ZABRINJAVAJUĆE Ugrožen jedan od najznačajnijih bh. spomenika\nRanija obrušavanja pričinila štetu od 6.000 KM, a posljednje već premašilo 20.000 KM\nVranduk: Stručnjaci upozoravaju da bi se mogao potpuno urušiti\nUrušavanje tvrđave Vranduk, jednog od najznačajnijih kulturno-historijskih spomenika BiH, aktiviralo je sve alarme u zemlji kad je u pitanju stanje naše vrijedne kulturne baštine. Iako stručnjaci, među kojima i ugledni profesor Filozofskog fakulteta, historičar i arheolog Enver Imamović, upozoravaju da bi se mogao potpuno urušiti, Adnadin Jašarević, direktor Muzeja grada Zenice, ističe da nema mjesta panici.\n- Tvrđava nije toliko ugrožena. Urušavanje je nešto što se dešava, ranije smo, također, radili opsežnije radove i na većim obrušavanjima. Ovdje je specifično, ali i opasno, jer se kamen obrušio i ugrozio živote mještana - govori Jašarević.\nNe krije, međutim, da su odmah nakon obrušavanja poduzeli sve potrebne mjere i da čekaju dozvolu kako bi počeli s radovima. Učinili bi to, dodaje, odmah, ali vremenski uvjeti ne pogoduju bilo kakvim radovima.\nJašarević: Tvrđava nije toliko ugrožena Foto: Avaz\n- Nastojimo dobiti dozvolu da uopće radimo nešto u Vranduku. No, ako je i ne dobijemo, mi ćemo početi s radovima. Trenutno, dok je mraz, ne mogu se izvoditi nikakvi radovi. Ako bismo to učinili sada, bilo kakvom vezivnom masom, opet bi eskaliralo za godinu-dvije - napominje on.\nRanija obrušavanja pričinila su štetu od 6.000 KM, ali je ovo posljednje već premašilo 20.000 KM. Govoreći o uzrocima obrušavanja, Jašarević.\n- Mogu kazati da se pojavljivanje izbočine na južnom bedemu tvrđave vremenski poklapa sa pojačanim prometom vozila nepodestnom seoskom cestom i radovima na tunelu. Situacija se, također, pogoršala s kišama i zemljotresima koji su bili i upravo su ta tri faktora, vjerovatno zajedno, izazvala obrušavanje - podvlači on.\nUružavanje zidina Vranduka: Uskoro sanacija Foto: Avaz\nOpasnost od daljnjeg obrušavanja\nJašarević kaže da postoji mogućnost daljnjeg obrušavanja kamenih blokova.\n- Zato je potrebno prvo osigurati mjesto oštećenja, skinuti blokove do zdrave površine zida, ukloniti ostatke obrušenih blokova, očistiti ih, malterisati površinu, postaviti drenažne cijevi, vratiti postojeće i, prema potrebi, nove kamene blokove. S unutrašnje strane uklonit ćemo blokove radi pronalaska prodora vode u zid – objašnjava on.\nVibracije razdrmale brežuljak\nProfesor Imamović kazao je da su postojeći tunel ispod tvrđave, a onda njegova obnova, pa gradnja hidrocentrale i usmjeravanje saobraćaja uz tvrđavu, kuda je dnevno tutnjalo na hiljade auta i kamiona, izazvali vibracije. Upravo su vibracije, tvrdi, razdrmale brežuljak na kojem stoji Vranduk.\nVranduk Adnadin Jašarević Muzeja grada Zenice\nTvrđava u Vranduku počela se urušavati


Iščezla naselja južnoga Banata - Pančevo.city\nKoje su se to naseobine nekada nalazile kraj Pančeva ili su bile smeštene u njegovom bližem okruženju? Zbog čega su one nestale s geografskih mapa i koji njihovi tragovi su ostali do današnjih dana?\nNe može se reći da su naši krajevi oduvek bili pitomi, pogodni za život i primamljivi za naseljavanje. Povrh toga što je područje na kome obitavamo zajedno s njegovom neposrednom okolinom pre nekoliko vekova bilo močvarno i vodoplavno, ono se nalazilo na samoj granici s Otomanskom imperijom, pa je stoga bilo direktno izloženo ne tako retkim ratnim sukobima i najezdama Turaka preko Dunava. Tako su naselja koja su ljudi uspostavljali u ta davna vremena imala više privremeni nego stalni karakter.\nOtputujemo li u prošlost još dalje od 18. veka u kome je, takoreći, počelo masovnije doseljavanje stanovništva na sam jug Banata, pripitomljavanje ovog dela Panonije kao i uobličavanje mesta u kojima danas živimo, doznaćemo da je u blizini Pančeva postojao jedan značajniji centar koji je prema nalazima Rudolfa Šmita čak bio i kraljevski grad. Naime, na prvi pomen Pančeva nakon najezde Tatara 1242. zbog koje je naša varoš u narednim vekovima najverovatnije izgubila pre toga stečeni status velikog trgovačkog središta, nailazi se tek 1430. godine. Tada je Matija Talovac, beogradski kapetan i kovinski župan, inače rodom Dubrovčanin, u svojoj povelji pisao o Pančevu kao o naselju „Pančal kod Torniste”. Feliks Mileker bio je mišljenja da je Tornista bio naziv tvrđave u južnom delu brestovačkog atara, dok je Mihovil Tomandl smatrao da je utvrđenje i naselje po imenu Trnište postojalo između Omoljice i današnjeg Ivanova. Jovan Ilić je, pak, s priličnom sigurnošću izneo tezu da je Tornista bila smeštena na lesnoj terasi u ataru Omoljice ili Starčeva naspram Vinče. Treba reći kako je u to vreme i Kovin bio važniji od Pančeva imajući u vidu da je u njemu bilo sedište županije kojoj je naš grad pripadao.\nAustrijski popis Banata za sada nam pruža najdragocenije podatke o tadašnjim naseljima Pančevačkog distrikta. Istoričar Sreta Pecinjački u svojoj knjizi ih je tabelarno prikazao i naveo koliko domaćinstava je u njima prebivalo. U Distriktu je ukupno bilo 36 naselja sa 776 domaćinstava. Taj broj je bio dosta manji u odnosu na 1688. i 1689. godinu i to čak za 20 naselja ili preko 1200 domaćinstava. Zanimljivo je da na spisku nema pojedinih starih i poznatih sela poput npr. Dolova i Crepaje, ali se pojavljuju brojna danas nepostojeća: Želj, Zeljdoš, Zovik, Naritak, Regestovo, Crnoselište. Tu su i Veliki i Mali Uzdin, ali i Veliko i Malo Bavanište uz još dva mesta nejasnog naziva. U 1718. godini negativan trend se nastavlja i 14 naseobina iščezava. Dimitrije Ruvarac u „Opisu Temišvarske eparhije 1727. godine” u mesta koja su opstala u godinama posle popisa ubraja i Crvenku kod Kovina u čijoj blizini i dalje postoje istoimeni breg, bara i vikend naselje. Kada je Regestovo u pitanju ono je kao naseljeno mesto zabeleženo još 1452. Nalazilo se u blizini današnjeg Starčeva, između Vojlovice i Omoljice, 1717. je imalo četiri doma, a već tri godine kasnije devet porodica se odatle preselilo u Belegiš. Naritak je po prethodno pomenutom popisu s početka 18. veka imao 17 domova, a kasnije je taj naziv označavao samo potes u pančevačkom ataru. Iza sefkerinskog atara ka severu nekada je, pak, ležala pustara Ravanda ili Ravando na koju su se oslanjali seoski pašnjaci. Često se susrećemo s upravo tom vrstom tragova o nekadašnjim južnobanatskim naseobinama, njihova imena uglavnom su postala obeležja za delove atara, pustare ili predijume.\nPredijum Zeldoš u blizini Banatskog Novog Sela prikazan na karti nastaloj između 1763. i 1787. godine (izvor: mapire.eu)\nMeđutim, mnoga su sela trajno ostala upamćena po prezimenima koja su rodonačelnici familija dobijali na osnovu njihovog prvobitnog prebivališta. Upitamo li se odakle porodična imena Kozlovački, Željski, Verovački, Kevrešan ili Kendereški, istraživanje će nas odvesti u pravcu mesta kojih više nema na karti, a to su Kozlovac, Želj, Kevereš, Kendereš, Verovac. Među naseljima koja se pojavljuju u trouglu Pančevo-Dolovo-Crepaja na kartama iz prve polovine 18. veka našao se i Kozlovac. O njemu nema mnogo podataka, ali je sigurno da je bio smešten nadomak Crepaje u kojoj se još uvek čuva uspomena na ovaj toponim, i to kroz naziv lokalnog košarkaškog kluba. Želj je daleko starije mesto od susednog Opova s obzirom na to da se pominje već 1334. godine, a njegov najbliži komšija tek s kraja 17. veka. Negde oko 1568. Želj je bio čifluk Ali-bega, upravnika đulskog sandžaka. U njemu su kao darodavci Pećke patrijaršije bili zabeleženi ovi stanovnici: knez Petko, Tima Borojević, Peja, Ostoja i Aćim, te Vesela i Despina. Opovo se prvi put u istorijskim izvorima pojavljuje 1672. i već je tada bilo brojnije od Želja. Od 1723. pa nadalje Želj nestaje kao naselje jer se njegovo stanovništvo raseljava. Kevereš ili Keveriš kraj Vršca iščezava krajem 18. veka, a njegovi žitelji sele se u Pavliš. U ataru zrenjaninskog sela Ravnog Topolovca iliti Katarine nekada davno postojalo je mesto po imenu Kendereš. Verovac i Đurđevac Starčevci i Bavaništanci koji se bave poljoprivredom danas znaju kao potese u ataru, mada su davno i na njihovom mestu stanovali naši preci. Drobnjaković i Mileker su izneli tvrdnju da su Bavanište i Verovac spojeni nakon 1761. godine i da im je tom prilikom pridodat deo obližnje pustare Kraljevac. Tada je konačno zaokružen novi atar za današnje Bavanište koje je tada naseljeno Srbima iz Kovina, Gaja, Dubovca i Sakula, ali i iz drugih krajeva.\nOla, Jenovac i Govedarovac takođe su naseobine s kojima se možemo sresti na starim mapama. Ola je već na karti iz 1723-25. ucrtano kao nenaseljeno mesto, dok je Jenovac smešten severno od Pančeva a istočno od Jabuke tada označen kao nastanjen. Govedarovac se isto nalazio između Jabuke i Pančeva, prvi nemački doseljenici su u njemu živeli u zemunicama da bi se od 1772. do 1775. raselili u Jabuku, Sefkerin i Glogonj, pa je pomenuto naselje postalo pustara.\nPoložaj Govedarovca u odnosu na Jabuku prema mapi za period između 1763. i 1787. (izvor: mapire.eu)\nUsled austrougarske odluke o naseljavanju podunavskih ritova južnog Banata s ciljem podizanja nasipa donete oko 1867. godine, oblikuju se nova sela u blizini Pančeva. Kod Opova se uspostavlja naselje Kenigsdorf, a u Pančevačkom ritu nastaju Gizelhajm i Albrehtsdorf. Slaba odbrana od Dunava je brzo dovela do njihovog plavljenja i primorala žitelje na iseljenje. Isti problem imala su tada novoosnovana mesta kod Pančeva – Marijenfeld, Đurđevo i Ivanovo koje je jedino od njih uspelo da razvije sopstveni održivi odbrambeni sistem ustava i nasipa i opstane do danas. Marijenfeld je bio pozicioniran jugozapadno od Starčeva. Tu je naseljeno oko 200 nemačkih i slovačkih porodica pretežno iz Hajdučice. Poplave su potpuno uništile to selo, a njegovi stanovnici su se trajno nastanili u Vojlovici koja je formirana u leto 1883. pod nazivom Hertelendyfalva datim u čast grofa Jožefa Hertelendija. Crkvene matične knjige evangeličke parohije u Marijenfeldu na koje se nastavljaju vojlovičke danas čuva Istorijski arhiv u Pančevu. U maticama rođenih već 1878. godine se Marijenfeld počinje gubiti kao mesto rođenja, a javljaju se Starčevo i Pančevo. Od dana 25. marta 1883. se u njima po prvi put beleži Hertelendyfalva u kojoj je tog datuma rođena Ana Repert. Poslednje dete rođeno u Marijenfeldu i to u kući pod rednim brojem 9 upisano je 11. septembra iste godine, a krštenik se zvao Mišo Paulis.\nNaslovna strana crkvene matične knjige krštenih evangelističke parohije u Marijenfeldu (izvor: Istorijski arhiv u Pančevu)\nOd 1869. počinje doseljavanje Mađara, Bugara i određenog broja Nemaca u Đurđevo koje se nalazilo u Kovinskom ritu kraj Dunava. Prvi Mađari došli su iz Janošika, Jermenovca, Banatskog Novog Sela, dok su bugarski naseljenici bili rodom iz Banatskog Dvora. Osnovna zaduženja žitelja bila su izgradnja nasipa i isušivanje zemljišta. Iz Plandišta u Đurđevo 1870. stoga stiže 70 nemačkih porodica. Međutim, šest godina kasnije Dunav potpuno plavi ovo selo nakon čega se većina naroda vraća u rodni kraj, a manji broj ostaje i obnavlja uništene domove. Godine 1883. počinje veliki talas doseljavanja sekeljskih Mađara iz Bukovine, ali i oni vrlo brzo, suočeni s vodenom stihijom, bivaju prinuđeni da napuste Đurđevo. Oko 1887. pomenuti mađarski i bugarski živalj svoje novo naselje gradi na području današnjeg Skorenovca.\nU 20. veku u južnom Banatu nastalo je samo jedno novo naselje koje se očuvalo do danas. Reč je o selu Putnikovu kod Uzdina koje su 1924. godine osnovali Srbi optanti iz Bate kod Budimpešte. Mesta kasnije nisu više iščezavala, ali su neka od njih promenila ime. Francfeld je tako dvadesetih godina prozvan Kraljevićevom, a nakon Drugog svetskog rata preimenovan u Kačarevo. Iako je prirodni priraštaj u našim krajevima sve manji, a iseljavanja u inostranstvo bivaju sve češća, onakva pustošenja i premeštanja naših naselja do kojih je dolazilo pre više stoleća, na sreću, danas nisu ni na vidiku.\nsela u južnom Banatu\n2 Comments\tto: Iščezla naselja južnoga Banata\nzahvaljujem na divnom tekstu\npohvale za tekst, ali drugi put malo bolje objasni, zeljdos pripada ataru crepaja, nalazi se izmedju bn sela, crepaje i kacareva, e sad sto nije u opstini pancevo sta se moze, kozlovac je gde su sad crepajacki stari vinogradi , itd… samo nastavi, ali gledaj to malo sire…


