IZGRADNjA TERMOELEKTRANE NA PEŠTERU 7 Dec 2016 - novosti, danas\n- Pre svega su potrebne brojne analize po pitanju zaštite životne okoline, poljoprivrede i zdravlja ljudi - uz mogućnost da i javnost učestvuje u postupku donošenja odluke - ističe Zoran Sertić, stručnjak za ekološka pravila EU, navodeći da bi, ako procenjena dobit od ovakve investicije bude manja od štete koja bi mogla imati životna sredina, projekat trebalo modifikovati ili od njega odustati.\nČelnici opštine Sjenica smatraju da bi termoelektrana - upošljavanjem više od 1.000 ljudi i ogromnim prihodima od struje - preporodila ovaj kraj i od njihove opštine napravila lokalnu samoupravu "razvijenu kao Lazarevac". Naglašavaju i da su projektom predviđeni najsavremeniji svetski sistemi zaštite životne sredine, koji bi sprečili svako ugrožavanje netaknute prirode, poljoprivrede i proizvodnje zdrave hrane - takođe velikog aduta Pešterske visoravni.\n- Termoelektrana je veliki zagađivač i, uprkos ogromnim rezervama uglja, nije joj mesto u jednom od ekološki najčistijih delova Srbije. Ako dozvolimo njenu izgradnju, možemo zaboraviti na sjenički sir, jogurt i pršutu - ističe Mithat Nokić, predsednik Zelene ekološke partije u Novom Pazaru.\nNAJVEĆE intersovanje za gradnju termoelektrane su pokazale firme iz Češke, posebno "Alta" iz Brna, kojoj ambasada ove zemlje u Srbiji godinama "priprema teren" tako što donacijama pomaže izgradnju vodovoda, trafostanica i druge infrastrukture u Štavlju, odnosno u drugim delovima opštine Sjenica.\nU OKOLINI Sjenice postoji rudnik mrkog uglja "Štavalj" koji godišnje obezbedi oko 80.000 tona "crnog zlata", utvrđene rezerve su oko 250 miliona, a procenjene oko milijardu tona. Ima i stručnjaka koji tvrde da je uglja znatno više, čak pet milijardi tona i da se na nekim delovima Peštera - Mravin polje, Gonje, Trijebinje... - može eksploatisati i površinski.\nJedina alternativa uglju u Srbiji - nuklearke\nNajave da je češka kompanija "Alta" zainteresovana za izgradnju termoelektrane "Štavalj" kod Sjenice ponovo je izazvala polemike da li u Srbiji treba graditi postrojenja za proizvodnju struje koja rade na ugalj ili se pretežno treba orijentisati na obnovljive izvore energije.\nPo tom pitanju pak stručna javnost nema nikakve dileme. Obnovljive izvore energije treba razvijati u što je moguće većoj meri ali od termoelektrana nikako ne treba odustati jer u Srbiji nema dovoljno drugih kapaciteta koji bi mogli da zamene proizvodnju struje iz uglja.\n- Studija izvodljivosti za izgradnju termoelektrane "Štavalj", snage oko 200 megavata, urađena je pre sedam do osam godina. Dakle nije reč o novoj inicijativi već o projektu koji je dugo u opticaju. Postoji rudnik "Štavalj" i proširenjem njegovog kapaciteta obezbedile bi se dovoljne količine uglja za proizvodnju struje u termoelektrani "Štavalj" - kaže za Danas Slobodan Ružić, nekadašnji pomoćnik ministra energetike i direktor konsultantske firme Enerdži sejving grup.\nOn dodaje da bi izgradnja termoelektrane bila pun pogodak i za sam rudnik jer bi se održala postojeća radna mesta, odnosno stekli uslovi i za otvaranje novih proširenjem proizvodnje.\n- Uslovi za izgradnju termoelektrane u tom kraju postoje. Potrebno je samo proširiti kapacitete rudnika i na taj način bi bilo obezbeđeno dovoljno uglja za proizvodnju električne energije. Ako zaista postoji ozbiljno interesovanje kompanije iz Češke za realizaciju tog projekta, to je svakako dobra stvar za stabilnost elektroenergetskog sistema Srbije. Naime, dugo vremena nije izgrađen nijedan novi proizvodni objekat. Kada je reč o postojećim, neki od njih su zastareli te je potrebna njihova revitalizacija. U takvoj situaciji izgradnja termoelektrane snage 200 megavata je izuzetno dobra i korisna stvar koju treba pozdraviti. Naravno, ona treba da bude opremljena tako da se poštuju svi ekološki standardi kakvi postoje u razvijenim evropskim zemljama - ističe naš sagovornik.\nOn dodaje da su komentari kako Srbija ne bi trebalo više da gradi termoelektrane i orijentiše se pretežno na OIE potpuno nestručni i besmisleni.\n- Svi oni koji se zalažu za tako nešto ne poznaju realno stanje u srpskoj energetici. Kao konsultant uglavnom radim sa projektima iz oblasti OIE i potpuno je tačno da njih u Srbiji treba razvijati u što je moguće većoj meri. Međutim to nikako ne znači da treba odustati od izgradnje termoelektrana. Jednostavno, uglja u Srbiji ima dovoljno i logično je da se iz njega proizvodi struja bar još narednih 30 godina. Ako bismo prestali da proizvodimo struju iz uglja i orijentisali se samo na OIE, Srbija bi se suočila sa nestašicama električne energije i znatno većim uvozom. Drugim rečima, struja dobijana iz OIE je preskupa i ne može da bude alternativa struji dobijenoj iz uglja. Kada je reč o Srbiji, alternativa uglju može da bude samo nuklearna energija. Bilo bi vrlo zanimljivo čuti komentar raznih ekoloških organizacija koje se protive izgradnji termoelektrana povodom toga da ih je realno jedino moguće zameniti nuklearkama. Dakle, zaključak je da su termoelektrane Srbiji potrebne, ali i da treba da budu sagrađene tako da životna sredina bude zaštićena maksimalno - smatra Ružić.\nSa njegovim mišljenjem slaže se i LJubodrag Savić, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu.\n- U poslednjih 40 godina u Srbiji nije izgrađen nijedan elektroenergetski proizvodni objekat. Shodno tome, naročito ako se namerava sprovođenje reindustrijalizacije, nova postrojenja za proizvodnju struje su nam potrebna i u tom smislu izgradnja termoelektrane "Štavalj" je od izuzetnog značaja - navodi naš sagovornik.\nPrema njegovim rečima, na taj način bi se povećala i proizvodnja rudnika "Štavalj" i sprečilo njegovo tavorenje a stvorili bi se uslovi ne samo za očuvanje postojećih već i za otvaranje novih radnih mesta.\n- Sa jedne strane korist bi imali potrošači u Srbiji jer bi bio izgrađen još jedan proizvodni objekat koji bi omogućio nesmetano snabdevanje strujom a sa druge strane ta investicija bi puno značila i za razvoj Sjenice i okoline - ističe Savić.


