazarili bacača koji baca blizu 100mph!\nBejzbol Cody Ross - 9 januara, 2021\nHouston Astros su potpisali jednogodišnji ugovor sa bacačem Ryne Stanek vredan $1,1 milion. Prošlu sezonu i po je proveo u Miami Marlinsima. Što se tiče sezone 2020. bio je u bullpenu Marlinsa gde je odigrao 9 utakmica, 10 izmena i ...\nTrejd Metsa i Indiansa!\nBejzbol Cody Ross - 7 januara, 2021\nOno što se pisalo prethodnih dana i obistinilo se, veliki trejd igrača Metsa i Indiansa. New York Metsi dobili su SS Francisco Lindora i bacača Carlos Carrasco, dok su u suprotnom pravcu otišli SS Amed Rosario, rookie INF Andres Gimenez,...\nGiantsi potpisali jednogodišnji ugovor sa bivšim igračem Redsa!\nBejzbol Cody Ross - 6 januara, 2021\nSan Francisco Giantsi su potpisali jednogodišnji ugovor sa hvatačem Curt Casalijem. Vrednost ugovora je $1,5 miliona. Casali je prethodnih 3 sezone proveo u Cincinati Redsima, odigravši 167 utakmica. Bio je backup hvatač iza Tucker Barnharta, ali je dobio redovno šansu...\nYomiuri Giantsi imaju dva nova pojačanja iz MLB ekipe!\nBejzbol Cody Ross - 31 decembra, 2020\nU samo jednom danu Japanska ekipa Yomiuri Giantsi predstavila su 2 nova pojačanja i to iz MLB ekipe. Iz Milvoki Brewersa stigli su 1B/DH Eric Thames i Justin Smoak 1B. Veteran Justin Smoak potpisao je jednogodišnji ugovor na $6 miliona....\nPadresi ne staju, još jedna super zvezda stigla trejdom!\nBejzbol Cody Ross - 29 decembra, 2020\nDa se u San Diego Padresima ne šale i da žele oktobarski bejzbol, dokaz je novi trejd i to za samo 24h. Trejd je između njih i Chicago Cubsa. U San Diego su došla 2 igrača: bacač Yu Darvish i...\nPadresi doveli superstara na poziciji bacača, u suprotnom pravcu 4 igrača!\nBejzbol Cody Ross - 28 decembra, 2020\nSan Diego Padres su rešili pitanje bacača trejdom Blake Snella iz Tampe. Ugovor je vredan $10 miliona a biće njihov naredne 3 godine. U suprotan pravac otišla su čak 4 igrača: hvatač - Francisco Mejia bacač - Luis Patino prva...


Roditelji najavili krivične prijave: Cilj da se pokušaju spriječiti potencijalne tragedije\nKonačno institucionalna reakcija\nNa mjestu sa kog su otpale mermerne ploče, danas su postavljene nove. Popravljena je i jedna ploča na istoj zgradi, za koju su građani upozorili da takođe predstavlja prijetnju za bezbjednost prolaznika\n5854 pregleda\t0 komentar(a)\nRukovoditeljka podgoričkog Višeg tužilaštva Lepa Medenica dala je nalog podgoričkom tužilaštvu da odmah formira predmet povodom pada dijela fasade sa zgrade Normal Company, potvrđeno je Televiziji Vijesti.\nOvaj potez uslijedio je nakon što je iz ODT-a juče saopšteno da neće djelovati po službenoj dužnosti, jer "nije bilo konkretne opasnosti po živote ljudi".\nDanas su tim povodom reagovali roditelji djevojčica na koje, pukom srećom, nijesu pali djelovi teške mermerne ploče. Oni će podnijeti krivične prijave, a protiv koga odlučiće nakon konsultacija sa advokatima.\nTeleviziji Vijesti su kazali da to rade isključivo kako bi pokušali da spriječe neku potencijalnu tragediju.\nViše državno tužilaštvoLepa MedenicaNormal CompanyfasadaODT PodgoricaDavor ĆorićVIjesti promo\n26.06. 18:48 h\t14667\n26.06. 16:57 h\t11398\n26.06. 18:43 h\t9851\n26.06. 18:58 h\t7703\n26.06. 18:32 h\t2797