Nevidljiva istorija LGBTIQ zajednice u Rusiji: Homofobija je srce uvoza i izvoza - XXZ Portal\nHomofobija je srce uvoza i izvoza\n08.02.2018. - 16:35\nNevidljiva istorija LGBTIQ zajednice u Rusiji\nAtletsko društvo iz Sankt Peterburga, 1905.\nPhoto: Petersburg Central State Archive for Cine-Photo Documents\nPiše: Sasha Raspopina\nPrvi književni uradak koji se bavio homoseksualnošću objavljen je 1906. u Vesy magazinu, a pod naslovom Wings. Priča koju je napisao Mikhail Kuzmin prati studenta koji razvija osećanja prema svom profesoru, a odbačena je od najvećeg dela stručne javnosti, uključujući i one koji su inače imali progresivne poglede na književnost. Kuzminovni dnevnici danas predstavljaju jedan od najdragocenijih izvora za mapiranje LGBTIQ života u Sankt Peterburgu tog doba.\nNije lako informisati se o LGBTIQ istoriji u zemlji u kojoj je homofobija još uvek prisutna na svim društvenim nivoima, pa u Rusiji istraživanja na ovu temu uglavnom rade naučnici iz drugih zemalja. Većina ruskih istorijskih tekstova o homoseksualnosti, čak i kada se radi o sadržajima koje su napisali priznati istoričari i naučnici, se još uvek zanemaruje, te se o queer kulturi koja je postavila temelje za život homoseksualaca u Sovjetskom savezu, te post-komunističkoj Rusiji, jedva nešto zna.\nIstoričar Dan Healey u svojoj knjizi Homosexual Desire in Revolutionary Russia ističe da je, uprkos postojanju nekoliko zakona koji su zabranjivali određene seksualne prakse, seksualnost u Rusiji pre revolucije bila slabo regulisana, te slobodnija nego u bilo kom delu Evrope tog vremena. Još nekoliko istraživača tvrdi slično, te ističe da istorijske činjenice ukazuju na to da se na homoseksualnost u Rusiji pre XVIII veka gledalo sa velikom dozom popustljivosti, te da je homofobiju iz Evrope „uvezao“ Petar Veliki, a zajedno sa hranom, arhitekturom i modom. Drugi pak tvrde da je još njegov otac, car Aleksej, počeo sa progonom homoseksualaca, ali je prvi zakon koji je homoseksualnost učinio ilegalnom, a koji se prvobitno odnosio samo na muškarce u vojsci i mornarici, ipak potpisao Petar veliki 1716. godine. Civilima je homoseksualnost uskraćena tek 1835. godine, te je zabrana ponovo važila samo za muškarce. Zabeleženo je tek nekoliko slučaja primenjivanja ovih zakona, a sve brža urbanizacija, te ukidanje kmetstva, omogućili su da se LGBTIQ zajednice formiraju u Sankt Peterburgu i Moskvi, te drugim velikim gradovima.\nU eseju iz 1913. godine, koji je naslovljen Moonlight People, pisac i filozof Vasily Rozanov ističe da je homoseksualnost bila istorijski deo ne samo ruskog, već i života ortodoksnih hrišćana, te dodaje da nekoliko dela iz srednjovekovne ruske literature, poput Žitija Borisa i Gleba, sadrži snažne naznake da su neki junaci, obično sveci i mučenici, bili gej. Drugi istraživači su, pak, došli do podataka da su moćni gej muškarci tog vremena, a koji su obično bili deo političke elite, koristili svoje položaje da pomognu svojim ljubavnicima u razvijanju karijere, te im nalazili bolja postavljenja, zbog čega su se često nalazili na meti satiričara.\nKada je XIX vek u pitanju, većina proučavanih članova LGBTIQ zajednice (ovaj termin se, kada je prošlost u pitanju, uslovno koristi) pripadala je plemstvu – uključujući i pripadnike carske porodice – ali su njihovi životi do danas ostali obavijeni velom misterije, budući da je iskrena komunikacija o homoseksualnosti, i seksualnosti uopšte, u Rusiji i danas na meti predrasuda, te predstavlja tabu. Jedan od najboljih primera je Veliki Vojvoda Konstantin, unuk cara Nikolaja I Pavloviča i ujak Nikolaja II, o čijoj se homoseksualnosti saznalo tek 1994 godine, skoro 80 godina posle njegove smrti, a kada su objavljeni njegovi dnevnici. Konstantin se kroz ovo štivo detaljno priseća nemira koji je osećao kada je pokušavao da obuzda svoje potrebe, a naročito prilikom poseta javnim kupatilima, koja su u to vreme predstavljala centar muške prostitucije.\nSeksualni rad je još jedan aspekt koji je rado proučavan, a najpre zbog postojanja velikog broja arhivskih dokumenata, te medijskih članaka iz tog vremena, kao i svedočenja savremenika. Ženska prostitucija je u to vreme u Rusiji bila legalizovana do određenog stepena, te regulisana, dok se muška paralelno razvijala, ali se zadržala u podzemnim tokovima. Nekoliko novinara je pisalo u atmosferi u javnim kupatilima, neki sa dozom neprijateljstva, drugi pak sa radoznalošću i željom za istraživanjem.\nGeografija LGBTIQ zajednice u Sankt Peterburgu je takođe prilično dobro dokumentovana, te svedoče o tome da je trg Nevsky bio popularno mesto za kruzing. Značajni podaci dolazili su i od anonimnih prijava koje su stizale policiji, od kojih su neke, mnogo detaljnije nego što bi to učinio bilo koji istoričar, opisivale svakodnevni život gej muškaraca, te načine na koje su se zabavljali. Jedna od takvih prijava opisuje kućne zabave koje je lokalni bogataš priređivao za svoje gej prijatelje, na kojima su se dešavale preteče drag nastupa, igranke do četiri ujutru, te obilne večere posle kojih bi obično dolazilo do orgija.\nPostoje i svedočenja o ranim drag pokušajima, a izvan privatnih prostora, te je nekoliko novinara tog vremena pisalo o tome da se muški seksualni radnici, te njihovi klijenti, oblače u žensku odeću, šminkaju, te ponašaju „feminizirano“ u javnosti.\nO lezbejskim zajednicama ima malo svedočanstava, budući da se o gej ženama nije raspravljalo. Na žensku homoseksualnost nije gledano kao na nešto što je uopšte moguće, pa samim tim nije bila ilegalna, te nema policijskih arhiva na ovu temu, već samo nekoliko medicinskih nalaza koji govore o lečenju „lezbijanizma“. Na kraju, lezbejke su u to vreme doživljavane kao nešto egzotično, te nisu shvatane ozbiljno, budući da nisu viđene kao pretnja patrijarhalnom poretku.\nKako se početkom XX veka pojavio sve veći broj liberalnih pokreta, sve se više govorilo o dekriminalizaciji homoseksualnosti, naročito u pravnim krugovima. Jedna od glavnih figura ovog pokreta bio je Vladimir Nabokov – otac pisca Vladimira Nabokova, poznati advokat i osnivač Demokratske partije. On je ujedno i prvi ruski političar koji se javno zalagao za gej prava, te se bavio zakonskim položajem članova LGBTIQ zajednice u carskoj Rusiji, i borio za dekriminalizaciju. Posle revolucije 1905. godine, zakoni koji su sankcionisali homoseksualnost postali su jači nego ikada, a dolazili su od većinski homofobičnih političara.\nHomoseksualnost je legalizovana 1917. godine, kada su odbačeni svi carski zakoni, a neki boljševici, poput ruske komunističke revolucionarke Alexandre Kollontai, koja se boljševicima priključila 1915, radili su u Svetskoj ligi za seksualnu reformu, promovisali toleranciju, te reformu zakona za zabranu homoseksualnosti. Ovaj napredak je prekinut 1933. kada je Staljin stupio na scenu, pa je muška seksualnost ponovo kriminalizovana, te su se gej muškarci često proglašavali špijunima, kontrarevolucionarima i klasnim neprijateljima. Period represije potrajao je dugih 60 godine, te su se prvi LGBTIQ aktivisti pojavili tek posle post-sovjetskog ustava iz 1991. godine, nesvesni toga da će njihova borba potrajati mnogo duže nego što su verovali.\nIzvor: Calvert Jornal\nPreveo Milan Živanović\n"Dugine obitelji" u Beogradu\nMonaška literatura kao jedini dokaz ljubavi\nPles protiv nasilja\nZbog raznih trenutaka koje doživljavamo\nIzgubljeni heroji istopolnog braka\nKnjige - Preporuka O raspuštenosti bogova


Potvrđena optužnica za organizovani kriminal u gračaničkoj Fortuni | RTV TK | Najbliži Vama!\nPotvrđena optužnica za organizovani kriminal u gračaničkoj Fortuni\nKantonalni sud Tuzla potvrdio je optužnicu Kantonalnog tužilaštva Tuzlanskog kantona protiv šest (6) odgovornih osoba u fabrici obuće Fortuna Gračanica. Optužnicom se Safet Pjanić (60), generalni direktor Fortune i jedan od osnivača firme Fortex tereti da je organizirao i rukovodio grupom koja se bavila organiziranim kriminalom u oblasti privrednog kriminala i korupcije.\nU deset tačaka optužnice se navodi da su članovi ove grupe, u periodu dužem od 8 godina, od 2009. do 2017. godine, zajedničkim i planskim djelovanjem osnivali paralelna i vezana privredna društva kako bi koristili sve potencijale i poslovne veze dioničkog društva Fortuna. Oni su činjenjem većeg broja krivičnih djela pribavili imovinsku korist za sebe ili osnovane firme, a pri čemu je pričinjena imovinska šteta za gračaničku Fortunu u iznosu od oko 4,5 miliona KM, te stvorene obaveze radi neplaćenih direktnih poreza i doprinosa za radnike Fortune u iznosu od oko 5,5 miliona KM.\nUz Safeta Pjanića, kao vođe grupe za organizirani kriminal, optuženi su i Husein Nurikić (62)- finansijski direktor i član uprave Fortune, Ibrahim Muharemović (64)- direktor firme Fortob i član uprave Fortune, Bakir Pjanić (33)- direktor firme Fortunatto, Redžo Delimehić (57)-direktor firme Fortex i Alija Nurikić (rođena 1960. godine)-knjigovođa Fortune.\nU šestoj i jedanaestoj tački optužnice se i stečajnom upravniku u Fortuni Muhamedu Hadžiću na teret stavlja da je počinio krivična djela zloupotreba položaja i ovlaštenja i kritvotvorenje službene isprave, ali ne kao član pomenute grupe.\nSafetu Pjaniću, Huseinu Nurikiću, Ibrahimu Muharemoviću, Bakiru Pjaniću, Redži Delimehiću i Aliji Nurikić se na teret stavlja da su počinili krivično djelo organizirani kriminal u vezi sa krivičnim djelima zloupotreba položaja i ovlašćenja, nesavjestan rad u službi, zloupotreba ovlasti u privrednom poslovanju, krivotvorenje službene isprave i pranje novca.\nDakle, grupa je po Pjanićevom planu osnivala paralelne i vezane firme, prvo Fortex ( firma osnovana 2004. godine, a posebno proizvodno i finansijski aktivna od 2009. godine), a zatim Fortob i Fortunatto, koje su iskorištavale privredni potencijal i sve poslovne veze Fortune. Ove firme su preuzimale poslovne aktivnosti Fortune sa svim ranijim inostranim kupcima, pri čemu je Fortuna ovim firmama iznajmljivala poslovne i proizvodne potencijale po nerealnim i neopravdano niskim naknadama uz djelimično plaćanje samo osnovnih troškova korištenja opreme i prostora, dok su zajedničke komunalne usluge, troškove električne energije i ishrane radnika prebacivali na Fortunu i iznajmljivali mašine Fortune drugim firmama, pri čemu je Fortex u takvom poslovnom odnosu kontinuirano ostvarivao ekstra profit a Fortuna knjižila negativne poslovne rezultate. Takav modus poslovanja se nastavlja i sa osnivanjem firme Fortob u januaru 2014. godine, a početkom 2015. godine se osnivanjem firme Fortunatto i preostali dio poslova sa inostranim kupcima prebacuje i na ovu firmu, uz korištenje ljudskih, materijalnih i drugih kapaciteta Fortune, uslijed čega su za Fortunu stvorene obaveze koje su dovele do pokretanja stečajnog postupka u novembru 2016. godine.\nU devetoj tački optužnice Safet Pjanić, kao direktor i Husein Nurikić, kao izvršni direktor za finansije i računovodstvo u Fortuni, se terete i da su u periodu od početka 2009. do kraja 2016. godine, postupajući suprotno odredbama Zakona o doprinosima i Zakona o porezu na dohodak FBiH i druge zakonske regulative, s ciljem pribavljanja protivpravne imovinske koristi za Fortunu, uskraćivali plaćanje poreza i drugih fiskalnih obaveza, i to tako što su odobravali obračune i mjesečne isplate plata radnicima u vidu toplog obroka, iako im je bio obezbijeđen u restoranu firme. Tako su izbjegavali plaćati pripadajuće poreze i doprinose na plate za sistem finansiranja obaveznog penzijsko-invalidskog, zdravstvenog osiguranja i osiguranja od nezaposlenosti u FBiH, kao i poreze vezane za budžete Tuzlanskog kantona i općina Gračanica i Lukavac. Ukupan iznos poreskih i fiskalnih obaveza stvoren Fortuni na ovaj način je oko 5,5 miliona KM.\nU desetoj tački optužnice se svim članovima grupe na teret stavlja da su počinili krivično djelo pranje novca, na način da su novac, u cilju njegove legalizacije, iako su bili svjesni da potiče od izvršenih krivičnih djela, polagali na različite transakcijske ili štedne račune, ulagali u kupovinu, izgradnju ili renoviranje stambenih i drugih objekata, kupovali pokretne stvari ili trošili na drugi način. Istragom je utvrđeno da se radi o iznosu od oko 628.000 KM.\nUz optužnicu je Kantonalnom sudu Tuzla dostavljeno više od 4.500 materijalnih dokaza koji potkrepljuju navode optužnice i koji će se izvoditi na glavnom pretresu. Tokom istrage Tužilaštvu su dostavljena i dva nalaza i mišljenja vještaka ekonomske i finansijske struke, te je saslušan veći broj svjedoka.\nU optužnici je nadležnom sudu, u skladu sa Zakonom o oduzimanju nelegalno stečene imovine krivičnim djelom FBiH, predloženo da se od Safeta Pjanića, Bakira Pjanića i IBrahima Muharemovića oduzme imovinska korist pribavljena krivičnim djelima u ukupnom iznosu od oko 1 milion KM.\nTakođer, Kantonalni sud Tuzla je prihvatio prijedlog Tužilaštva i optuženim Safetu Pjaniću, Huseinu Nurikiću, Redži Delimehiću i Aliji Nurkić produžio mjeru pritvora.\nKantonalni sud Tuzla je produžio i različite mjere zabrane za Bakira Pjanića (33), direktora firme Fortunatto i Ibrahima Muharemovića (64), direktora firme Fortob i člana uprave Fortune. Mjere zabrane za ove osobe su tokom istrage, a i po potvrđivanju optužnice, predložene jer se radi o direktorima firmi Fortob i Fortunatto, koje trenutno zapošljavaju oko 650 radnika i koje su u stalnom prozivodnom procesu. Na taj način se u Tužilaštvu smatra da se štite prava radnika i nesmetan proizvodni proces u ovim firmama, kako radnici ne bi bili oštećeni u bilo kojem pogledu i kako ne bi došlo do zastoja u proizvodnji, distribuciji proizvoda i drugim poslovnim procesima. Dvojici optuženih je izdato upozorenje da će im se u slučaju kršenja mjera zabrane izreći mjera pritvora.\nIstragu u ovom predmetu je Tužilaštvo vodilo sa istražiteljima MUP-a TK, a uključene su bile i Finansijska policija i Porezna uprava FBiH, dok je stručnu podršku u pojedinim segmentima istrage pružila i Federalna uprava policije.\nPrevious articlePremijer Gutić potpisao donorsku karticu\nNext articleIzetbegović: U 2018. neće biti bitnih poskupljenja roba široke potrošnje (VIDEO)