Sibir: Naučnici sišli u misteriozni krater za koji se veruje da, verovali ili ne, ima veze sa Bermudskim trouglom! | Web-Tribune.com\nHome / SPEKTAR / Sibir: Naučnici sišli u misteriozni krater za koji se veruje da, verovali ili ne, ima veze sa Bermudskim trouglom!\nSibir: Naučnici sišli u misteriozni krater za koji se veruje da, verovali ili ne, ima veze sa Bermudskim trouglom!\n30. novembra 2014.\tSPEKTAR Leave a comment\nNaučnici su sišli u misteriozni krater na poluostrvu Jamal u severnom Sibiru. Oni planiraju da prikupe više informacija o njegovom poreklu, za koje se veruje da, verovali ili ne, ima veze sa Bermudskim trouglom.\nPrema rečima ruskog naučnika Igora Jelcova, zamenika direktora Instituta Trofimuk – sibirska rupa i Bermudski trougao imaju iste fenomene:\n„Postoji teorija da je Bermudski trougao posledica reakcije gasovitih hidrata. Oni počinju da se aktivno razlažu usled čega se ledeni metan pretvara u gas. To se dešava na način sličan lavini, poput nuklearne reakcije, čime se stvaraju ogromne količine gasa.\nZbog toga se okean zagreva i brodovi tonu u vodu pomešanu sa ogromnom količinom gasa. Isto dovodi do toga da vazduh bude super-zasićen metanom, zbog čega je atmosfera veoma turbulentna i uzrokuje pad aviona.“\nDirektor ruskog Centra za arktička istraživanja, Vladimir Puškarev, međutim kaže da oni još uvek skupljaju informacije: „Čuo sam za ideju Bermudskog trougla, ali ponavljam da se naš naučni rad mora zasnivati na materijalnim dokazima prvo, da bi se posle izvukli konačni zaključci. Trenutno nemamo dovoljno podataka.“\nPuškarev je uz to rekao da je bilo lako spustiti se dok je rupa čvrsta zbog leda. Leti su strane rupe meke.\nNa dnu se nalazi zamrznuto jezero duboko barem 10 metara.\nPrevious SVRHA DUŠE I NAŠEG ŽIVOTA NA ZEMLJI: SVAKA DUŠA ZNA ZBOG ČEGA JE DOŠLA NA ZEMLJU\nNext Staljin je pokušao da ubije Tita čak 22 puta, a ono što mu je Broz poručio ućutkalo ga je zauvek!


represija | Antifašistička akcija Novi Sad :: AFANS\nSTREETDRINKING IS NOT A CRIME!\nPosted Sat, 14/08/2010 - 23:05\nukinimo represivni "zakon"!\nUkinut pritvor anarhosidikalistima\nPosted Fri, 19/02/2010 - 12:20\nSudija Dragomir Gerasimović odlučio je da pusti na slobodu grupu beogradskih anarhista koji su optuženi za međunarodni terorizam. Oni će se braniti sa slobode.Svi optuženi, koji su označeni kao pripadnici Anarhosindikalističke inicijative, negirali su na pretresu da su teroristi, navodeći da nisu imali namere da naude Grčkoj, niti njenoj ambasadi u Beogradu, već da su želeli da izraze solidarnost sa grčkim studentom Todorosom Iliopulosom koji je u zatvoru štrajkovao glađu.\nTribina o utamničenim anarhistima\nPosted Sat, 23/01/2010 - 15:20\nPosted Sat, 21/11/2009 - 16:35\nProšlo je 78 dana od kako su uhapšeni naši drugari Tadej Kurepa, Ratibor Trivunac, Sanja Đokić, Ivan Savić, Ivan Vulović i Nikola Mitrović. Istraga po idiotskoj optužbi za međunarodni terorizam je okončana, a naši prijatelji su i dalje u zatvoru!\nOsuđen antifašista Olesinov\nPosted Fri, 24/04/2009 - 18:41\nMoskva - 21. aprila u 21h se oko 300 antifašista, anarhista i aktivista KRAS-AIT okupilo na ulazu u metro kako bi protestovali zbog presude Alekseju Olesinovu. Istog dana je doneta presuda po kojoj se Olesinov lišava slobode na period od godinu dana, od čega je već odležao pola. Tužilac je tražio 5 godina zatvora. Slučaj Olesinov se završio pre svog početka, cilj mu je bio da uplaši antifašiste.