Robert Sepi: Država da finansira manjinske medije - Minority News\n„Odlukom da se manjinski mediji finansiraju isključivo putem konkursa, a ne direktno od države, Ministarstvo kulture i informisanja pokazalo je veliko nerazumevanje problema,“ rekao je na današnjem predstavljanju Posebnog izveštaja Zaštitnika građana o informisanju na jezicima nacionalnih manjina nakon privatizacije medija zamenik Zaštitnika Robert Sepi.\nOn je dodao da su ovim izveštajem, a na osnovu prikupljenih podataka „pokušali da skrenu pažnju nadležnim organima na nepravilnosti i probleme u praksi nakon privatizacije i ponudi predloge za unapređenje stanja, kako bi se informisanje nacionalnih manjina poboljšalo“.\n“I sami konkursi lokalnih samouprava dodatan problem za funkcionisanje medija. Na njima ne postoje jasna merila po kojima se sredstva dodeljuju, nema roka do kada se raspisuju konkursi za neku godinu, pa su neki raspisani u oktobru, što onda ne ostavlja prostor da ozbiljni mediji planiraju ta sredstva. Lokalne samouprave su bile žrtve zakona, jer do svih nepravilnosti dolazi zbog nepostojanja prakse, a sa druge strane nisu dobili preporuku kako da postupaju,“ rekao je Sepi.\nZaštitnik građana Saša Janković naglasio je da je „ važno i informisanje većine o onome što manjina radi, stvara i oseća jer sve to doprinosi boljem međusobnom razumevanju“.\n„RTV emituje program na 13 jezika nacionalnih manjina, ali on ima potpuno drugačiju filozofiju u odnosu na lokalne medije. Ne može se reći evo vam RTV, ne treba vam lokalni mediji.“ Rekla je profesor dr Dubravka Valić Nedeljković.\nNačelnica odeljenja za prava nacionalnih manjina u stručnoj službi Zaštitnika građana Violeta Ćorić, koja je radila na samom Izveštaju rekla je da on „nije sveobuhvatan jer je rađen u septembru, kada još nije okončana privatizacija, nisu raspisani svi konkursi u lokalnim samoupravama, nisu doneta rešenja o raspodeli sredstava tamo gde je bilo konkursa“.\nOznake:\tmediji na manjinskim jezicima


Angela Merkel | Српски покрет Двери\nSa ovom vlašću Srbija nema nikakvu budućnost, jer su Vučić i njegova kamarila spremni da brutalno pogaze i poarče sve što nije njihovo zarad sopstvenog bogaćenja i opstanka na vlasti. Juče. 27.februara 2018. u 22 časa i 55 minuta objavljena je vest agencije BETA o poseti Vučića Nemačkoj, u kojoj doslovce stoje tri skandalozne poruke […]


srbijasport.net - Vesti - Odbojka - Šampioni Srbije, odbojkaši Vojvodine iz Novog Sada obavljaju pripreme na Palama\nSreda, 29.09.2021 00:45\nBojvodina, Novi Sad\nPosle "Orlova" aktuelnih prvaka Evrope, koji su nedavno na Palama obavili prvi dio priprema za 32 Evropsko prvenstvo 2021, koje će se održati od 1. do 19. septembra u Krakovu, Gdanjsku i Katovicama (Poljska), Ostravi (Češka), Talinu (Estonija) i Tampereu (Finska) paljanska dvorana "Peki" ugostila je i odbojkaše Vojvodine iz Novog Sada.\nDobra infrastruktura, sjajni uslovi za rad u paljanskoj ljepotici dvorani "Peki", tradicionalno gostoprimstvo, toplina, srdačnost, prvorazredni smještaj u hotelu "Džet Set", blizina olimpijske Jahorine bili su aduti Paljana te je aktuelni prvak Srbije, pet šampionskih trofeja u nizu i 18. titula prvaka države juče u gradu ispod Romanije, započeli su dvonedeljne pripreme za sezonu 2021/22.\nPred ekipom iz Novog Sada su novi izazovi, borba za domaće trofeje te nastupi u Liga šampiona gdje je obezbijeđeno direktno učešće u grupnoj fazi, a trener Slobodan Boškan, veliko ime srpske odbojke na pripremama ima sledeće odbojkaše: Radoslav Brborić, Luka Čubrilo, Lazar Bajandić, Nikola Vujović, Milan Zečević, Stefan Negić, Andrej Rudić, Rafael Migel, Andrija Vilimanović, Radoslav Parapunov, David Mehić, Aleksandar Bošnjak, Branko Kopitić, Uroš Mišković i Igor Lagundžin, a nedostaje samo reprezentativac Stevan Simić, koji je trenutno na pripremama za Evropsko prvenstvo.


"Ne damo Jadar": Nemamo veze s dolaskom Vučića i nećemo se sastati s njim\n„Ne damo Jadar“: Nemamo veze s dolaskom Vučića i nećemo se sastati s njim\nVesti Autor:N1 Beograd, Žaklina Tatalović03. dec. 202123:25 > 23:3942 komentara\nU Udruženju građana "Ne damo Jadar" za N1 su rekli da nemaju nikakve veze sa najavom dolaska predsednika Srbije Aleksandra Vučića u Gornje Nedeljice.\n„Predsednik se jutros najavio lično pozivom Zlatku Кokanoviću i rekao da će doći u naredna tri dana. Takođe, rekao je da želi da vidi samo predstavnike Udruženja i meštane okolnih sela koji se bore protiv rudnika (litijuma kompanije Rio Tinto). Rekao je da sve što budemo želeli biće ispunjeno u dogovoru sa kancelarijom predsednika Republike“, naveli su iz Udruženja „Ne damo Jadar“.\nDok budu trajale blokade puteva, Vučić u Gornjim Nedeljicama\n04. dec. 2021 114\nKako protesti teraju Vučića da menja stavove o Rio Tintu\n03. dec. 2021 56\n03. dec. 2021 38\nKako se Srbija priprema za novu blokadu – poruke mira, pozivi i pretnje\n03. dec. 2021 86\nDodali su i da su danas oko 16 časova, predstravnici lokalne vlasti obilazili sela i vršili pripreme za dolazak predsednika i, kako su naveli, „susret sa podobnim ljudima koji će hvaliti projekat Jadar“.\n„Za njegov dolazak smo saznali iz medija, a tek posle toga smo obavešteni od njegovih saradnika u 21.30. Očigledno je da manipulacija i pritisak na nas konstantno traju. Mi se sutra nećemo sastati sa predsednikom, a ne znamo ko hoće“, naveli su.\n„Sve što se od večeras bude dešavalo oko najavljene posete, nema veze sa Udeuženjem ‘Ne damo Jadar’. Sutra narod blokira Srbiju zbog spornih zakona kojima smo mi najviše ugroženi! Nećemo izdati! Hvala Srbijo“, poručili su iz Udruženja „Ne damo Jadar“.\nPodsetimo, iz Kabineta predsednika Republike večeras je najavljeno da će Vučić sutra posetiti Gornje Nedeljice, gde će od 15.00 časova razgovarati sa svim zainteresovanim građanima sa područja 12 sela Jadarskog kraja u kojima postoji najviši stepen zabrinutosti zbog istraživanja koja vrši kompanija Rio Tinto.\nPodsetimo, samo sat vremena ranije širom Srbije zakazane su blokade saobraćajnica u znak protesta protiv donošenja zakona o referendumu i eksproprijaciji.\nEkološka udruženja strahuju da bi ti zakoni vlastima omogućili da na lak način sprovedu opasne i štetne projekte u koje ubrajaju i rudnik litijuma kompanije Rio Tinto.\nAleksandar VučićGornje NedeljiceNe damo Jadarrio tinto


Republika / Nađena mrtva ispred svoje kuće u Odžacima: Brzom akcijom policije uhapšen diler koji je prodao drogu maloletnici\nNađena mrtva ispred svoje kuće u Odžacima: Brzom akcijom policije uhapšen diler koji je prodao drogu maloletnici\nsubota, 21. 12. 2019.| 18:07\nPolicijska uprava u Somboru saopštila je da je uhapšen S. R. (26) zbog postojanja osnovane sumnje da je počinio krivično delo omogućavanja uživanja opojnih droga i neovlašćene proizvodnje i stavljanje u promet opojnih droga.\nSumnja se da je on omogućio korišćenje droge 17-godišnjoj devojci, koja je jutros pronađena bez znakova života ispred svoje kuće u Odžacima.\nNjemu je određeno zadržavanje do 48 sati i on će uz krivičnu prijavu biti priveden u Više javno tužilaštvo u Somboru.\nUžas u Odžacima! Tinejdžerka (17) nađena bez svesti ispred svoje kuće, umrla pola sata kasnije u bolnici!\nSrbija Droga Maloletnica Tinejdžerka Sombor Predoziranje Odžaci Hapšenje Diler droge\nPali dileri u Somboru: Policija pretresla stan, a tamo ima šta i da vidi!\nVeliki podvig Somborske policije: Uhapšen diler, pronađena ogroma količina droge


Olga | Letovanje | Polihrono | Grčka | Olimpturs\nLokacija: nalazi se u centru, na oko 70m od plaže. Opis: Nalazi se u cetralnom delu Polihrona, na 70m udaljenosti od plaže. Vila poseduje u svom sastavu dvokrevetne i trokrevetne studije, koji se svi nalaze na spratu. Svaka smeštajna jedinica sadrži kompletno opremeljenu čajnu kuhinju u okviru sobe, kupatilo (tuš/WC), TV i terasu. Vila poseduje veliko ograđeno dvorište, pa je pogodno za porodice sa malom decom. Takođe ima i parking. Vila je opremljena peškirima (menjanje na svakih 5 dana). Sve smeštajne jedinice poseduju klima uređaj (čije korišćenje se naplaćuje 5€ dnevno). Wi-Fi je besplatan.\nGPS KOORDINATE: 40°01’02.82″N 23°31’35.25″E


Vesti online / Vesti / Srbija / RIA Novosti: Srbija je kapitulirala, a Rusija može samo da kaže 'šta je tu je'\nRIA Novosti: Srbija je kapitulirala, a Rusija može samo da kaže 'šta je tu je'\nBeograd i Priština su se dogovorili o principima normalizacije odnosa, otvorivši time put ka EU, ali su u isto vreme povećali stepen unutrašnje političke napetosti, ocenjuje ruska agencija RIA Novosti.\nDačić u ime Srbije parafirao dogovor sa Prištinom\nBez obzira na mnogobrojne optimističke izjave povodom sporazuma, on se ne može smatrati dokumentom koji u potpunosti reguliše odnose, jer zahvata samo ograničenu sferu, ne predlazući, na primer rešenje za mnogobrojne srpske enklave na Kosovu i Metohiji, ocenjuje agencija.\nRIA dodaje da, pored toga, i u Srbiji i na Kosmetu ima nezadovoljnih koji prete da spreče primenu sporazuma. Srbija je kapitulirala, a ruska diplomatija može samo da kaže "šta je, tu je" i da prizna nezavisnost Kosova, ocenjuje agencija Regnum.\n"Sporazum između Kosova i Beograda još jedan je neuspeh ruske diplomatije", ocenjuje se u komentaru.\nRegnum ocenjuje da su se poslednjih godinu dana, posle izbora Tomislava Nikolića, ruske diplomate "pravile da imaju poseban odnos prema srpskom rukovodstvu", koje se u svojoj spoljnoj politici orijentiše i na Rusiju.\n"Sada ruska diplomatija može da raširi ruke, kaže nešto pristojno o suverenoj volji Beograda, i da kao i Rumunija, potrči da prizna suverenost Kosova", ocenjuje se u komentaru.\nSubota 20.04.2013. 14:10\nAko se postigne dogovor Rusiji ostaje da prizna Kosovo kao drzavu i prime je u UN. Verovatno ce i carinske povlastice prema Srbiji povuci jer nema svrhe jer Srbija zeli da cuci pred vratima EU\nSubota 20.04.2013. 13:58\nAko smo iskreni bar ne mozemo da kazemo da smo iznenađeni tom "kapitulacijom" , to da Kosovo nece dobit stolice u UN bar zasad jes slaba utjeha . Mada Rusima licno odgovora da bi Kosovo bilo samostalno jer onda bi imali i oni presedans za priznavanje Jugo Osetije i Abhazije sto je njima puno bitnije . Zalost sta drugo rec\nSubota 20.04.2013. 15:45\nPored vanjski neprijatelja oni nam i ne trebaju imamo domace neprijatelje pojavili se tri vuka brankovica i povukli se sa boja nego je vama ljudi jasno zasto jure prema evropskoj uniji da bi uvalili svoju guzicu u onaj evropski parlament i tamo ce lepo primati platu mesecnu!


Vi ste ovdje:Home»Extra»Vaga: Sedmični horoskop za period od 09.04.2018. do 15.04.2018.\nPosao. Svoje poslovne obaveze gurate “na mišiće” , nema one vaše uobičajene lakoće i volje, bukvalno radite zato što morate. Najradije biste se u potpunosti povukli, jer teško izlazite nakraj sa zahtjevnim saradnicima i nervoznim ljudima oko sebe, ali to je sada nemoguće.\nPokušajte da gledate na situaciju na neki malo veseliji način, ne dozvolite da vas problemi poklope. Istina je da sve ide suviše teško i sporo, ali ipak – ide. Iako uz napetost i težinu, saradnje i partnerstva sada funkcionišu.\nLjubav. U emotivnim vezama i brakovima tokom ove sedmice – šareno. Postoji par stavki u kojima se vi i partner slažete (a one se uglavnom vezuju za spavaću sobu), dok ste u svemu ostalom svako na svoju stranu. To ni ne bi bio toliki problem da ne pokušavate da ubijedite jedno drugo da ste u pravu i da druga strana mora da “igra kako vi svirate”. U prevodu – mira ni od korova.\nSlobodne Vage su okružene udvaračima, ali su posebno zainteresovane za nekog preko poslovnog segmenta. U ovoj se sedmici može otpočeti odnos sa ovom osobom, ali će iz nekog razloga veza biti skrivena od očiju javnosti. Takođe i dalje ste u postupku rješavanja neke prošlosti, od koje nikako ne uspijevate da se u potpunosti oslobodite.\nZdravlje. Moguće su alergijske reakcije. Stariji pripadnici ovog znaka – problemi sa venskom cirkulacijom i infekcijama.


NIKE KM Y NK DRY TRK SUIT K | Sport Vision – Prodavnica Sportske opreme | Sport Vision\nNike KM Y NK DRY TRK SUIT K dječija trenerka za fudbal namjenjena je starijim dječacima i uključuje gornji dio sa rajsferšlusom i uspravnom kragnom i donji dio sa podesivim elastičnim pojasom. Detaljnije\nNike KM Y NK DRY TRK SUIT K dječija trenerka za fudbal namjenjena je starijim dječacima i uključuje gornji dio sa rajsferšlusom i uspravnom kragnom i donji dio sa podesivim elastičnim pojasom.\nNjen dizajn je inspirisan pariskim fudbalerom Kajlijenom Mbapeom i nosi energiju njegove fantastične igre.\nNapravljena od tkanine po Dri-FIT tehnologiji, koja lako i brzo odvodi znoj sa kože i kontroliše vlagu, kako bi neometano mogli da uživate u igri.\nAtraktivan dizajn čini vas primjećenim na terenu i van njega.\nGornji dio sa rajsferšlusom, uspravnom kragnom i džepovima\nDonji dio sa bočnim džepovima i podesivim pojasom\nRajsferšlus na donjem dijelu nogavica za veću udobnost


Service Plus u saradnji sa Szintézis Informatika ZRt predstavio IBM Self Checkout sistem\nService Plus u saradnji sa Szintézis Informatika ZRt predstavio IBM Self Checkout sistem – Personal magazin\nIBM Self checkout bio je ključ saradnje Service Plus-a i Szintézis-a, koji je bio izložen na Međunarodnom sajmu pića i prehrambenih artikala pod nazivom „Foodapest“. Priprema sistema i instalacija IBM-ovog…\nIBM Self checkout bio je ključ saradnje Service Plus-a i Szintézis-a, koji je bio izložen na Međunarodnom sajmu pića i prehrambenih artikala pod nazivom „Foodapest“. Priprema sistema i instalacija IBM-ovog Self checkout-a koji je izložen na sajmu biće iskorišćen kao pilot projekat za CBA International.\nInternacionalna alijansa CBA je 1992. godine osnovana u Budimpešti, a deo CBA International predstavlja i “CBA Trgovina” – nacionalni lanac udružene trgovine Srbije. Osnovana je, prvobitno, maja 2004. godine, a u svom sastavu trenutno ima 22 regionalna distributivna centra, preko 330 maloprodajnih objekata u sopstvenom vlasništvu i preko 450 franšizno pridruženih prodavnica.\nService Plus u saradnji sa Szintézis Informatika ZRt predstavio IBM Self Checkout sistem was last modified: July 26th, 2011 by Redakcija\nIBMIBM Self Checkout sistemPOSself checkoutService PlusSzintézis Informatika ZRt\nDatalogic (PSC) PowerScan 7000BT


Kosovo u Sofijskoj deklaraciji sa fusnotom - RTS\nU jednoj od tačaka Aneksa (Podrška pomirenju i dobrosusedskim odnosima na Zapadnom Balkanu) stoji: "podržati borbu protiv nekažnjivosti kroz podršku Mehanizmu za međunarodne krivične sudove i Specijalnom sudu za ratne zločine na Kosovu*, kroz EULEX". Inače, objašnjenje za fusnotu glasi: "Ovaj naziv ne utiče na stav o statusu i u skladu je sa Rezolucijom 1244/1999 SB UN i mišljenjem Međunarodnog suda pravde o kosovskoj deklaraciji o...\nMeđunarodni sud pravde Međunarodni sud Rezolucija 1244 Specijalni sud Evropska Unija Balkan Kosovo SB UN UN\nHoće li susret (bivših) saveznika u Parizu doprinetu razrešenju kosovskog čvora?\nVulin i šefica diplomatije Gane razgovarali o unapređenju saradnje\nSrpska lista: Srbi ujedinjeni u podršci Vučiću\nDačić i Bočvej: Doneta odluka da se revitalizuju odnosi Srbije i Gane


“Omladinski bunt” u BiH za sada nemoguć | Politika | DW | 01.09.2011\n“Omladinski bunt” u BiH za sada nemoguć\nU BiH ima gotovo 60 odsto nezaposlenih mladih ljudi, četiri puta više nego u EU. Pa ipak mladi tu situaciju prihvataju i ne čine ništa da to promene. Protesti mladih ljudi u BiH, barem za sada, nisu na pomolu.\nMladi u BiH se ne bore za svoja prava\nOsim povremenih istupa aktivista pojedinih udruženja koja okupljaju mlade u BiH, gotovo da i nema nekog jačeg glasa koji bi upozorio vladajuće strukture u zemlji da je situacija katastrofalna i da nema perspektive za mlade ljude.\nPsiholog iz Banjaluke Srđan Puhalo razloge u letargiji ove populacije vidi u tome što mladi ljudi ne veruju da mogu bilo šta da promene. “Oni ne uče da se bore i da kroz tu borbu mogu da ostvare svoje ciljeve. Ja vjerujem da dosta njih ne vjeruje da imaju bilo kakvu snagu da urade nešto za sebe. Takođe, ne postoji lider, ne postoji neko ko bi možda poveo te mlade ljude”, ističe Puhalo.\nMladi ne vide rešenje\nNekoliko je udruženja u BiH koja okupljaju mlade ljude i prema rečima njihovih aktivista u BiH još ne postoji ta kritična masa koja bi trebalo da probudi mlade da se bore za svoja prava, bilo kroz institucije sistema ili na neki drugi način. Đulija Aćimović, predsednica Udruženja “Oštra nula” koje okuplja mlade iz RS, kaže da su mladi letargični ne zato što im je dobro već zato što ne vide rešenje. Ipak kaže da udruženje trenutno radi na stvaranju manjih aktivističkih grupa u gradovima širom RS kako bi pokrenuli stvar sa mrtve tačke: “Da upravo pokrenemo taj omladinski aktivizam zbog te priče – je l` nam dobro, zašto nam je ovako, zašto ćutimo, zašto smo letargični i pasivni. Očigledno da postoje ljudi za to, samo ne znaju kako i na koji način da se sastanu i pokrenu neku inicijativu.”\nMlade u BiH je zahvatila letargija\nInteresantno je da na nivou države ne postoji udruženje koje bi okupilo mlade iz cele BiH već aktivisti uglavnom deluju po entitetima što znatno otežava bilo kakvo ozbiljnije organizovanje i reagovanje u državi. Iz Udruženja građana “Zašto ne” kažu da je situacija kritična kada je reč o položaju mladih ljudi. Darko Brkan, predsednik udruženja kaže da je za ozbiljnu akciju mladih potreban jak okidač: “Ja mislim da je to moguće, s tim da je onda potreban jak katalizator ili jaka situacija da se desi koja bi bila okidač. Da se to desi na teritoriji BiH to je jako teško jer mladi ljudi ne dijele istu viziju toga šta je njihova budućnost i šta ona treba da bude.”\nKoja će kap preliti čašu?\nOmladina u BiH sigurno ne može biti zadovoljna svojim položajem, ali je pitanje zbog čega gotovo ništa ne preduzimaju kako bi se njihov položaj popravio. Predsednik Omladinskog saveta RS Bojan Grebenar kaže da je vreme da se mladi aktivno uključe u stvaranje bolje budućnosti: “Mladi ljudi moraju da se pokrenu, da budu nosioci inicijativa i da identifikuju problem ali isto tako i da ponude rješenja tih problema.”\nŠpanci protestuju - 35 odsto mladih između 16 i 29 godina je nezaposleno\nS obzirom da u mnogo opasnijim sistemima mladi ljudi izlaze na ulicu tražeći svoja prava, Puhalo ističe da to neće zaobići ni BiH. Samo je pitanje kada. “Da li će to biti sutra ili za pet godina…? Teško je odrediti kap koja će preliti čašu”, kaže psiholog Srđan Puhalo.\nPrema podacima Komisije za koordinaciju pitanja mladih u BiH, 58 odsto mladih je nezaposleno, 93 odsto nema rešeno stambeno pitanje, njih 55 odsto je nezainteresovano za pokretanje biznisa, a preko 30 odsto je obeshrabreno. Na osnovu ovih podataka za očekivati bi bio neki vid “omladinskog bunta” ali to se uskoro, bar prema sadašnjim stavovima omladinaca, neće dogoditi.\nKljučne reči bih, bunt\nTrajni link https://p.dw.com/p/12RQq\n„Ljudi ne žele da budu heroji“ 05.08.2018


Međunarodno takmičenje za mlade Shoot by Youth | Obrazovanje\n28. jul 2021. 18:05:04\nMladima uzrasta od 15 do 25 nudi se mogućnost učestvovanja u međunarodnom takmičenju za mlade Shoot by Youth čiji je cilj podsticanje kreativnosti i aktivnog učešća mladih u lokalnoj zajednici. Pravo učestvovanja u takmičenju imaju timovi od 3 do 5 mladih osoba iz Bugarske, Hrvatske, Nemačke, Rumunije i Srbije. Učesnici takmičenja treba da identifikuju jedan aktuelan problem u njihovom gradu ili regionu, osmisle kreativno rešenje problema i sve to predstave u kratkom videu u trajanju od 3-5 minuta. Ovi mikrorojekti se mogu baviti bilo kojom od navedenih tema: kultura, društvo, životna sredina i mladi. Kratke videe je potrebno postaviti na neku onlajn platformu za video sadržaje, poput YouTube, Vimeo i slično. Video zapis mora odgovarati tehničkim zahtevima takmičenja. Bliže informacije o uslovima učešća i instrukcije za kreiranje videa dostupne su na zvaničnoj internet stranici takmičenja Shoot by Youth.\nZa pobednike su predviđene vredne nagrade: 500 evra u dinarskoj protivvrednosti za realizaciju projekta, kao i novčana nagrada za članove time u iznosu od 500 evra tima i mogućnost učešća na drugim događajima za mlade u zemljama dunavskog regiona. Prijave se podnose elektronski, najkasnije do 15. avgusta ove godine.


Humanitarci, orgije i zloupotreba bede | Politika | DW | 17.02.2018\n- pročitajte još: „UN prikrivaju seksualno zlostavljanje“\nPlavi šlemovi su optuženi za zloupotrebe tokom rata u Bosni\n- pročitajte još: Ukrajinski bataljon u Žepi - lice heroja, naličje pijanog švercera\nČak i kada prostitucija nije kršenje zakona – a u većini zemalja jeste – organizacije poput Oksfama rizikuju da izgube dobar imidž na kojem su dugo radile. U svetu humanitarnih organizacija verodostojnost je važna valuta, jer su nevladine organizacije upućene na donacije. A donatori žele da znaju ko i kako upotrebljava njihov novac.\nOksfam je bio aktivan na Haitiju\nAutor Vera Kern, Astrid Prange\nKljučne reči Oksfam, Balkan, Lekari bez granica, prostitucija, donacije, rat, kriza, politika\nTrajni link https://p.dw.com/p/2sqqx\nOsude iz Sarajeva, „neutralnost“ iz Banjaluke 27.02.2022


U Brčkom potpisan protokol o uzajamnoj pomoći i saradnji pčelara i voćara (VIDEO)\nU Brčkom je potpisan protokol o uzajamnoj pomoći i saradnji pčelara i voćara u organizaciji Voćnog kluba Brčko distrikta.\nPogledajte gostovanje Ramiza Salkića u emisiji Mate Đakovića (VIDEO)\nPotpredsjednik Republike Srpske Ramiz Salkić gostovao je na RTRS-u u emisiji Telering koju vodi Mato Đaković.\nAljazeera: Dario Kordić propovijeda o vjeri, a šuti o zločinu\nGradski poljoprivrednici (VIDEO)\nU traženju načina da prežive od nešto više od tri stotine maraka mjesečno koliko im iznose penzije, neki od penzionera su zasijali bašte, ali ne na selu, već u gradu.\nKorajlić: Formiranje rezervnog sastava policije asocira na predratni period\nNedžad Korajlić, dekan sarajevskog Fakulteta za kriminalistiku, kriminologiju i sigurnosne studije, za 'Zašto?' komentariše namjeru Vlade Republike Spske da formira rezervni sastav policije radi, kako je rekao ministra unutražnjih poslova Dragan Lukač, boljeg suočavanja sa bezbjednosnim izazovima kao što su migrantska kriza, elementrane nepogode i druge situacije.


BIC Yapı ve Kredi Bankası A.Ş., Gölcük, Kocaeli (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Yapı ve Kredi Bankası A.Ş., Gölcük\nBIC Yapı ve Kredi Bankası A.Ş., Gölcük, Kocaeli (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Yapı ve Kredi Bankası A.Ş., Gölcük u gradu Kocaeli (İzmit) je YAPITRISFEX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Yapı ve Kredi Bankası A.Ş., Gölcük u gradu Kocaeli (İzmit). Shodno tome, Kocaeli (İzmit) se nalazi u zemlji Turska. Yapı ve Kredi Bankası A.Ş., Gölcük se može kontaktirati na 2624141033.