Muze na Zemlji: Sedam muza Pabla Pikasa - WANNABE MAGAZINE\nMuze na Zemlji: Sedam muza Pabla Pikasa\nPikaso (Pablo Picasso) je privlačio mnoge žene, ali nije bio čovek sa kojim je bilo lako živeti. Umeo je da bude preke naravi i često grub kada mu posao ne ide od ruke. Inače je, naravno, bio sasvim šarmantan. Voleo je žene, ali je bio veoma samoživ i uvučen u svoju umetnost. Govorio je, čak, da su žene te koje treba njega da osvajaju, a kada su se dve potukle oko njega, on je, jednostavno, rekao: “Neka pobedi bolja.” Smatrao je da su žene “sprave za izazivanje patnje” i da postoje dve vrste žena: boginje i otirači.\nU svom životu, Pikaso je imao mnogo devojaka i žena. Ali, sedam njih su bile najlepše, njemu najvažnije i najveći izvor inspiracije. Svima je posvetio umetnička dela. Sa nekima je imao i decu.\nPikasov crtež Fernande Olivije (levo); Skulptura "Ženska glava", inspirisana Fernandom\nFernanda Olivije (Fernande Olivier, rođena Amélie Lang)\nFernanda Olivije je bila prva prava i velika Pikasova ljubav, ali i žena koju je bilo teško zavesti. Često je menjala ljubavnike i bila je prilično kontradiktorna ličnost – s jedne strane vrlo lenja, a sa druge energičnog i nezavisnog duha. Ona sama je bila kao umetničko delo – crvenokosa, kao izvajana, omiljeni model umetnika, prava “it girl” tadašnjeg Pariza. On ju je upoznao 1904. godine; tada, nijedno ni drugo nisu slutili da će upravo ona biti ta koja će promeniti tok ne samo njegovog stvaralaštva već i zapadne umetnosti.\nImpresioniran Fernandom, pomalo tromom i smetenom, Pikaso napušta poetični romantizam tzv. Ružičastog perioda (Périod Rose) i prepušta se dinamičnosti savremenog Pariza. Tokom 1906, sa njom boravi u španskom selu Gosol, gde izrađuje preko 60 njenih portreta u kojima kombinuje njen senzualni izgled i tradicionalnu kubističku arhitekturu sela. Tada nastaje i njegova najuticajnija slika XX veka – Gospođice iz Avinjona (Demoiselles d’Avignon). Kasnije je priznao da je kao model za jednu od Gospođica sa slike poslužila upravo Fernanda.\nMeđutim, dok on radi na toj slici u svom studiju na Monmartru, Fernanda ga napušta na neko vreme. On proživljava emocionalnu buru i njegov bes uzrokuje potpuno raskidanje sa renesansnom idejom utvrđene perspektive – slikarstvo više neće biti isto.\nGodine 1912, Fernanda ga napušta i, sa željom da ga načini ljubomornim, odlazi sa potpuno nepoznatim italijanskim slikarom. On tada počinje da se viđa sa njenom bliskom prijateljicom Evom Guel.\nTokom 1930, u belgijskim dnevnim novinama “Le Soir”, Fernanda je objavila serijal tekstova o Pikasu pod nazivom “Pikaso i njegovi prijatelji” (Picasso et Ses Amis). Pikaso je unajmio advokate koji bi sprečili dalje objavljivanje njenih tekstova. Ona je pristala na to, u zamenu za novčanu nadoknadu. Godine 1988, 22 godine nakon njene smrti, objavljen je ostatak tekstova o njihovom zajedničkom životu, kao knjiga “Voleći Pikasa” (Loving Picasso). Poseban značaj ove knjige se ogleda u tome što je ona jedina od njegovih muza koja je sa njim živela pre nego što je stekao slavu i bogatstvo.\nOd svih sedam Pikasovih muza, o Evi se najmanje zna. Ona se pojavljuje na samo dve fotografije, a njen život je do danas ostao potpuna misterija. Kratko vreme koje je provela sa Pikasom pre nego što će vrlo mlada umreti od tuberkuloze, poklopilo se sa periodom sintetičkog kubizma, u kome su elementi posmatranja sjedinjeni u poluapstrakne kompozicije, uz čestu upotrebu kolaža i teksta. Iako je Pikaso nikada nije naslikao, posvetio joj je nekoliko slika u koje je uvrstio reči “Ma Jolie” i “J’aime Eva” (moja lepa i volim Evu) – nikada pre i nikada posle on neće tako otvoreno umetnički iskazati svoju privrženost nekoj ženi. Njena smrt ga je emocionalno slomila. Ali, naravno, ne zadugo.\nBrak Pikasa sa ukrajinskom balerinom Olgom Hohlovom, sklopljen 1918. godine u ruskoj pravoslavnoj crkvi u Parizu, podudario se sa potpunim preokretom u stvaralačkom opusu – od apstrakcije koja je menjala svet do relativno konzervativnog neoklasicizma.\nGodine 1921, Olga je Pikasu rodila prvog sina, Paula, i tada se Pikasovo stvaralaštvo okreće temi majke i deteta.\nPikasov nemirni umetnički duh bio je neukrotiv, a društveno aktivna Hohlova je pokušala nemoguće – da ukroti sada već priznatog i bogatog umetnika. Jedino što je uspela je da počne da ga guši i započne raspadanje njihovog odnosa, kao i da ponovo promeni tematiku njegovog umetničkog stvaranja. Ona je sve više gubila vezu sa stvarnošću, a njegovi umetnički prikazi Hohlove, kao i žene uopšte, odišu sa sve više mržnje i odbojnosti, što na kraju vodi do izvrnutih prikaza zuba, udova i vagina.\nKako su njegova slava i bogatstvo rasli, Pikaso je postajao sve uvereniji da može svakome da radi šta želi. Međutim, ostao je sa Hohlovom zbog želje za poštovanjem buržoazije i duboko usađene ideje ponikle iz španske tradicije, koja kaže da, ma koliko muž bio neveran, on ne napušta svoju ženu.\nOlga, Pikaso i njihov sin Paul\nPikaso je čak osam godina svoju vezu sa sedamnaestogodišnjom Mari-Terezom krio od Hohlove. Mari-Tereza je bila plavuša, sportskog izgleda i energičnog duha, ali o umetnosti nije znala ništa. Pikaso ju je ovekovečio u delima stapajućeg, idiličnog erotizma u kojima se jasno oseća njeno uživanje u sopstvenoj senzualnosti, kao i umetnikovo potpuno zadovoljstvo u prikazivanju iste.\nGodine 1935, Mari-Tereza rađa Maju (Maya, čije je puno ime bilo Maria De La Concepción), čiji će sin kasnije objaviti knjigu “Pikaso: Prava porodična priča” (Picasso: The Real Family Story) o svom slavnom dedi.\nMari-Tereza je znala da se Pikaso zaljubljuje u Doru Mar i bila je vrlo ljubomorna na nju. Kada su se jednom srele u njegovom studiju, započele su svađu koja se pretvorila u tuču, što je Pikaso kasnije opisivao kao “jednu od najdražih uspomena”.\nMari-Tereza se obesila četiri godine nakon smrti Pabla Pikasa.\nTri Pikasove slike Mari-Tereze\nSledeća velika muza Pabla Pikasa, Dora Mar, fotograf i umetnik francusko-hrvatskog porekla, bila je uz njega za vreme njegovog najvećeg političkog angažmana, a inače je upravo ona bila fotograf koji je zabeležio nastanak Pikasove Gernike (Guernica), na koju je on uvrstio i njen lik. Upoznala je Pikasa na terasi kafea Café les Deux Magots, i tom prilikom se on igrao nožem zabadajući ga u sto, između njenih prstiju, sve dok je nije uboo. Kada se to desilo, zamolio ju je da mu pokloni okrvavljenu rukavicu, koju je on kasnije čuvao na polici u svom ateljeu.\nDora je bila vrlo ljubomorna na Mari-Terezu, kao i na Maju, jer Dora nije mogla da zatrudni. Zbog toga je često bila lošeg raspoloženja, a Pikaso je uživao da slika “prelepu, tužnu Doru”, koju je nazivao svojom “privatnom muzom”. Jedna od najpoznatijih slika Pabla Pikasa, Žena koja plače, inspirisana je likom Dore Mar.\nGodine 1943, Pikaso je napušta zbog mnogo mlađe Fransoaz Žilo i Dora postaje nervno rastrojena i psihički nestabilna. Povlači se u samački život i njena umetnička karijera, do tada u usponu, odjednom doživljava sunovrat. Ona umire u siromaštvu i samoći.\nU maju 2006, slika Dora Mar sa mačkom (Dora Maar au Chat) prodata je za $95,216,000, zauzevši tako drugo mesto na listi najskupljih slika Pabla Pikasa, a osmo na listi najskupljih slika u istoriji.\nDora Mar sa mačkom\nSlučaj Fransoaz Žilo pokazao je da Pikaso, ipak, nije uvek mogao da radi šta mu se prohte.\nSvoju novu muzu, četrdeset godina mlađu od sebe, upoznao je 1944, nakon njene prve izložbe slika. Tokom narednih devet godina, ona se sa svim njegovim okrutnostima i izopačenostima nosila potpuno smireno, uspešno vodeći relativno miran porodični život sa njim i njihovo dvoje dece, Klodom i Palomom. Međutim, osim sjajnih crteža i litografije Fransoaz Žilo, porodični život multimilionera na Azurnoj obali nije dobro uticao na Pikasovo stvaranje. Gubio je kontakt sa stvarnošću i sve češće viđao druge žene. Fransoaz je bila prva i jedina od Pikasovih muza koja ga je napustila svojevoljno, netaknutog dostojanstva. Ali, njena pobeda se tu nije završila.\nJedanaest godina nakon rastanka sa Pikasom, Žilo je napisala knjigu “Život sa Pikasom” (Vivre Avec Picasso). Pikaso je pokušao da joj sudskim putem zabrani objavljivanje ove knjige, ali je ona dobila parnicu. Knjiga je prodata u preko milion primeraka na više jezika. Još jedna pravna pobeda Fransoaz Žilo je što je uspela da spreči Pikasa u oduzimanju prezimena Ruiz-Picasso njihovoj deci.\nKasnije se udala za pronalazača polio-vakcine, Džonasa Salka (Jonas Salk). Fransoaz Žilo trenutno živi na relaciji Njujork-Pariz i, i dan-danas, iako devedesotogodišnjakinja, aktivno stvara i izlaže svoja umetnička dela.\nPoslednja Pikasova velika ljubav, Žaklina Rok, bila je ta koja je uspela da ga smiri. Ona je bila njegova druga žena, ali nisu imali dece. Tokom dvadeset godina provedenih sa njom, od 1953. do svoje smrti 1973, Pikaso je naslikao preko 400 portreta i nacrtao preko 1200 crteža inspirisanih svojom poslednjom muzom. Slikao ju je ističući njene karakteristike, mačkastog lica i dugog vrata, a njegovi potezi su, ponovo, posle mnogo vremena, bili smireni.\nPikaso je preminuo 1973. godine, a Žaklina nije dozvolila njegovoj deci sa Fransoaz, Klodu i Palomi, da prisustvuju sahrani. Kasnije je ulazila u sporove sa njima oko njegovog umetničkog nasleđa – kao rezultat kompromisa, osnovan je Musée Picasso u Parizu.\nOd sedam veličanstvenih Pikasovih muza, dve su poludele, dve su se ubile, dve umrle prirodnom smrću, a jedna i danas živi. Ne samo na njih, već i na mnoge druge svoje savremenice, i sa kojima je bio i sa kojima nije, Pablo Pikaso je imao veliki uticaj. I, iako je sebe i svoju umetnost uvek stavljao na prvo mesto, upravo je on bio taj koji je, upravo kroz svoju umetnost, svoje muze učinio vanvremenskim.