Program nagrađivanja namijenjen fizičkim licima\nKako bi sve naše putnike nagradili za lojalnost, u turističkoj agenciji MTS smo kreirali poseban program nagrađivanja klijenata.  Kupovinom avio karata u našoj agenciji, osim najpovoljnije cijene karte, uz uslugu po najvećim  standardima u vazdušnom saobraćaju, od sada Vam pružamo mogućnost da ostvarite pravo i na besplatnu avio kartu unutar Evrope, besplatan transfer od i do aerodroma u Crnoj Gori i regionu, besplatan poslovni ručak u popularnom restoranu Desetka, i mnoge druge nagrade.\nProgram nagrađivanja namijenjen kompanijama\nAko neko razumije potrebe svojih klijenata iz poslovnog svijeta, onda je to agencija MTS.\nU tom cilju kreirali smo poseban program nagrađivanja klijenata.\nKupovinom avio karata u našoj agenciji, osim najpovoljnije cijene karte, uz uslugu po najvećim standardima u vazdušnom saobraćaju, od sada Vam pružamo mogućnost da ostvarite pravo i na besplatnu avio kartu unutar Evrope,  besplatan transfer od i do aerodroma u Crnoj Gori i regionu, besplatan poslovni ručak u popularnom restoranu  Desetka, i mnoge druge nagrade.\nProgram nagrađivanja namijenjen turističkim agencijama\nKako bismo poboljšali saradnju sa našim kolegama, na obostrano zadovoljstvo, kreirali smo poseban program nagrađivanja subagenata. Kupovinom avio karata u našoj agenciji, osim najnižih provizija, uz uslugu po najvećim standardima u vazdušnom saobraćaju, od sada Vam pružamo mogućnost da ostvarite pravo i na besplatnu avio kartu unutar Evrope, besplatan transfer od i do aerodroma u Crnoj Gori i regionu, besplatan ručak u popularnom restoranu Desetka, i mnoge druge nagrade.\nSve zainteresovane kolege koji nisu naši subagenti, a žele to postati, mogu popuniti obrazac za prijavu:\nNaziv turističke agencije\nStupite u kontakt sa nama preko broja telefona +38269120540 ili e-mailom na info@aviokarte.me.


Alexandra (Alexi)'s Page - MamasFallenAngels.com\nBlog Posts From Your Fellow MFA MembersDiscussionsUpcoming Metal Concerts & EventsFan Groups (8)User Photos (15)Photo AlbumsVideos Alexandra (Alexi)'s Apps (1)\nAlexandra (Alexi)'s Likes Alexandra (Alexi)'s Friends\nView All Alexandra (Alexi)'s Fan Groups\nAlexandra (Alexi) has not received any gifts yet\nWe Never Stop, We Never Quit 'cause We Are METALLICA I LOVE MY DARK SIREN!!\npantera, skid row, kreator, sepultura, guns n roses, slayer, antrax....\n!!! SERVANT IN HEAVEN - KING IN HELL !!!\nEnter Sandman - Live in Moscow Dimmu Borgir - Sorgens Kammer II Alexandra (Alexi)'s Photos\nAt 11:26am on May 29, 2009, NevenA †MorbidChild† said… mala, čestitam završetak osnovne škole!!! šta ćeš da upišeš?? samo nemoj gimnaziju!!! mene je uništila!!!hehehe............... inače, drugarsko je katastrofa, preporučujem ti da ne ideš!!! sve fenseri i fejkeri!!! meni je bilo dobro jedino posle što sam se napila ko stoka i došla kući sutra dan oko 10 uveče.... hehehehe..... At 2:42pm on March 12, 2009, NevenA †MorbidChild† said… pa gde si ti mala? At 3:46pm on February 18, 2009, Dark Siren said… fala miloooooooooooooooooooo :)\nfala najmnogu....se nadevam deka ke se vidime na 20ti hahahahahha......ti cekaj me :p\npozz.....mwaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaah At 2:42am on February 17, 2009, Dark Siren said… ljubaviiiiiiiiiiiiiiiiii!!! :)\nja sum ok,ti?ah da na 20ti mora da se vidime....:p hahhahahah At 2:18am on February 7, 2009, NevenA †MorbidChild† said… kako si? At 9:58am on February 4, 2009, NevenA †MorbidChild† said… hej alex. sta radis? kako si? nema te odavno..... At 11:20am on January 13, 2009, Svarog: the Serbian Stormbringer said… Срећна нам ова наша нова година! Желим ти пуно Метала у следећој... At 11:28am on December 24, 2008, ali said… awesome page! love ur pix! lars is pretty amazing!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!! At 7:13pm on December 5, 2008, Brunna said… ye how are u .....\nchemical kisses At 5:25am on November 30, 2008, - Morbid Angel - said… ne se nerviraj No comments yet!


Liga šampiona: Bajern Minhen - Viljareal i Real Madrid - Čelsi\nŽuta podmornica šokirala Nemce, Pirova pobeda Čelsija i nestvaran podvig Reala! /video/\nFudbaleri španskog Viljareala, popularne Žute podmornice, šokirali su Bajern u Minhenu i nerešenim rezultatom 1:1 prošli u polufinale Lige šampiona pošto su u... 12.04.2022, Sputnik Srbija\nKljučni momenat utakmice u Minhenu dogodio se u 88. minutu kada je Samuel Čukvueze postigao gol za izjednačenje i veliko slavlje fudbalera Viljareala, iako je domaća ekipa bila dominantna u prethodnom delu meča. Potpuno spektakularna je bila i utakmica u Madridu, Čelsi je uspeo da nadoknadi zaostatak iz prvog duela (3:1), poveo je sa 3:0, imao je i jedan poništen gol, ali je Rodrigo pogotkom na asistenciju Luke Modrića izborio produžetke.Svega šest minuta u produžetku je bilo neophodno Karimu Benzemi da postigle gol i donese prednost Madriđanima koja je na kraju bila i ključna za plasman u polufinale.Što se utakmice u Minhenu tiče, domaća ekipa je morala da krene svom snagom, s obzirom na to da je iz prvog meča imala zaostatak od jednog gola.To se i dogodilo, Bajern je u prvih pola sata imao čak devet udaraca u gol rivala, dok je Viljarealu dozvolio svega jedan pokušaj.Za to vreme Real je pokušavao da obuzda nalet Čelsija koji je već u 15. minutu postigao prvi gol i smanjio zaostatak iz prvog duela za polovinu.Strelac za gostujući sastav u Madridu bio je Mejson Maunt, a pored toga Čelsi je imao još šest šansi, dok je Real ostao bez udarca u gol za 30 minuta igre, što nije uspeo da učini ni do kraja poluvremena.Mizerni prvi period španskih timova potvrdio je i Viljareal, koji nije naveo golmana Bajerna Manuela Nojera nijednom da reaguje.Start drugog poluvremena doneo je poništavanje zaostatka Čelsija, koji je kod kuće izgubio sa 3:1 – drugi gol za goste u Madridu u 51. minutu postigao je Antonio Ridiger, na asistenciju sjajnog Maunta iz kornera.Minut kasnije zatresla se mreža i u Minhenu – Robert Levandovski je postigao gol za Bajern i anulirao razliku iz prvog duela sa Viljarealom.U 62. minutu Čelsi je stigao i do trećeg gola, Markos Alonso je zatresao mrežu, ali je sudija Šimon Marčinjak proveravao na snimku da li je pre toga došlo do igranja rukom.Više od dva minuta je trajalo većanje i Poljak je procenio da pogodak nije regularan pa je ostalo 2:0, a zamalo da stigne i kazna u 66. minutu kada je Karim Benzema pogodio prečku gola Čelsija.Treći gol je ipak stigao na račun Čelsija, u 75. minutu je Timo Verner realizovao spektakularnu akciju i zatresao mrežu nemoćnog Tiba Kurtoe.Svega pet minuta kasnije obradovali su se i navijači Reala – Luka Modrić je briljantno centrirao i pronašao Rodriga koji je preciznim udarcem poslao loptu u mrežu Čelsija, za novo poravnanje – ukupno 4:4.Dok su u Madridu pljuštali golovi, minhenska publika nije mogla da se pohvali zanimljivom utakmicom, ali je bar na trenutak to učinio Arnaut Danđuma, fudbaler Viljareala koji je u 82. minutu imao veliku šansu.Konačno, momenat velikog slavlja za gostujući tim dogodio se u 88. minutu kada je Samuel Čukvueze uspeo da matira Nojera i donese novu prednost Viljarealu od 2:1 u ukupnom rezultatu, zakucavši loptu pod prečku.Meč u Madridu je otišao u produžetke, a svega šest minuta po početku nastavka Real je stekao prednost, preko Karima Benzeme. Čelsi je u drugom produžetku imao nekoliko velikih prilika, najveću preko Kaija Haverca u 117. minutu, ali londonski sastav nije imao dovoljno snage za novi preokret.\nsport, fudbal, liga šampiona, real madrid, čelsi, bajern minhen\n© AP Photo / Matthias SchraderDetalj sa utakmice Bajern Minhen - Viljareal\nFudbaleri španskog Viljareala, popularne Žute podmornice, šokirali su Bajern u Minhenu i nerešenim rezultatom 1:1 prošli u polufinale Lige šampiona pošto su u prvom duelu slavili sa 1:0. Čelsi je u Madridu za 90 minuta bio bolji od Reala sa 3:1 i anulirao zaostatak, ali je u produžecima Karim Benzema golom za 3:2 odveo Madriđane u polufinale.\nKljučni momenat utakmice u Minhenu dogodio se u 88. minutu kada je Samuel Čukvueze postigao gol za izjednačenje i veliko slavlje fudbalera Viljareala, iako je domaća ekipa bila dominantna u prethodnom delu meča.\nPotpuno spektakularna je bila i utakmica u Madridu, Čelsi je uspeo da nadoknadi zaostatak iz prvog duela (3:1), poveo je sa 3:0, imao je i jedan poništen gol, ali je Rodrigo pogotkom na asistenciju Luke Modrića izborio produžetke.\nSvega šest minuta u produžetku je bilo neophodno Karimu Benzemi da postigle gol i donese prednost Madriđanima koja je na kraju bila i ključna za plasman u polufinale.\nŠto se utakmice u Minhenu tiče, domaća ekipa je morala da krene svom snagom, s obzirom na to da je iz prvog meča imala zaostatak od jednog gola.\nTo se i dogodilo, Bajern je u prvih pola sata imao čak devet udaraca u gol rivala, dok je Viljarealu dozvolio svega jedan pokušaj.\nZa to vreme Real je pokušavao da obuzda nalet Čelsija koji je već u 15. minutu postigao prvi gol i smanjio zaostatak iz prvog duela za polovinu.\nStrelac za gostujući sastav u Madridu bio je Mejson Maunt, a pored toga Čelsi je imao još šest šansi, dok je Real ostao bez udarca u gol za 30 minuta igre, što nije uspeo da učini ni do kraja poluvremena.\nMizerni prvi period španskih timova potvrdio je i Viljareal, koji nije naveo golmana Bajerna Manuela Nojera nijednom da reaguje.\nBayern Munich 0-0 Villarreal HT:\nPassing accuracy: 84%-75%\nTouches in the opp. box: 17-4\nUnai Emery's side are 45 minutes from a massive shock.#UCL pic.twitter.com/exibxbi1It\n— Squawka News (@SquawkaNews) April 12, 2022\nStart drugog poluvremena doneo je poništavanje zaostatka Čelsija, koji je kod kuće izgubio sa 3:1 – drugi gol za goste u Madridu u 51. minutu postigao je Antonio Ridiger, na asistenciju sjajnog Maunta iz kornera.\nMinut kasnije zatresla se mreža i u Minhenu – Robert Levandovski je postigao gol za Bajern i anulirao razliku iz prvog duela sa Viljarealom.\nU 62. minutu Čelsi je stigao i do trećeg gola, Markos Alonso je zatresao mrežu, ali je sudija Šimon Marčinjak proveravao na snimku da li je pre toga došlo do igranja rukom.\nViše od dva minuta je trajalo većanje i Poljak je procenio da pogodak nije regularan pa je ostalo 2:0, a zamalo da stigne i kazna u 66. minutu kada je Karim Benzema pogodio prečku gola Čelsija.\n62': Alonso goal\n64': Alonso's goal is ruled out for a handball\n66': Benzema hits the bar!\nThis game is something else. 🔥 pic.twitter.com/K20Jv9V7xN\nTreći gol je ipak stigao na račun Čelsija, u 75. minutu je Timo Verner realizovao spektakularnu akciju i zatresao mrežu nemoćnog Tiba Kurtoe.\nSvega pet minuta kasnije obradovali su se i navijači Reala – Luka Modrić je briljantno centrirao i pronašao Rodriga koji je preciznim udarcem poslao loptu u mrežu Čelsija, za novo poravnanje – ukupno 4:4.\nDok su u Madridu pljuštali golovi, minhenska publika nije mogla da se pohvali zanimljivom utakmicom, ali je bar na trenutak to učinio Arnaut Danđuma, fudbaler Viljareala koji je u 82. minutu imao veliku šansu.\nKonačno, momenat velikog slavlja za gostujući tim dogodio se u 88. minutu kada je Samuel Čukvueze uspeo da matira Nojera i donese novu prednost Viljarealu od 2:1 u ukupnom rezultatu, zakucavši loptu pod prečku.\nMeč u Madridu je otišao u produžetke, a svega šest minuta po početku nastavka Real je stekao prednost, preko Karima Benzeme.\nČelsi je u drugom produžetku imao nekoliko velikih prilika, najveću preko Kaija Haverca u 117. minutu, ali londonski sastav nije imao dovoljno snage za novi preokret.