Pavićević: Uslovi za fudbal biće teški, ali isti za sve | (Vesti - 05.08.2017) Subotica\nKomentara: 1 | Pregleda: 2863\n05.08.2017 u 09:59h > 20:04\nDo kraja ove nedelje na snazi će biti crveni meteoalarm što je dodatni poziv na oprez za sve koji će tog dana boraviti na stadionu. Meč se igra u nedelju od 19 časova, a obe ekipe su najavile napad na tri boda.\nMnoge ljubitelje fudbala u Subotici razljutila je odluka Zajednice superligaša Srbije koja je odredila da se meč između Spartaka i Partizana igra od 19 časova, praktično u nemogućim uslovima (očekivana temperatura u 18 časova 37 stepeni, oko 20 časova 34). Mnogi ovu odluku, s razlogom, dovodili su prethodnih dana u vezu sa TV prenosom, odnosno slobodnim terminom vlasnika prava na prenos, pred duel Crvene zvezde i Čukaričkog koji je od 20 časova.\nJoš jednom javno postavljamo pitanje, pre svega za Zajednicu superligaša, koja je dozvolila termin da ove dve ekipe trče na terenu, a subotička publika sedi na užarenim tribinama, da li je ova odluka u interesu fudbala? da li je neophodno izlagati rizicima sve prisutne nas stadionu, a pogotovo igrače, tako što će se igrati u takvim vremenskim (ne)prilikama? ko će snositi krivicu ukoliko nešto pođe naopako, ili nedaj bože neko strada?\nKLUBOVI SE NISU ŽALILI NA TERMIN\nNa jučerašnjoj konferenciji za medije, na kojoj su govorili pomoćni trener Sava Pavićević i prvotimac Nemanja Ćalasan, menadžer za odnose sa javnošću subotičkog Superligaša, Miško Jovović, kaže da su oba kluba prihvatila, odnosno nisu se žalila na termin.\n- Zajednica superligaša Srbije je, na predlog TV ArenaSport, naknadno promenila termin i zbog njihove programske šeme igraće se od 18 časova. Stadion je pre par dana konačno priveden upotrebi, tu nema više problema i već narednu utakmcu protiv Mačve igraćemo od 20 časova, a jednu smo već odigrali, tako da to uopšte nije problem. Mi se nismo žalili, a koliko znamo ni Partizan, tako da je odluka o terminu konačna. - kaže Jovović\nPAVIĆEVIĆ: AKO SUDIJA KAŽE DA SE IGRA, IGRATI SE MORA\nPomoćni trener ekipe, Sava Pavićević, odgovarajući na pitanje oko termina odigravanja meča 3. kola rekao je da je poslednjih dana teško izaći na ulicu, a kamoli igrati utakmicu u tako tropskim uslovima.\n- Baš zbog najavljenih vremenskih prilika očekujemo jednu tešku i iscrpljujuću borbu na terenu. Sigurno neće biti lako nijednoj ekipi, ali ako se odluka donese da se igra - igrati se mora. Da navedem jedan primer, iz ličnog iskustva, kada sam igrao u Grčkoj i Izraelu, tamo su temperature bile i više, a igrali smo i u 17 časova. Neće biti lako, ali uslovi će biti isti za sve - jasan je Pavićević\nA sad malo o fudbalu...\nO narednom Spartakovom protivniku ne treba mnogo trošiti reči s obzirom da samo ime Partizana nosi ozbiljnu težinu na ovim prostorima. Pomoćni trener Spartaka je upozorio da nema slabe pozicije u beogradskom timu, ali da će se njegova ekipa dobro potruditi da učini sve što je do njih da ostvari povoljan rezultat.\n- U nedelju se sastajemo sa jednim sjajnim timom, individualno jakim, pojčanja koja su doveli su izuzetno kvalitetna, ali nama je najbitnije da se mi spremimo, da u utakmicu uđemo 100 odsto i damo svoj maksimum, a za za to imamo imamo još dva dana. Svako ko bude izašao u nedelju treba da uživa u utakmici i da pokuša da predstavi sebe u najboljem svetlu. Ne sumnjam da će naši momci dati sve od sebe i imamo pravo da se nadamo, iako igramo protiv vrlo kvalitetnog protivnika. - kaže Pavićević - Partizanu naravno prepuštamo ulogu favorita, ali dajemo sebi za pravo da se nadamo da možemo da ostvarimo povoljan rezultat.\nMladi napadač Spartaka ističe da njegova ekipa poštuje protivnika, ali da u ovom duelu vide svoju priliku da pokažu svoje fudbalsko znanje i bez sumnje će dati svoj maksimum da to i učine.\n- U goste nam dolazi jedan od najvećih klubova u Srbiji, igraju Evropi, doveli su jako dobra pojačanja i zbog svega toga imamo veliko poštovanje prema njima. Sa druge strane mi smo se dobro spremali celu nedelju, dobro smo krenuli sezonu i svi smo pozitivni i optimistični pred ovaj duel. U ekipi je odlična atmosfera i verujemo u dobar rezultat - rekao je Ćalasan, a ujedno i pozvao publiku da dođe u što većem broju i bodri domaći tim.\nTrener Aleksandar Veselinović imaće na raspolaganju sve igrače pošto nema ni povređenih ni kažnjenih, a o konačni sastav znaće posle poslednjeg treninga u nedelju.\nULAZNICE ZA MEČ\nCene ulaznica kao i ranijih godina (sa CZV i PAR) su, za zapad 400, za jug i istok 350, dok će se na tribinu za navijače Spartaka moći ući za 200 dinara.\nUlaznice se mogu kupiti na danas SRC "Prozivka" (od 7 do 20 časova), kao i na dan utakmice, u nedelju, na samom stadionu (od 14 časova).\nKIŠOBRANI BEZ ŠILJKA MOGU, VODE ĆE BITI NA STADIONU\nImajući u vidu da je MUP proglasio organizaciju meč povišenog rizika na stadion neće biti moguće unositi kišobrane sa šiljcima, kao ni flašice sa vodom, sa druge strane JKP "Stadion" je najavio da će obezbediti cisterne sa vodom na stadionu, pored više česama koje se nalaze u okviru ili ispred stadiona. Takođe u ugostiteljskom objektu unutar stadiona moći će da se kupi bezalkoholno osveženje u plastičnim čašama.\nZvanično promovisan Bojan Čečarić\nMladi Čečarić je pre desetak dana došao iz Mladosti iz Lučana i biće na raspolaganju šefu struke već za nedeljni meč protiv Partizana. Čečarić igra na poziciji napadača i krila, a priliku da zaigra u B timu imao je vrlo brzo po dolasku i tom prilikom je postigao pogodak.\n- Prvi utisci u klubu su odlični, saigrači su me odlično prihvatili što je doprinelo da se brzo uklopim u ekipu. Došao sam u jednog stabilnog superligaša, što je korak napred u moj karijeri. Ambicije su mi da igram dobro i standardno, očekujem da uđemo u osam najboljih u našoj ligi, a onda što da ne i nešto više. - rekao je Čečarić\nMladom napadaču poželeo je mnogo sreće i dobre partije u plavom-belom dresu Ljubiša Dunđerski, sportski direktor kluba.\nŠta će presuditi u odluci da li ćete doći u nedelju na stadion?\nCena karte8 glasova\nLoš termin odigravanja utakmice (igranje po visokoj temperaturi)22 glasova\nSlobodno vreme4 glasova\nNišta, dolazim bez obzira na sve23 glasova\nNešto drugo9 glasova\nPređi na glasanje Ukupno 66 glasova\nLoš termin odigravanja utakmice (igranje po visokoj temperaturi)\nNišta, dolazim bez obzira na sve\nPostavljeno pre 856 dana i 7 časova\nFudbaleri Partizana minimalcem osvojili tri boda u Subotici\npereee [pre 856 dana i 3 časa] Odgovori\nSpale je oduvek imao reflektore pa sad nismo navikli igrati po vrucini.\nKakve gluposti, kao sto kazu igrati se mora pa bilo 50 stepeni. Lepo sudija ubaci jedan odmor po poluvremenu i gotovu. Sad se svi raspekmezili!\n#229066 (10) (5)