Soroš: Podrška Ukrajini učvršćuje EU\nU autorskom tekstu kojeg objavljuje New York Review of Books George Soros analizira stanje u Evropi i daje prijedlog kako bi EU, pomažući Ukrajini, mogla pomoći i sama sebi.\nZbog strukturalnih nedostataka eura, evropski su lideri morali postati majstori u preplivavanju iz jedne krize u drugu. postali su umjetnici u “šutanju” limenke niz cestu, iako bi preciznije bilo reži da je šutaju uz cestu, a da im se ona stalno vraća natrag.\nEvropa se sada suočava s najmanje pet kriza paralelno. Četiri su unutrašnje - euro, Grčka, migracije i britanski referendum, a jedna je vanjska - ruska agresija na Ukrajinu.\nSvih pet različitih kriza koje imaju tendenciju da hrane i jačaju jedna drugu, i koje ovladavaju i vlastima i javnošću. Pa je logično pitanje šta se može učiniti da se spriječi dezintegracija?\nSve ove krize ne mogu biti riješene u isto vrijeme. Zato postoji potreba da se nekima da povlašteni tretman, bez da se ostale zanemare. Ja lično mislim da prioritet treba dati Ukrajini, i to s razlogom. Unutrašnje krize poput Grčke, vala izbjeglica ili britanskih prijetnji razjedinjuju Uniju, dok vanjska prijetnja - ruska agresija na Ukrajinu, može samo biti motiv za ujedinjenje i jačanje EU.\nAko se Ukrajinu nastavi tretirati kao drugorazredni problem, vratiće se na scenu ona stara Ukrajina kojom dominiraju oligarsi koji rade samo u svoju korist. Današnjim Kijevom još uvijek vlada duh Majdana i to treba iskoristiti za otpor ruskoj agresiji i za oživljavanje osjećaja solidarnosti koji je karaktrizirao Evropsku uniju u njenim počecima.\nTvrdio sam da su sankcije protiv Rusije nužne, ali ne i dovoljne. Predsjednik Vladimir Putin je razvio vrlo uspješnu interpretaciju trenutne situacije kojom se bori protiv sankcija. On tvrdi da su svi ekonomski i politički problemi Rusije prouzrokovani neprijateljstvom zapadnih sila, koje žele zanijekati Rusiji njeno zasluženo mjesto u svijetu. Rusija je žrtva agresije, tvrdi Putin koji time podiže patriotizam svojih građana. Sve teškoće koje sankcije proizvode Rusiji, samo učvršćuju njegovu poziciju.\nJedini način da se dokaže da Putin nije u pravu jeste uspostavljanje bolje ravnoteže između sankcija Rusiji i podrške Ukrajini.\nMoja "pobjednička strategija" zagovara efikasnu financijsku pomoć Ukrajini, koja će kombinovati veliku budžetsku i političku zajedno s drugim poticajima za privatni sektor. S radikalnim ekonomskim i političkim reformama koje Ukrajina hoće provesti, ove mjere će zemlju pretvoriti u atraktivno mjesto za ulaganje.\nPrvo na listi osnovnih ekonomskih reformi jeste restrukturiranje Naftogaza, preko kojeg država ima monopol nad plinom. Sadašnje vještački održavane niske cijene ovog energenta moraju biti podignute na tržišnu cijenu, a domaćinstvima subvencionirati plaćanje.\nCentar političkih reformi mora biti na uspostavi poštenih, nezavisnih i kompetentnih - pravosuđa i medija - koji će se boriti protiv korupcije i koji će pomoći stvaranje državnih službi koje služe narodu, umjesto da ga iskorištavaju.\nOve reforme takođe će privući mnoge ljude u Rusiji, koji će onda u svojoj zemlji zahtijevati slične reforme. To je ono čega Putin se boji. To je razlog zašto je pokušao tako teško destabilizirati novu Ukrajinu.\nAko saveznici Ukrajine budu kombinirali sankcije protiv Rusije s djelotvornom pomoći za novu Ukrajinu nikakva propaganda neće moći pokriti činjenicu da su ruski ekonomski i politički problemi uzrokovani Putinovom politikom.\nUkrajina ne može vojno poraziti Rusiju, jer Putin ima veću i moćniju vojsku. Možda je čak spreman i zaprijetiti nuklearnim oružjem. No Evropa i SAD mogu Rusiji ponuditi finansijski otkup. I u tome su jači od Moskve. No do sada nisu pokazali preveliku spremnost.\nPomaganje Ukrajini zapadni saveznici moraju tretirati kao izdatak za odbranu. Promatrano u tom svjetlu, sadašnjih 3,4 milijarde eura koje EU daje MMF-u za pomoć Ukrajini, potpuno je neadekvatna cifra.\nSamo što je posustala zaokupljenost Brusselsa grčkom krizom, sada postoji realna opasnost od skretanja evropske pozornosti s Ukrajine na migracijsku krizu. S obzirom da je po mom mišljenju sudbina nove Ukrajine pitanje svih evropskih pitanja, ovo bi skretanje bila tragična greška. .\nNova je Ukrajina najvrjednija imovina koju Evropa ima i svaki gubitak na tom tlu stvorio bi novu propalu državu s 40 miliona ljudi, novi izvor izbjegličkog vala. Ako, pak, Evropa pomogne Kijevu, pomoći će sama sebi. Čineći “sve što je potrebno” da omogući Ukrajini, ne samo da opstane, nego da i napreduje, EU će ostvariti dvije dobiti: zaštiće se od Putinove Rusije i oživjeti duh saradnje i solidarnosti koji je vladao među ljudima u ranim danima EU. Njemačka kancelarka Angela Merkel taj je duh rasplamsala prema tražiteljima azila u njenoj zemlji. Ako se spasi nova Ukrajina, to će tranformisati i politički krajolik Evrope.


ROVINJ - priuštite si opuštajući odmor u popularnom istarskom biseru uz 2 noćenja\nza dvoje u Apartmanima Marina 3* nedaleko od centra za 740 kn!\nRovinj, Apartmani Marina 3* - opuštajući odmor uz 2 noćenja za dvoje za 740 kn!\n- 2 noćenja za 2 osobe u studio apartmanu u Apartmanima Marina 3*\n- besplatan parking (dostupan u okolici apartmana)\nApartmani Marina 3* su udaljeni samo 5 minuta pješice od predivne šljunčane i stjenovite plaže i otprilike 15 minuta pješice od centra grada\n- dijete 4 - 18 godina: 100 kn/2 noćenja\n- odrasli iznad 18 godina: 70 kn/noćenje\n- kućni ljubimci: 40 kn (na upit)


Prevod sa engleskog na srpski - Škola jezika i prevodilačka agencija ABC\nPrevod sa engleskog na srpski. Zatražite besplatnu procenu prevoda i u veoma kratkom roku dobićete naš odgovor\nNaš tim stručnjaka, odličnih prevodilaca za engleski jezik ima potrebno iskustvo, kvalifikacije i znanje za pružanje kvalitetnih jezičkih usluga u oblasti medicine, ekonomije, prava, IT-a, tehnologije i proizvodnje. Posebno ističemo prevode vezane za bezbednost i zaštitu na radu kao i prevode za automobilsku industriju, gde imamo dugogodišnje iskustvo za eminentnim kompanijama iz ove oblasti. Svaki naš prevod sa engleskog na srpski prolazi kroz dodatnu lekturu i korekturu, čime obezbeđujemo vrhunski kvalitet našeg rada, u vremenskim okvirima koji su Vama potrebni. Sva dokumenta koja dobijemo se tretiraju kao strogo poverljiva, i nikada ih ne prosleđujemo trećim licima van našeg prevodilačkog tima.\nU našem timu se nalaze iskusni i pouzdani anglisti filolozi, koji se bave prevodilačkim radom i za svaku oblast imamo zaduženog prevodioca koji je usko specijalizovan za tu tematiku. Pored stručnosti, naši prevodici su odgovorni, lojalni i posvećeni, što sve doprinosi njihovom radu i posvećenosti prevodilačkim projektima, a svojim kvalitetom prevoda, pouzdanošću i brzinom realizacije uvek izlazimo u susret svojim stalnim i novim, potencijalnim klijentima. U našem timu imamo i sudske tumače, koji pružaju usluge prevoda svih vrsta pravnih i ličnih dokumenata, ukoliko Vam je potreban prevod za pečatom sertifikovanog sudskog prevodioca. Vaše je samo da odaberete jezik koji Vam je potreban, a od nas očekujte maksimalno profesionalan prevod.\nŠta je potrebno da znate pre nego što se odlučite za profesionalno prevođenje (Prevod sa engleskog na srpski)?\nFormiranje cene prevoda – faktori koji utiču na cenu prevoda su:\nNakon stručne procene svih ovih faktora, kontaktiraćemo vas u najkraćem mogućem roku . Nakon odabira prevodioca koji najviše odgovara Vašim zahtevima, nastojimo da završimo prevod u najkraćem mogućem roku.\nPrevodilačka strana nije isto što i fizička strana teksta, jedna prevodilačka strana se računa na sledeći način:\nUkoliko imate dokument u pdf-u, prevodilačka strana se određuje nakon konvertovanja dokumenta u word format. Što se tiče ostalih formata, precizan broj prevodilačkih strana se računa po završetku prevoda, jer je jedino moguće izračunati u word-u.\nŠta je zapravo lektura/korektura teksta?\nDa li je bolji prevod sa overom sudskog tumača?\nUkoliko prevod nema overu sudskog tumača, to ne znači da je manje kvalitetan od onoga sa overom. Svi naši prevodi su kvalitetni i profesionalno odrađeni, tako da ukoliko Vam nije potreban zvaničan pečat, nema potrebe da Vaš prevod bude sa overom. Razlika je u tome što tekst sa overom sudskog tumača predstavlja zvaničan dokument (sa dodatkom pečata i potpisa koji garantuje da je prevod veran originalu).\nKakva dokumentacija zahteva pečat i overu sudskog tumača?\nTo zavisi od institucije kojoj predajete dokumenta i od namene Vaše dokumentacije. Svakako je najbolje da se raspitate u instituciji kakav prevod Vam je neophodan.\nNajčešće sledeća dokumenta zahtevaju pečat: Izvodi iz matične knjige rođenih, venčani listovi (lična dokumenta), uverenja, pravni dokumenti (izjave, punomoćja, potvrde, tužbe, zapisnici), svedočanstva, diplome, prepisi ocena, uverenja o položenim ispitima, boravišne, radne, vozačke i međunarodne dozvole, pasoši, lične karte, medicinski izveštaji, farmaceutska dokumenta, sertifikati, rešenja, poslovna dokumenta (dokumentacija kompanija, izvodi iz Agencije za privredne registre, fakture, prevod tenderske dokumentacije), stanja bankovnih računa.\nTekstove nam možete dostaviti u elektronskom ili štampanom obliku, i mi Vam šaljemo u obliku koji je Vama neophodan, najčešće je to elektronskim putem, ali ako je u pitanju prevod sa overom, onda je neophodno i poslati poštom. Prevod sa engleskog na srpski i ostale prevode naša prevodilačka agencija obrađuje u kratkom vremenskom roku.\nUkoliko imate bilo koja dodatna pitanja, možete nam pisati ili nas kontaktirati na bilo koji od brojeva telefona koji su dostupni na našem sajtu.


Održana revija domaćeg modnog brenda Plusminus Fashion - FBL\nU sarajevskom Mikser Houseu 19.12. održala se modna revija na kojoj je predstavljena nova kolekcija domaćeg modnog brenda PlusMinus Fashion. Događaj je organizovan u saradnji sa NLB bankom koja je podržala ovaj mladi modni brend. Svi prisutni u ovom zanimljivom eventu uživali su kratko, ali dovoljno da im u sjećanju ostanu komadi odjeće koje je mlada dizajnerica Ena Dujmović ovom prilikom predstavila.\nIdeja koja prati Plusminus simbioza je mode i umjetnosti, tačnije grafike kao crteža i linijskog riješenja. U svakoj Plusminus kolekciji dizajnerica surađuje s umjetnicima grafičarima koji imaju zanimljivu likovnost i priču koja stoji iza njihovog rada. Cilj je promovisati umjetnost te učiniti svaki komad jedinstvenim i prepoznatljivim.\nGrafike mladih grafičara Denisa Haračića i Mirze Rahmanovića poznatijih kao Anima studio već neko vrijeme plijene pažnju, te je ovo bila prilika da zajedno rade na kolekciji koja je predstavljena. Svaki komad odjeće s potpisom Plusminus fashion ručno je štampan tehnikom dubokog tiska, s ciljem da se na moderan način prezentuje danas pomalo zapostavljena grana umjetnosti – grafika.


Poslovi sklopljeni sa zlatarima iz 15 zemalja\nsreda, 12 avgust 2020\nProlećni sajmovi 2020\n9. međunarodni DANI ENERGETIKE I INVESTICIJA\nMeđunarodni sajam knjiga\n25. međunarodna izložba umetnosti ART EXPO\n15. međunarodni sajam obrazovanja PUTOKAZI\nJesenji sajmovi 2020\n87. međunarodni POLJOPRIVREDNI SAJAM\n53. međunarodni sajam lova i ribolova\n53. međunarodni sajam turizma\nSajam "Nauka za privredu"\nUsluge za izlagače\nCenovnik / Prijava\nTehnička opremljenost sala\nDodatni sadržaji i usluge\nRestoran - izgled prostora\nKontakt / Tim\nNagrada "Petar Davidović"\nProstor na Sajmu\n11 novembar 2019\nOdlična poseta, sklopljeni poslovi i kvalitetne edukacije su, prema rečima izlagača, osnovne karakteristike Međunarodne izložbe zlatarstva i časovničarstva održane na Novosadskom sajmu.\nNa Novosadskom sajmu je u okviru Izložbe „Sjaj“ nastupilo više od 50 izlagača iz šest zemalja, a izlagački segment upotpunjen je izložbama i edukacijama. Za ponudu nakita, časovnika, opreme za zlatare i časovničarske radnje, instrumente, alate, mašine ili repromaterijal interesovanje je pokazala stručna publika iz 15 zemalja, Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Bugarske, Poljske, Češke Republike, Turske, Republike Srpske, Hrvatske, Velike Britanije, Mađarske, Severna Makedonija, Švajcarska, Slovenija i Srbije. Među posetiocima su bili i učenici Škole primenjenih umetnosti u Šapcu, koji se obrazuju za juvelire i gravere.\nIako je Izložba zlatarstva i časovničarstva mesto za unapređenje poslovnih kontakata, razmenu iskustava i stručno usavršavanje, izlagači uspeh nastupa mere po broju sklopljenih poslova i novim partnerima. Prema njihovim rečima, nema učesnika koji nije sklopio posao na ovogodišnjem „Sjaju“, a posebno zadovoljstvo izrazili su zbog ostvarene saradnje sa kolegama iz celog regiona.\nTreća po redu Izložba minerala, fosila i dragog kamenja GEMEXPO, koja se realizuje u saradnji sa Srpskim gemološkim društvom GemS, okupila je oko trideset izlagača iz Srbije, Slovenije, Bosne i Hercegovine i Hrvatske.\nPo rečima prof. dr Zorana Miladinovića, predsednika UO GemS-a, izlagači su ponudili neobrađene minerale iz regiona i celog sveta, originalne fosile, nakit kao i ukrasne i upotrebne predmete izrađene od dragog kamenja.\nPažnju publike izazvala je i postavka „Satovi kroz vreme“, u okviru koje su predstavljeni originalni, retki i nesvakidašnji eksponati. Zahvaljujući Branislavu Popoviću, kolekcionaru iz Novog Sada, na "Sjaju" je mogao, između ostalog, da se vidi i jedan od prvih ručnih satova, star oko 12 decenija.\nGovorilo se o problemima kod livenja i valjanja srebra, sakupljanju minerala, stena i fosila, zakonskoj regulativi. identifikaciji i obradi dragog kamenja, rudniku opala u Slovačkoj. Prikazano je topljenje zlata i srebra u indukcionoj livnici, pravljenje i obrada burmi, kao i tehnike ispiranja zlata.\nNovi video Svi na Sajam\n15. sajam obrazovanja PUTOKAZI\n© 2020 Novosadski sajam. Sva prava zadržana.