OSM Televizija - Rusija proizvela sopstvenu vakcinu protiv dječije paralize\nU Rusiji je proizvedena vakcina protiv poliomijelitisa (dječije paralize), koja se do sada kupovala u inostranstvu, rekla je šefica Službe za kontrolno-inspekcijske poslove u oblasti trgovine i zaštite prava potrošača Rospotrebnadzora, Ana Popova.\n- Veći dio kalendara vakcinacije u Rusiji popunjen je ruskim vakcinama. Skoro sve vakcine, koje se nabavljaju za federalni novac u cilju obezbjeđivanja nacionalnog kalendara, ruske su proizvodnje, osim inaktivisane vakcine protiv poliomijelitisa - izjavila je Popova.\n- Nadamo se da će se u bliskoj budućnosti vakcina naći na ruskom tržišta - ocijenila je Popova.\n- Imamo mnogo iskustva u pravljenju takvih vakcina. Imamo vakcinu protiv difterije, velikog kašlja i tetanusa, u Rusiji se odavno koristi i daje odličan rezultat - pojasnila je Popova.\n- Rusija ima najnižu stopu obolijevanja od morbila na svijetu, iako je situacija epidemije izuzetno složena i nastavlja da se komplikuje - zaključila je šefica Rospotrebnadzora.\nJoš iz iste kategorije: « Ruski "suhoj" proletio iznad španskog nosača aviona Rusija će preduzeti vojne mjere ako NATO realizuje svoje prijetnje »


Kod otoka Ilovika pronađen antički brod star 2.200 godina -- Tajna povijest -- Sott.net\nUto, 13 Lis 2020 10:16 UTC\nU vodama ostrva Ilovika u lošinjskom arhipelagu sprovodi se projekt istraživanja i zaštite jedinstvenog otkrića - antičkog broda iz drugog vijeka prije Hrista.\nIzuzetno dobro sačuvana brodska konstrukcija, nedavno nađena u uvali Paržine na ostrvu Iloviku, nalik je na vremensku kapsulu iz antičkog doba.\nRiječ je o brodu starom 2200 godina, rekla je za hrvatski Javni servis HRT Zrinka Etinger Starčić, direktorka Lošinjskog muzeja.\n"To nas je sve iznenadilo jer ovakav stari brod iz tog starijeg horizonta na Jadranu do sada nije sačuvan. A budući da je ovdje u ilovičkom akvatorijumu, radi se o brodu koji je u pijesku, koji ga je dobro konzervirao", rekla je ona.\nPotvrdio je to i međunarodni tim arheologa iz francuskog Nacionalnog centra za naučna istraživanja antičkih brodskih konstrukcija.\nOplata ovog antičkog broda spajana je tehnikom utora i jezičaca, a za nju pričvršćena rebra zapravo su drveni klinovi.\n"Zanimljivo je da je upravo po njegovim karakteristikama brodogradnje jedinstven u Jadranu. Riječ je o jako velikom brodu koji će biti vrlo izazovno dokumentovati", rekao je Igor Miholjek, direktor Odjeljenja za podvodnu arheologiju Hrvatskog restauratorskog zavoda.\nSa podvodnim arheolozima Hrvatskog restauratorskog zavoda i njihovim kolegama iz Francuske sarađuju i stručnjaci iz lošinjskog muzeja te ronioci Specijalne policije MUP-a, prenio je zagrebački portal Index.


Kuba (iz nekog drugog ugla)\nKubuntu 11.10 problem sa internetom\nKako onemoguciti update kod Kubuntua 6.04?\nMyCity » Turizam » Kuba/Havana\nNapisano na dan: 17.5.2006\nPoslao: 17 Maj 2006 10:21\nPridružio: 20 Apr 2006\nIšla bih ove godine na Kubu - imam malo informacija - samo od agencija - što znači ništa - interesuju me cene i sl.\nPoslao: 29 Maj 2014 14:27\nmene interesuje cijena puta za kubu,kako se moze ostati i nesto raditi.mogli bi mi malo opsirnije nesto o tome reciobavjesti me emailom ili na fejsbuk\nPoslao: 29 Maj 2014 23:31\nŠto se tiče cene puta, ona varira. Zavisi preko koje kompanije letiš, u koje vreme, koliko unapred rezervišeš kartu, itd.. Generalno, povratna se vrti oko 1000€ otprilike..\nŠto se tiče ostanka i rada zaista nemam pojma, tačnije nikada mi niko nije rekao da želi da ide da radi na Kubu. Mada, onako neobavezno, i nije ti neki izbor. Život na Kubi je prilično težak. Tamo idu da žive uglavnom oni koji imaju dosta novca i ne moraju ništa da rade. Samo da uživaju..\nOvaj topic je pregledan 4285 puta\nUkupno su 510 korisnika na forumu :: 12 registrovanih, 2 sakrivenih i 496 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: cikadeda, dekir, gorantrojka, kybonacci, Miskohd, mrav pesadinac, Ognjen D., Oluj2.1, pein, raskoljnikov, Simon simonović, wizzardone


DOČEKALA JE TORTA I LJUBIMAC Djevojčica koju je oteo Malčanski berberin STIGLA KUĆI (VIDEO) - Srpskainfo\nDOČEKALA JE TORTA I LJUBIMAC Djevojčica koju je oteo Malčanski berberin STIGLA KUĆI (VIDEO)\nDjevojčica M. K. (12) iz Suvog Dola, koju je oteo i zlostavljao Ninoslav Jovanović (46) poznatiji kao Malčanski berberin, izašla je danas iz Kliničkog centra u Nišu, nakon 19 dana liječenja i oporavka.\nU pratnji majke Aleksnadre i oca Roberta, ona je danas stigla u porodični dom u ovom selu kod Niša, gdje su je svi dočekali sa velikom ljudbavlju i oduševljenjem. Djevojčicu je dočekala torta iznenađenja a posebno oduševljenje nastupilo je kada se prvi put vidjela sa novim kućnim ljubimcem maltezerom Leom, kojeg je u međuvremenu dobila.\n– Dijete je izašlo iz bolnice, upravo sjedi sa nama u kući. Ona je dobro, oporavila se tako da su je pustili danas. Tu smo zajedno, najuža porodica – mi roditelji, baka, deka i ona. Uzeo sam tortu da je malo iznenadim pa sam napisao “Dobrodošla kući”. Kada je vidjela maltezera Leu, mnogo se obradovala. Ona je i prije ove tragedije rekla supruzi da bi voljela da ima psa, tako da smo joj ispunili želju – rekao je Robert za Blic.\nDjevojčica se odmah zaigrala sa preslatkim psićem, kojeg su joj poklonili građani susjednog naselja “Broj 6” koji su učestvovali u potrazi za njom.\nKako je Blic pisao, Jovanović je ukradenim automobilom marke “punto” oteo M. K. 20. decembra na putu do škole u naselju Brzi Brod. On je djevojčicu slagao da je novi električar u školi, ali da ne zna put pa je na prevaru natjerao da uđe u vozilo.\n"IZBRISALA SJEĆANJA" Monika ne može da opiše svih 10 dana provedenih sa MONSTRUMOM\nNakon nestanka M. K. otpočela je, do sada najveća potjera u Srbiji, u kojoj je učestvovalo više od 800 pripadnika policije, granične policije, žandarmerije, vojske i pripadnike BIA uz angažovanje helikoptera i pasa tragača, kao i uz pomoć lovaca i drugih dobrovoljaca.\nDjevojčica je nađena 29. decembra u vikednici u Pasjači, nakon što je vlasnik Emil Živić, poštujući preporuke policije da se pregledavaju objekti u kojima niko ne živi, svratio da obiđe kuću. Malčanski berbedir je pobjegao kroz prozor i uspio da umakne, ali je uhapšen 5. januara na groblju u Malči gdje se skrivao od policije. Njemu je određen pritvor i prijeti mu doživotna robija zbog krivičnih djela otmice i silovanja.\nHronika kućaMalčanski berberinMonika\nBJELORUSKA TELEVIZIJA O OPOZICIJI Kolesnikova privedena na granici sa Rusijom


2021-06-22 13:40:47 0 komentara Autor: Agroinfo.rs\nSeoski turizam se u Srbiji javlja u masovnijem obliku početkom 2000-tih. Prava popularizacija sela dolazi sa razvojem intenzivne promocije koju je omogućio internet.\nInformacije postaju sve dostupnije i lakše dolaze do potencijalnih gostiju, pa se samim tim u poslednjoj deceniji može govoriti o veoma značajnoj grani domaćeg turizma uopšte. Ukupan razvoj seoskog turizma utiče i na razvoj i kreiranje nekih novih, do tada nepoznatih destinacija. Na njima se vrlo brzo prepoznaju turistički resursi, koji se potom procenjuju i stavljaju u turističku ponudu.\nNa taj način mnoga sela Šumadije ili južne Srbije preobrazila su se od „umirućih“ sela do živahnih mestašaca koja pohode vikendaši, avanturisti i zaljubljenici u prirodu.\nInfrastruktura bi omogućila brži razvoj seoskog turizma\nIz Udruženja Selo kažu da su problemi sa kojima se susreću oni koji se u Srbiji bave seoskim turizmom najčešće infrastrukturne prirode.\n- Bolji i lakši prilazi domaćinstvima, jače internet veze, stabilniji električni naponi su ono što je neophodno poboljšati da bi naši ugostitelji bili konkurentni na svetskom tržištu. Naravno, nekada su sela teško dostupna pa to nije uvek lako sprovesti. Drugi problemi vezani su uglavnom za edukaciju samih vlasnika. Trendovi u turizmu, a naročito u marketingu se jako brzo menjaju, a da bi bili uspešni u poslu, neophodno je da vlasnici isprate sve te promene koje nadolaze. Zato je njihova edukacija od velike važnosti za sveukupan dalji razvoj seoskog i domaćeg turizma-, naglašavaju iz Udruženja.\nFaktor koji stoji na putu razvoja seoskog turizma je taj što je to često dodatni posao nekom domaćinstvu pored bavljenja poljoprivrednim radom.\nOno što je interesantno jeste da imamo veoma mali broj seoskih domaćinstava na nivou cele Srbije, u odnosu na broj sela, odnosno seoskih domaćinstava. Iako je uvek postojalo interesovanje za seoski turizam, izgleda da je pandemija dodatno stavila akcenat na potrebu razvoja tog segmenta.\nMeđutim, ono što nije bilo dobro je to da kada pozovete domaćina, kada kontaktirate deset domaćinstava koja imate u bazi podataka – ispostavi se da samo jedan može primiti goste. Svi su, kažu, zauzeti i to nije bilo dobro i to je mnoge goste oteralo. Mora da postoji kontinuitet bavljenja ovim poslom.\nUdruženje Selo koje postoji već više od 20 godina ih čini pionirima u ovoj oblasti.\n- Sa jedne strane naš posao je da pomognemo vlasnike seoskih turističkih domaćinstava kojima su potrebni saveti ili smernice u smislu razvoja biznisa, a sa druge strane bavimo se promocijom ovog vida turizma. Drugim rečima Selo.rs je domaći rezervacioni sistem preko koga gosti mogu rezervisati odmor u par hiljada smeštaja koji su im dostupni na portalu. Naš posao je da obezbedimo njegov dalji razvoj i gostima predstavimo bogatu ponudu domaćeg turizma-, zaključuju naši sagovornici.\nТагови: poslovanje,internet,Seoski turizam,online,\nOpština Raška, raspisala je Konkurs za dodelu podsticajnih sredstava za razvoj seoskog turizma na teritoriji opštine u 2021. godini.\n2021-04-28 15:05:11 0\nPotpisan sporazum “Širokopojasni internet u ruralnim područjima u Republici Srbiji”\nSporazum o realizaciji projekta kojim će u seoskim sredinama biti uveden širokopojasni internet potpisan je u Palati Srbija u prisustvu ambasadora Austrije u Srbiji Nikolausa Luterotija i šefa Delegacije EU Sema Fabricija.\n2021-01-29 15:57:32 0\nProgram za unapređenje konkurentnosti individualnih poljoprivrednih proizvođača\n2021-01-12 15:30:46 0