Poliklinika Konzilijum – protestna reakcija\nProtestna reakcija u vezi Javnog poziva za dostavljanje ponuda radi zaključivanja ugovora o pružanju zdravstvene zaštite iz obaveznog zdravstvenog osiguranja sa davaocima usluga koji nijesu obuhvaćeni Odlukom o mreži zdravstvenih ustanova, koji je raspisan od strane Fonda za zdravstveno osiguranje Crne Gore zbog po prvi put stavljenog\ndiskriminirajućeg uslova kojim se sprečava konkurencija.\n30788 pregleda\t24 reakcija\t0 komentar(a)\nOsjećamo obavezu kao zdravstvena ustanova da se obratimo javnosti, državnim oganima i cijenjenim pacijentima, vezano za Javni poziv koji je raspisao Fond zdravlja CG, 20.09.ove godine koji se odnosi za davaoce usluga koji nisu obuhvaćeni Odlukom o mreži zdravstvenih ustanova. Predmetnim pozivom je između ostaloga navedeno da Ponudu na javni poziv mogu podnijeti zainteresovani davaoci zdravstvenih usluga koji nijesu obuhvaćeni Odlukom o mreži zdravstvenih ustanova, koji su osnovani i obavljaju djelatnost u skladu sa zakonom najmanje jednu godinu prije podnošenja prijave na predmetni javni poziv. Radi se o odredbi javnog poziva koja nema utemeljenje niti u jednom pozitivnom propisu i ista je diskriminirajuća kako za potencijalne ponuđače i ljekare koji su vezani za njih tako i za potencijalne korisnike (građane) jer im ograničava pravo na zdravstvenu zaštitu. Takodje ovim se ne obezbeđuje konkurencija među zdravstvenim ustanovama već onemogućava učešće svih davalaca zdravstvenih usluga čime se utiče na potencijal da se obezbijedi neekonomično, neefikasno, neefektivno i nekvalitetno davanje zdravstvenih usluga.\nZdravsvene ustanove koje su do skoro bile u mreži mogu i sada da ucestvuju, pa je nejasno zasto su ih uopste i iskljucivali iz mreze, jer je predmentim javnim pozivom ogranicena konkurencija sto je iskljucivo na stetu pacijenata i ljekara. Niti jednim zakonom nije predviđeno da davaoci zdravstvenih usluga moraju biti pravna lica koja su starija od godinu dana, niti je i jednim zakonom data mogućnost postavljanja uslova kojim se vrši diskriminacija po pitanju starosti podnosioca prijave po javnom pozivu. Svaka zdravstvena ustanova koja je registrovana i upostavljena u skladu sa pravnim sistemom Crne Gore može i mora da funkcioniše ravnopravno sa svim zdravstvenim ustanovama! Ujedno, kao ustanova koja zaposljava stručan kadar sa višegodisnjim iskustvom a po kvalitetu usluga je u kratkom roku prepoznata od strane pacijenata, tražimo ravnopravan tretman sa ostalim zdravstvenim ustanovama. Ukazujemo da u prethodnim pozivima koji su bili raspisivani po predmetnom pitanju od strane istog Fonda za zdravstveno osiguranje nije nikada postavljan ovaj diskriminatorni uslov, te smatramo da je to uslov kojim se pokušavaju zadržati neki monopoli. Jasno je da je da je ovaj uslov uveden da se eliminišu klinike koje u potpunosti rade u skladu sa zakonom,a koje građanima nude vrlo iskusne i stručno usavršene ljekare. Ovim povodom obratili smo se na više adresa – direktno Fondu zdravlja, Ministarstvu zdravlja, upravnoj inspekciji Ministarstva javne uprave, Upravi za inspekcijske poslove, Agenciji za zaštitu konkurencije, Agenciji za sprečavanje korupcije, Ljekarskoj komori i Ministarstvu finansija i socijalnog staranja. Ni jedna od institucija do sada nije dala odgovor na našu molbu za promptnom reakcijom po pitanju već pomenute situacije. Ovim putem pozivamo institucije da reaguju u skladu sa Zakonom o obaveznom zdravstvenom osiguranju i svim drugim pozitivnim propisima koji regulišu ovu oblast, kako ne bi ostali uskraćeni ni mi kao zdravstvena ustanova koja posluje u skladu sa svim obavezujućim propisima, niti naši vrhunski ljekari niti gradjani koji apsolutno zaslužuju mogućnost da biraju u kojoj ustanovi žele da se liječe.\nPoliklinika Konzilijumreagovanjeprotestna reakcija\n02.12. 15:12 h\t62043\n02.12. 16:32 h\t53650\n02.12. 10:55 h\t48892\n02.12. 16:45 h\t38962


SIMIĆ: Sastanak Veseljija i Haradinaja sa Kosnetom o taksama odlučujući! Pozivam Brisel i zemlje Kvinte da izvrše pritisak na Prištinu!\nPredstavnik Srpske liste\nSonja Lakic\t 21.01.2019. 09:46h 09:48h\nPredstavnik Srpske liste Slavko Simić navodi da je sutrašnji sastanak predsednika kosovske skupštine Kadrija Veseljija, Ramuša Haradinaja i američkog ambasadora u Prištini Filipa Kosneta o taksama odlučujući jer će od njega, kako kaže, zavisiti budućnost dijaloga Beograda i Prištine.\nPoziva Brisel i zemlje Kvinte da izvrše pritisak na kosovske lidere.\nSlavko Simić je gostujući u Dnevniku RTS-a rekao da je potrebno da Brisel, zemlje Kvinte i Evropske unije izvrše pritisak na kosovske lidere kako bi se odluka o taksama povukla i kako bi se kosovski Albanci naterali da sednu za pregovarački sto u Briselu.\n"Očekujemo od ambasadora u Prištini ali i od američke administracije, zemalja Kvinte i Evropske unije, koja je posrednik u dijalogu između Beograda i Prištine, da izvrše jači/snažniji pritisak na kosovske lidere kako bi se odluka o taksama povukla i kako bi se oni naterali da sednu za pregovarački sto u Briselu da bi se rešavali svi problemi i izazovi sa kojima se suočavaju i Srbi i Albanci na KiM. Ukoliko se to ne desi, ako ne dođe do pritiska međunarodne zajednice na Albance sasvim sam siguran da u prvoj polovini godine nećemo imati povlačenje odluke o uvođenju taksi na robu iz Srbije, a samim tim imaćemo i blokiran dijalog", navodi Simić.\nDodaje da se kosovski lideri nalaze u pat-poziciji jer su, kako kaže, uvođenjem taksi politički dezertirali pred pregovore koji treba da se vode između Beograda i Prištine.\n"U prethodna dva meseca imali smo jeftine političke poene nakon usvajanja odluke Prištine o uvođenju taksi na robu koja dolazi iz Srbije na Kosovo i Metohiju. Sasvim sam siguran da se sada prištinski lideri nalaze u jednoj pat političkoj poziciji jer su na neki način uvođenjem taksi politički dezertirali pred pregovore koji treba da se vode između Beograda i Prištine i na taj način su potpuno blokirali dijalog koji treba da se vodi", ističe Simić.\nDodaje da je Srpska lista pokušavala na sve moguće načine da se bori za prava i interese srpskog naroda kroz kosovske institucije, ali da se suočava sa velikim poteškoćama, jer, kako kaže, kosovski sistem ne poštuje međunarodno pravo, međunarodne sporazume, dogovore između Beograda i Prištine, niti postojeće kosovsko zakonodavstvo.\n"Srpska lista je u prethodnom periodu pokušavala na sve moguće načine da se bori za prava i interese srpskog naroda kroz kosovske institucije, ali ako gledamo hronologiju političkih događaja i dešavanja u kosovskoj skupštini i vladi, doći ćemo do zaključka da kosovski sistem apsolutno ne poštuje ni međunarodno pravo, međunarodne sporazume, dogovore između Beograda i Prištine, niti postojeće kosovsko zakonodavstvo, tako da je veoma teško funkcionisati i boriti se u takvim uslovima za prava i interese srpskog naroda", objašnjava Simić.\nDodaje da Srpska lista ima veoma važnu ulogu jer je najjača opoziciona partija u kosovskim institucijama.\nPredstavnik Srpske listeSlavko SimićKadri VeseljiRAMUŠ HARADINAJFilip KosnetSrbijaKosovoPristinakvinte


Svakim danom sve više i više korporacija odustaje od reklamiranja putem društvene mreže Fejsbuk.\nNo, koliko inače, zahvaljujući reklamama, Fejsbuk inkasira, otkriva CNN.\nPočetkom sedmice se proširila ionako preduga lista kompanija koje bojkotuju Fejsbuk, zbog govora mržnje. Koka-Koli, Levi'su, Hondi i drugima u ponedjeljak su se, između ostalih, pridružili Adidas, Ford, te HP.\nFejsbuk je 2019. godine od prihoda od reklama zaradio čak 69,7 milijardi dolara. Zanimljivo je da navedena basnoslovna zarada najčešće ne dolazi od velikih kompanija poput Starbaksa ili Koka-Kole. Čak naprotiv, manje poznate kompanije više pune kasu ove gigantske društvene mreže.\n"Fejsbuk ima ogroman broj oglašivača, njih oko 8 miliona, a veliku većinu čine "mali biznisi"", istakla je šef odjela Šeril Sandberg.\nU poređenju s gore navedenim ciframa, Fejsbuk je u samo deset godina postigao ogroman rast, te je sa 761 miliona dolara zarađenih 2009. godine, porastao na spomenutih skoro 70 milijardi dolara. Te godine Fejsbuk je, na mjesečnoj osnovi, koristilo oko 350 miliona osoba, dok deceniju poslije reklame oglašivača dospijevaju do 2,6 milijardi korisnika na Fejsbuk u i milijardu korisnika na Instagramu.\nPodsjetimo, osnivač Fejsbuka Mark Zakerberg je najavio da će se zabraniti objavljivanje sadržaja u kojem se tvrdi da su ljudi zbog svoje rasne, etničke, nacionalne, vjerske, seksualne, rodne pripadnosti prijetnja po druge.\nPokretači kampanje protiv govora mržnje su optužili Fejsbuk da ne čini dovoljno da onemogući govor mržnje i objavljivanje dezinformacija.\nFacebook kompanija reklamiranje\nHakovali Facebook profil Trebinjke, pa tražili dopune za telefonski broj od njenih prijatelja


Objektivno1 :: BIZnisINFO :: Sindikat penzionera: Kada će prosečna penzija stići minimalnu potrošačku korpu? / print=true\nNaslovna | BIZnisINFO | Sindikat penzionera: Kada će prosečna penzija stići minimalnu potrošačku korpu?\n"Nije pomenuto da penzije kada padnu ispod 50 odsto prosečne plate, treba vanredno usklađivati - povećavati. Zaboravljeno? Кada će penzioneri koji primaju prosečnu penziju dostići takvu kupovnu moć da mogu da napune minimalnu potrošačku korpu", pita to udruženje u saopštenju.


Pogledajte kako je Mir ukrao Rosiju mesto na podijumu - Moto Berza\nJedan krug pre kraja prošlonedeljne trke na Mizanu, izgledalo je da ćemo imati tri italijanska vozača na podijumu.\nFranko Morbideli je bio nadomak svoje prve MotoGP pobede u karijeri, Banjaji se smešio prvi podijum u najjačoj kalsi, dok je njihov mentor Valentino Rosi bio na putu ka osvajanju podijuma.\nKakav bi to samo podijum bio, samo da se nije umešao vozač Suzukija, Đoan Mir.\nŠpanac koji vozi svoju drugu sezonu u premijernoj klasi, imao je odličan korak u završnici uzbudljive trke. Pretekavši svog klupskog kolegu, Aleksa Rinsa, Mir je Rosiju u finalnom krugu prišao s hirurškom preciznošću, ukravši Doktoru mesto na podijumu.\nVideo snimak koji je sam Mir objavio na Instagramu otkriva kako je izgledao ovaj impresivni potez, a možemo primetiti da je malo falilo da i Banjaji ukrade najbolji plasman u dosadašnjoj MotoGP karijeri.\nA post shared by MIR36 (@joanmir36official) on Sep 13, 2020 at 11:26am PDT


Kako da organizujete renoviranje stana? - Blog magazin\nTako je za bilo koji posao, nebitno od toga kojim se bavite, tako je i za školu, obrazovanje, apsolutno svaki dan u toku života je mnogo bolji kada imate naviku dobrog organizovanja. Tako je čak i kada se rešite da započnete renoviranje stana, budući da je to ozbiljan proces koji se dešava prilikom menjanja izgleda jednog enterijera. Ukoliko ste u baš ovakvom procesu, onda će vam ovih nekoliko koraka organizacije sigurno pomoći.\nPlaniranje kao prvi korak\nRenoviranje stana, kuće, bilo kakvog objekta, nebitno da li se radi o enterijeru ili eksterijeru, nije nešto šta se dešava preko noći, već je potrebno nešto duže planirati i sve unapred osmisliti i srediti, kako bi na kraju sve izgledalo baš onako kako želite da izgleda i kako to imate u svojoj glavi. Planiranje ne obuhvata jedino to kako bi trebalo sve da izgleda na kraju, već i kako i ko će sve radove izvesti, odakle bi trebalo krenuti, a najpre, trebalo bi izvesti i isplanirati sam budžet koji imate mogućnost da uložite u sve radove koje treba izvesti.\nNemojte započeti renoviranje stana, uopšte svog stambenog prostora, nepripremljeni. Uklonite sve stvari koje je moguće da uklonite, što više sklonite to će biti bolje, budući da će se tako većina radova brže odvijati, ali i kvalitetnije, jer neće imati nikakvih spoljašnjih faktora koji će nešto ometati.\nJedna od veoma bitnih stavki prilikom renoviranja stana, jeste da potražite savete od onih koji su u tome stručni. Za brojne radove, biranje materijala, savete je najbolje poslušati od samih majstora koji sve treba i da urade i izvedu, dok je za sve ostalo potrebno posavetovati se sa dekoraterima domova i arhitektama enterijera, budući da je njihov zadatak da svaki prostor učine što funkcionalnijim, a ujedno i lepim izgledom, odnosno, onakvim kako vi to zahtevate, ali prosto imaju rešenja za brojne zavrzlame koja drugi ne mogu da vide odmah ili uopšte, zbog čega je svaki savet i svaki razgovor sa njima jedna od najbitnijih stavki u celom tom procesu.\nDekor i uređenje enterijera\nRenoviranje stana u stvari u najvećoj meri podrazumeva promenu izgleda jednog prostora, u ovom slučaju prostora u kojem živite, odnosno, uređenje enterijera i njegovo sređivanje u smislu dekoracije i lepote izgleda. Zato, pažljivo osmišljavajte svaki zid, pažljivo birajte sve boje, pločice, parkete, a onda i nameštaj, tako da svaka prostorija u najboljoj svojoj mogućnosti izgleda baš tako, najbolje, da bude opremljena i sređena po vašem ukusu, prema vašem senzibilitetu, ali i tako da se stvori ono najbitnije, osećaj prijatnog i toplog doma.Nešto što će doprineti boljoj zaštiti vaših unutrašnjih i spoljašnjih površina jeste travertino. U pitanju je vrsta maltera, dekorativnog tipa koje karakterišu vodootpornost, otpornost na UV zračenje ali i na druge vremenske uslove.\nNa kraju, renoviranje stana nije nešto o čemu možete da razmišljate često, već se kod većine desi jednom, do dva puta u toku više decenija, zbog čega ceo taj proces izmene izgleda svake prostorije treba dobro isplanirati, jer kada se radovi završe, često je nemoguće praviti veće izmene.\nPrevious Previous post: U potrazi za boljim životom\nNext Next post: Zasto još uvek ne govorite tečno engleski jezik?