Ljekari bez granica: Obavezna neovisna istraga napada na bolnicu\nJedan od ranjenih doktora u napadu na bolnicu Ljekara bez granica u afganistanskom gradu Kunduzu, 6. oktobar 2015.\n"Ljekari bez granica" zahtijevaju nezavisnu istragu američkog bombardovanja bolnice u Kunduzu, u kojoj je ubijeno 22 ljudi. Ova Agencija naglašava kako istraga mora biti neovisna, jer se "ne mogu osloniti na podatke koje bi im pružila vojna istraga koju bi vodili Amerikanci, NATO ili Afganistan".\nBombardovanje bolnice u Kunduzu, američke vojne snage nazivaju "greškom", koja je, kako navode, rezultat tenzije izazvane pokušajima talibana da preuzmu Kunduz.\nGeneral John Campbell, komandant međunarodnih snaga u Afganistanu, u utorak je pred senatskim odborom rekao da su napad zatražile afganistanske snage koje su bile u vezi sa američkim specijalcima na terenu.\n"Da budem potpuno jasan, odluka da se udari iz zraka, je naša i prošla je sve instance američkog lanca komandovanja. Bolnica je bila greška. Mi nikada ne bi namjerno ciljali zaštićenu medicinsku ustanovu", poručio je Campbell.\nAmeričko Ministrastvo pravde, Pentagon i NATO naredili su hitnu istragu. No, predsjednica "Ljekara bez granica", Joanne Liu, odmah je izjavila da se na rezultate istrage koje će oni provoditi, ne može osloniti.\nNaprotiv, na pariškom saslušanju u vezi s tragedijom u Kunduzu, tamošnji šef "Ljekara bez granica" izjavio je kako je "nažalost, siguran, da nije bila u pitanju greška".\n"To nije bio samo napad na našu bolnicu, to je napad na Ženevsku konvenciju. Američki napad na bolnicu u Kunduzu najveći je gubitak života u našoj organizaciji. Deseci hiljada ljudi u Kunduzu sada nemaju ni osnovnu medicinsku uslugu. Danas vam kažem, dosta je! Čak i rat ima pravila", kazala je Joanne Liu U Ženeci na konferenciji za medije.\nParalelno, na saslušanju u američkom Senatu, predsjednik Odbora, senator John McCain je kazao da je naredba za udare morala proći rigorozni postupak, iako su akciju zahtijevale afganistanske snage.\n"Ako smo nešto naučili iz iračke noćne more, onda je to činjenica da ratovi ne završavaju onda kad političari to požele. Jasno je to sada i u Afganistanu. Od kada je predsjednik Obama prošle godine pozdravio kraj borbenih operacija, na bojno polje su stigli militanti Islamske države, a talibani organizirali najveću ofanzivu u cijeloj zemlji", naveo je McCain.\nAmerički ministar obrane Ashton Carter posebno je naglasio žaljenje Pentagona zbog, kako je rekao, incidenta, dodavši da "Američka vojska vodi najveću brigu kako bi se spriječio gubitak nevinih života".\nMeđutim, Carter nije objasnio kako je onda moguće da u punih sat vremena - koliko je bombardovanje trajalo i za koje su se avioni vraćali četiri puta - niko ne otkrije "grešku".\nIzvršna direktorica "Ljekara bez granica", Meinie Nicolai, novinarima u Brusselsu je prenijela svjedočenje njenih ljudi u Kunduzu.\n"Tvrdnje da su ciljali talibane, nisu potvrđene, prema tome su smiješne. Naše osoblje u bolnici nije čulo nikakve borbe u okolini. Bolnica je čuvana, ograđena i tu su bili samo naši ljudi – pacijenti i medicinsko osoblje. I samo su oni žrtve ovih udara", istakla je Nicolai.


Stečajna uprava KAP-a tužiće državu za 8,72 miliona eura – Bankar.me\nOctober 1, 2018 BIZNIS, Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nStečajna uprava Kombinata aluminijuma KAP moraće da pokrene tužbu protiv države Crne Gore zbog naplate 8,72 miliona eura, nakon što je to početkom godine naložio Apelacioni sud, saznaju Dnevne novine.\nSudije Apelacionog suda su 23. januara ukinule rješenje prvostepene sudske instance kojim je Privredni sud odbio zahtjev ruskog CEAC-a da naloži stečajnom upravniku da u ime i za račun KAP-a pokrene svaki mogući i neophodni zakonom predviđen postupak radi naplate 8,72 miliona eura od države.\nRusi su ovaj zahtjev temeljili na odluci Arbitražnog suda iz Beča, a novac koji traže odnosi se na neisplaćene subvencije za struju shodno ugovoru koji su sklopili sa Vladom 2009.\nIz Privrednog suda Dnevnim novinama nije rečeno da li će i kada biti pokrenut ovaj postupak, ali s obzirom da je odluka drugostepenog suda obavezujuća za prvostepeni, za očekivati je da stečajna uprava KAP-a tuži državu.\nStečajni sudija i predsjednik Privrednog suda Blažo Jovanić je u rješenju od 19. decembra 2017. kojim je odbio zahtjev CEAC-a, a koje je potom ukinuo Apelacioni sud, naveo da se iz arbitražne odluke suda iz Beča ne može zaključiti da postoji obaveza države Crne Gore da isplati 8,72 miliona eura KAP-u u stečaju.\nApelacioni sud je, sa druge strane, utvrdio da je žalba CEAC-a na odluku Privrednog suda osnovana, te da “stečajni sud nije pasivni posmatrač, već ima ovlaščenje da preduzima mjere u cilju izvršavanja obaveza propisanih Zakonom o stečaju”\n“Ne može se prihvatiti stanovište prvostepenog suda da stečajni sud nije ovlašćen da nalaže stečajnom upravniku da pokrene postupak, podnese tužbu, angažuje advokata, zaključi poravnanje, povuče tužbu ili da se odrekne tužbe u postupku pred sudom ili organom upravr u Crnoj Gori ili inostranstvu, jer to ne proizilazi iz navedenih zakonskih odredbi”, navodi se u odluci Apelacionog suda.\nS obzirom na stav koji je istakao Jovanić u ukinutoj prvostepenoj odluci, biće krajnje neizvjesno ko će uspjeti u ovom sporu. Sigurno je, međutim, da će se u postupku prvi put na suprostavljenim stranama naći zaštitnik imovinsko-pravnih interesa Crne Gore i CEAC,\nbudući da su u dosadašnjem toku stečaja koji se vodi nad KAP-om osporavali sve odluke stečajne uprave.\nPOJMOVIkap tuži državu Stečaj u KAP-u stečajna uprava KAP-a\nPrevious Na bolji standard ćemo sačekati\nSljedeći Sindikat će tražiti raspisivanje referenduma o uslovima za penzionisanje


Jezgrasto voće - Pretraga članaka | Agroklub.ba\nAgroklub \_ "Jezgrasto voće" - pretraga članaka\nAdi Pašalić je dodao sliku na KLUB prije 2 sata\nAmela D. je lajkao sliku na KLUB-u prije 11 sati\nAmela D. je lajkao članak prije 11 sati\nSelma Sabljic je dodala sliku na KLUB prije 12 sati\nAmela D. je lajkao galeriju prije 12 sati\nSnježana Obradović je komentirala sliku na KLUB-u prije 14 sati\nRanka Vojnović je lajkala sliku na KLUB-u prije 18 sati\nPretraga - Jezgrasto voće\n"Jezgrasto voće" - pretraga članaka\nKljučne riječi: Jezgrasto voće\nZaštita voćaka Prvo proljetno prskanje voćaka - kada i kako ga obaviti? Proljetno "plavo prskanje" se obavlja tokom mirovanja vegetacije i može se obaviti do početka bubrenja pupoljaka. Ima cilj da smanji broj štetočina i prouzrokovača bolesti koji u odgovarajućim stadiju...\nUzgoj lješnjaka Sabid Merdanović iz Cazina uzgaja 700 sadnica lješnjaka U našim nesigurnim domaćim tržišnim i gospodarskim uvjetima, te činjenici da je riječ o poslu koji velikim dijelom ovisi o faktorima na koje ne možemo utjecati poput vremenskih prilika, teško je odred...\nZasadi voća 41.430 KM za zasnivanje novih zasada voća Vlada Zeničko-dobojskog kantona donijela je Zaključak o odobravanju sredstava u iznosu od 41.430 KM na ime podrške za zasnivanje novih zasada koštičavog, jabučastog i jezgrastog voća sa područja Zenič...