Dan online - Hronika: Izostao tužilac - 2019-05-16\nHronika ODLOŽENO SUĐENJE GRUPI STEVANA STAMATOVIĆA Izostao tužilac\nSuđenje Stevanu Stamatoviću i njegovoj kriminalnoj grupi, koju SDT tereti da je 20. maja 2017. godine pokušala ubistvo Nikšićanina Radojice Zekovića, odloženo je jer se juče u podgoričkom Višem sudu nije pojavio specijalni tužilac Saša Čađenović, koji je obavijestio sud da će izostati zbog ranije preuzetih obaveza u inostranstvu. Suđenje je odloženo za 5. jun.\nPrvooptuženi Stamatović je u bjekstvu, a na optuženičkoj klupi u ovom predmetu sjede Stefan Balević, Đorđije Božović, Milan Lješnjak i Dejan Deletić.\nDepozit sam dogovarao sa Ivanom Brajovićem\nOdbor direktora uvećao cijenu\nZbog prebijanja traže 50.000\nU stanu „fabrika kanabisa”\nPolicajci bili ugroženi zbog „mercedesa”\nNastavak suđenja 29.maja\nKućni zatvor za pištolj\nOsumnjičen za prevaru\nKad je čuo za ubistvo prijatelja demolirao ćeliju\nNa snimcima dva sumnjiva bijela „golfa”\nPucao na policajce\nTužiocu davao pare da interveniše u sudu\nNe sjećaju se samo ko je udario Čaku\nZaplijenili heroin i oružje\nNikolić opet uhapšen\nU kući krio drogu\nUgušio tetku dok se opirala\nUbio, pa pokušao da uništi tragove


Odluka o propisivanju mjera neposredne kontrole cijena više ne važi | Novinska agencija Patria\nObjavljeno u kategoriji Biznis na 30.05.2014 00:00:00\nOdluka o propisivanju mjera neposredne kontrole cijena više ne važi\nOdluka donesena 15. maja ukinuta 30. maja\nVlada Federacije Bosne i Hercegovine u nastavku 47. sjednice danas je donijela Odluku o prestanku važenja Odluke o propisivanju mjera neposredne kontrole cijena, saopćeno je iz Vlade FBiH.\nPodsjećamo, prvobitno tu Odluku, Federalna vlada je donijela nakon što je 15. maja 2014. godine proglasila stanje prirodne nesreće na području Federacije BiH uzrokovane obilnim kišnim padavinama i poplavama. Donošenju odluke prethodila je procjena Vlade FBiH da su se stekli uvjeti za poduzimanje mjera neposredne kontrole cijena.\nVlada Federacije BiH je 18. maja zadužila Federalno ministarstvo trgovine i Federalnu upravu za inspekcijske poslove da, u saradnji s nadležnim tijelima i inspekcijama svih kantona u FBiH, intenzivno prate kretanje cijena, te da, u slučajevima njihovog nezakonitog i neosnovanog povećanja i mogućih zloupotreba, hitno poduzmu mjere iz svoje nadležnosti i o tome informiraju Vladu FBiH, saopćeno je iz Vlade, prenosi Patria.\nFederalno ministarstvo trgovine će, u saradnji s nadležnim inspekcijama, udruženjima potrošača i ostalim nadležnim organima, i nadalje pratiti situaciju na tržištu, te u slučaju neprimjerenog i nepoštenog ponašanja trgovaca poduzeti i druge odgovarajuće mjere.


ARHETIPOVI I KOLEKTIVNO NESVESNO | Karl Gustav Jung | iLearn.rs\nOpšte informacije: Tvrdi povez, 390 str., 17,0 cm x 24,0 cm\nJEDNA OD BITNIH STRUKTURA PSIHE, PREMA JUNGOVIM SHVATANJIMA, JESTE 'KOLEKTIVNO NESVESNO'!\nU ovoj knjizi iskazane su autorove ključne ideje i doktrina o arhetipovima kao dominantnim predstavama, čija je drevnost nesumnjiva, i koje oblikuju psihu svakog pojedinca.\nDo sada se u istraživanjuma uvek zadovoljavalo sunčanim, lunarnim, metereološkim, vegetacijskim i drugim pomoćnim predstavama. Da su mitovi u prvom redu psihičke manifestacije, koje predstavljaju suštinu duše, do sada se nije ni pomišljalo.


Dobojski Info - GLOSSA-CENTAR DOBOJ: Početak novih kurseva\nGLOSSA-CENTAR DOBOJ: Početak novih kurseva\nčetvrtak, 30 jun 2016 19:56\nŽelite da naučite njemački jezik? U Glossa – centru za njemački jezik Doboj sa nastavom počinju tri nove grupe. Nastava će se održavati prema sledećem rasporedu:\nOd 04.07.2016. grupa A1/2 u terminu 18:50-20:20 (ponedjeljak, utorak, četvrtak, petak) – (traje 7 i po sedmica)\nOd 04.07.2016. grupa A2/1 u terminu 17:10-18:40 (ponedjeljak, srijeda, petak) – (traje 10 sedmica)\nOd 11.07.2016. grupa A2/2 u terminu 18:50-20:20 (ponedjeljak, srijeda, petak) – (traje 10 sedmica)\nIskoristite ljeto da naučite njemački jezik jer vrijeme je za njemački!\nViše iz ove kategorije « DOBOJ: Ljetni kursevi njemačkog jezika za odrasle u Glossa-centru Meridian Kazino: Pistoleras – igra “divljih” DOBITAKA! »


Na današnji dan 1993.godine srušena je Ferhadija ! - Bosna 🇧🇦\nNa današnji dan 1993.godine srušena je Ferhadija !\nPrvi napad na Feradiju zbio se još kra- jem februara 1992. kada je iz automobila na Ferhad-pašino turbe bačena eksplo- zivna naprava od koje je oštećen zid i popucala stakla na turbetu i na džamiji.\nTakođer je početkom marta 1993. grupa pijanih četnika pokušala usred dana na- domak džamije pogubiti muftiju u mirovini hadži-hafiza Mehmeda ef. Zahirovića, a spasili su ga također naoružani četnici.\nNo sve je započelo 6. svibnja 1993. kada su Srbi u Banjoj Luci slavili Đurđevdan, a skustva se znalo da su na- kon takvih slavlja podgrijanih alkoholom uvijek bili pripravni na svakakve rabote. Očevici iz susjedstva pričaju da je oko 23 sata navečer policija blo-\nkirala sve okolne ulice i da su se uokolo čuli vojni kamioni. Ferhadija je srušena velikom količinom eksploziva pa su mnogi koje je probudio prasak bili uvjereni da je eksplodi- ralo neko skladište municije. Očito je to bio posao profe- sionalaca koji su točno znali gdje i koliko eksploziva treba staviti, posebno stoga što su godinu dana prije kada je mi- nirana džamija Aladža u Foči bile srušene mnoge okolne zgrade. Iste je večeri srušena i nedaleka Arnaudija koju je 1595. izgradio Mehmed efendija sanskog pašaluka.\nU sljedeća su tri mjeseca srušene sve preostale od ukupno 16 ba- njalučkih džamija. Sutradan su se oko ruševine okupili mnogi građani, ali policija nije niko- mu dozvoljavala da se približi. Uostalom odmah su kamioni i buldožeri počeli raščišćavati ostatke džamije i odvoziti ih u nepoznatom pravcu.\nDan po- slije je srušeno sve što je još stajalo, a u rujnu su iste godine srušeni ostaci groblja i ograde, da bi 16. listopada 1996. bile posječene topole i uklonjeni svi tragovi negdašnjih građevina. Godinu dana potom povađene kosti i lubanje iz groblja i odve- zeni su na smetlište.\nZa rušenje je uporabljena be-\nsmislena službena verzija kao i u nekim drugim slučajevima: Ferhadiju (i ostale džamije dakako) srušili su ekstremni muslimani da bi pokazali što su sve Srbi spremni učiniti. No nakon nekoliko mjeseci orga- nizirana je jedna izložba (Banja Luka – središte Vrbaske banovine.\nkoja je bila rječitija od bilo kakvih istraga ili teorija. Među brojnim foto- grafijama iz dijela prve polovi- ne 20. st. ne samo da nije bilo Ferhadije nego ni jedne druge\nPočetkom 1994. bilo je odlu- čeno da se izradi novi urba- nistički plan cijeloga područ- ja i zabranjena je bilo kakva gradnja, čak su i geodeti počeli premjeravati građevnu lokaci- ju radi probijanja ulice. Krajem 1996. na vlasničkim izvodima banjalučke općine više nije bilo ni Ferhadije, ni groblja ni okol- nih zgrada. Ipak su predstav- nici međunarodne zajednice uspjeli spriječiti namjeravano rušenje obližnje zgrade Islam- ske zajednice, ali je bilo mnogo problema oko pokopa u hare-mu džamije preminulog mufti-\nje Halilovića koji je svojedobno jedva preživio.\nPotom je 1999. Dom za ljudska prava, sud- sko tijelo sastavljeno prema Daytonskom mirovnom spora- zumu od predstavnika među- narodne zajednice i predstav- nika entiteta, donio je odluku u sporu Islamske zajednice protiv Republike Srpske (s 11 glasova za i 2 protiv, dakako iz Repu- blike Srpske) kojom je utvrdilo diskriminaciju vjerskih slobo- da i slobodnog raspolaganja imovinom pripadnika Islamske zajednice i naredilo izdava- nje dozvola za obnovu sedam srušenih džamija, uključujući i Ferhadiju.\nNaime među Srbima u Repu-\nblici Srpskoj, ali i u obližnjoj Srbiji, postojali su oni koji su tvrdili da iako Daytonski spo- razum predviđa čuvanje naci- onalnih interesa, džamije ne treba obnavljati jer nisu naci- onalni spomenik ni jednog od triju naroda u Bosni i Herce- govini, već spomenik turskih osvajača. Drugi su smatrali da džamije nije trebalo rušiti, ali da ih, kad su već srušene, ne treba ni obnavljati.\nTreći su zastupali stajalište da ih treba obno- viti, ali da s tim ipak valja pričekati. Islam- skoj se zajednici nudilo da džamiju obno- vi, ali ne na njezinu negdašnjem mjestu već na periferiji, a mnogi su smatrali da je uporno inzistiranje na obnovi Ferhadije zapravo samo političko provociranje.\nIpak nakon mnogo natezanja, čak i smjenjiva- nja ondašnjega gradonačelnika od strane visokog predstavnika Europske Unije, 27. ožujka 2001., gotovo dvije godine nakon sudske odluke, izdana je urbanistička do- zvola za obnovu Ferhadije.\nBanja Luka Ferhadija Obnova Rusenje dzamije


Izvor: RTS, 15.Maj.2021, 14:08\nPosle dva dana i više od tri sata igre Novak Đoković je savladao Grka Stefanosa Cicipasa sa 2:1. Posle meča naš teniser je rekao da je ovo bio težak meč, da je Grk odigrao fantastično, i da se do poslednjeg poena nije znalo ko će pobediti.\nNovak je do polufinala stigao posle velikog preokreta i pobede nad Cicipasom - 4:6, 7:5, 7:5. Protivnik Đokovića u borbi za finale, je Sonego koji je nadigrao Rubljova, takođe sa 2:1 - 3:6, 6:4, 6:3. Polufinalni duel počinje oko 18.30.\n"Izgledalo je da smo igrali dva meča. Zapravo i jesmo. Juče je on bio bolji. I danas je počeo bolje. Nekako sam uspeo da sačuvam nerve, da vratim servis, da u drugom i trećem setu...


Autor: Redakcija / 08.02.2022.\nAleksandra Dragović, završila je Prirodno-matematičkog fakulteta u Novom Sadu i privlači veliku pažnju na Tik Toku. Na ovoj najbrže rastućoj društvenoj mreži, kako kaže, počela je da snima početkom decembra 2020. godine. Nije očekivala da će imati preko 184 000 pratilaca.\nSmer koji je studirala i diplomirala zove se fizika sa astronomijom, što kako kaže često spoji u jednu reč pa kad je neko pita kaže astrofizika. „Pored fakulteta, već godinama se bavim popularizacijom nauke i držim predavanja za škole i javnost u sklopu astronomskog društva u Novom Sadu“, kaže ona.\nOznake: aleksandra dragovic, fizika, nauka, tik tok


Diablo 2 Resurrected alfa testiranje počinje 9. aprila | Mobilni.info\nHome Gaming Diablo 2 Resurrected alfa testiranje počinje 9. aprila\nZa par dana ćemo moći da po prvi put probamo novi rimejk klasika Diablo 2, a pozivi za alfa test će početi da stižu svim igračima koji su se prijavili za njega na svojim Bnet nalozima. Igrači će dobijati pristup u talasima, a ako se desi da propustite ovaj prvi test, obećano je da će ih još biti do izlazka kompletnog Diablo 2 Resurrected-a.\nAlfa test će obuhvatati Akt 1 i 2, tri klase će biti dostupne, Amazonka, Barbarian i Sorserers, a za sada neće biti multiplejer opcije. Gemplej iz alfe će moći da se deli i strimuje, tako da je ovo još jedan od načina na koji možete da pogledate kako igra izgleda.\nI pored toga što se radi o remasteru, izbačene su minimalne i preporučljive konfiguracije koje ipak zahtevaju da imate sasvim solidnu mašinu, iako smo se nadali da će dobra optimizacija učiniti ovu igru dostupnu igračima sa malo slabijim kućištima.\nOperativni Sistem: Windows® 10\nAko to već niste učinili, i dalje možete da se prijavite za alfa test na zvaničnom Diablo 2 Resurrected vebsajtu i još jednom prošetate kroz ruševine Tristrama.\nThe post Diablo 2 Resurrected alfa testiranje počinje 9. aprila appeared first on PLAY!.\nPrevious articlePac-Man 99 stiže za sve korisnike Nintendo Switch Online usluge\nNext articlePlaystation 4 ekskluziva Erica uskoro dolazi na PC