Sirup od zove: Recept za sok sa okusom proljeća – Aura\nTrebat će vam i veće posude, kao i čiste pripremljene staklene boce sa čepovima za skladištenje. Što se tiče ‘light’ varijanti sa manje šećera, znajte da je šećer prirodni konzervans i da smanjivanjem njegovih omjera za pripremu rzikujete kasniju kvarljivost sirupa.\nsok od zove\t2020-03-12\nTagged with: sok od zove


I novinare ubijaju - zar ne?! | Komentar | DW | 13.02.2010\nI novinare ubijaju - zar ne?!\nU 2009. širom svijeta je, tokom obavljanja posla, ubijeno 110 novinara, navodi u svom izvještaju Međunarodni institut za štampu (IPI) čije je sjedište u Beču. To je najveći broj ubijenih novinara od 2000. godine.\nNovinari u potrazi za istinom, često dolaze u opasne situacije\nIran se u izvještaju spominje kao zemlja sa najvećim brojem hapšenja. U Iranu je od predsjedničkih izbora, koji su održani u junu prošle godine, uhapšeno više od stotinu izvještača i blogera.\nNovinari su bili meta napada i u Pakistanu. Wasi Ahmad Kureshi (Vai Ahmad Kureši) se našao pored jednog kioska u distriktu Kuhzar kada su na njega bez upozorenja pucala dvojica muškaraca. Pogodila su ga dva metka tako da je umro na putu do bolnice. Razlozi zbog kojih je ovaj novinar ubijen nisu poznati. Za razliku od Kureshia, šef meksičkih novina „Expressiones de Tulum“ Jorge Alberto Valazquez Lopez je prethodno bio upozoren. U njegovoj štampariji je podmetnut požar. On je također često dobijao i prijetnje da će biti ubijen. Njegov list je, pored ostalog, izvještavao i o korupciji visokih političkih zvaničnika. Jednog dana je jedan motociklista otvorio vrata Lopezovog automobila i pucao na njega.\nNaomi Hunt je zaposlena na Međunarodnom institutu za štampu u Beču i o dugoj listi ubijenih novinara kaže: „Mislim da je život za novinare postao opasniji. Posebno u konfliktnim zonama vidimo da je po prvi put ciljano ubijeno više novinara.“\nNovinari koji su prošle godine uhapšeni u Iranu\nNo, zemlje koje su posebno opasne za novinare nisu naprimjer Irak ili Afganistan. Azija se sa 55 ubijenih novinara spominje kao "smrtonosna regija", zatim slijedi Latinska Amerika sa 28 ubijenih novinara, dok je u Africi život izgubilo 14 pripadnika medija, a u Iraku četiri. U Evropi je ubijeno sedam novinara, pet u Rusiji, jedan u Turskoj te jedan u Azerbejdžanu: „U Meksiku ubice ostave čak i pismo putem kojeg preuzimaju odgovornost. To je jedna vrsta upozorenja za sve koji imaju namjeru javno govoriti.“\n„Pisati istinu je najopasnije“\nNa pitanje šta su novinari eventualno pogrešno uradili, da li su možda istraživali na posebno opasnim mjestima ili se sastajali sa pogrešnim ljudima, Naomi Hunt odgovara: „Vjerujem da je pisati istinu najopasnije što se može uraditi. Pogotovo su ugroženi novinari koji kritički pišu o državnicima ili o nekoj stranci.“\nČinjenica da sve više zemalja usvaja restriktivne zakone olakšava hapšenje neomiljenih reportera. Tako Međunarodni institut za štampu prebacuje iranskoj vladi da vrši cenzuru i zabranjuje publikacije, te da su strani novinari izloženi nepravednim sudskim procesima i mučenjima.\nAutor: Wolfgang Dick / Belma Fazlagić


Paraćin OnLine Archives - Stranica 18 od 18 - InfoMedia Plus\nJer ste vi to tražili! 1 kubik hijaluronskog filera za usne Special Lips, umesto 250€, sada samo 190€! Iskoristite ovu prednovogodišnju akciju, koja će trajati do 17. decembra i zablistajte u najluđoj noći! Centar lepote i zdravlja „GLAMOUR“ Paraćin! Zakazivanje na: 035/56 55 57 i 066/210-251\nPozorište Paraćin,subota,10.decembar u 20 časova. Predstava „Teško je reći zbogom“. Cena karte 500 dinara.Telefon blagajne 563 343. Mikser teatar predstavlja još jednu novu predstavu na svom repertoaru, ovoga puta u saradnji sa Teatrom Vihor – „Teško je reći zbogom“ po tekstu Mira Gavrana, a u režiji Marije Lipkovski. U pozorišnom tekstu “Teško je reći zbogom”…\nPREMIJERKA SA MINISTRIMA U SUBOTU U PARAĆINU\nKoncert grupe Legende u Paraćinu!\nVEČERAS U PONOĆ OBAVEZNO ZAMISLITE ŽELJU!


Predsjednik Biden govori o planovima za obnovu infrastrukture, 7. jula 2021.\nPredsjednik Joe Biden rekao je u telefonskom razgovoru ruskom predsjedniku Vladimiru Putinu da mora da "preduzme korake" protiv cyberkriminalaca koji su aktivni u njegovoj zemlji, i da SAD "zadržavaju pravo da brane svoje građane i ključnu infrastrukturu", saopšteno je iz Bijele kuće.\nTelefonski razgovor je vođen manje od mjesec dana pošto su se dvojica lidera sastala u Ženevi, kada je Bajden upozorio na stalnu pretnju cyber napada koja dolazi iz Rusije. Novi hakerski napad povezan sa grupom REvil, čija je baza u Rusiji, izazvao je velike poremećaje prošlog vikenda, koji su uticali na više od 1.500 kompanija.\n“Veoma sam mu jasno stavio na znanje da SAD očekuju da kada hakerske operacije iznuđivanja novca poteknu sa tla Rusije, i kad država nema veze sa njima, očekujemo da reaguju ako im damo dovoljno informacija o tome ko stoji iza napada", rekao je Biden u razgovoru sa novinarima pred skup posvećenom ekonomskoj konkurentnosti. Na pitanje da li će biti posljedica odgovorio je potvrdno.\nU saopštenju Bijele kuće o jednočasovnom razgovoru, ističe se i američko-ruski dogovor koji će omogućiti dolazak humanitarne pomoći u Siriju. Dvije teme razgovora pokazuju da, iako Baiden želi da zauzme čvrst stav prema Rusiji zbog hakovanja, postoji i želja da se izbjegne jačanje tenzija dok administracija od Rusije očekuje da sarađuje, ili se bar ne miješa, u američke aktivnosti u drugim oblastima, među kojima su Sirija, povlačenje iz Afganistana i klimatske promjene.\nBiden je rekao novinarima da su SAD i Rusija uspostavile "sredstva komunikacije na redovnoj osnovi da bi mogle da komuniciraju jedna sa drugom svaki put kada jedna od njih pomisli da se nešto događa u drugoj zemlji što utiče na njihovu zemlju. Prošlo je dobro, optimista sam."\nKako je saopšteno iz Kremlja, "Putin je primijetio da uprkos spremnosti ruske strane da zajednički zaustavi kriminalne aktivnosti u sferi informacija, američke agencije tokom prošlog mjeseca nisu iznosile takve zahtjeve."\nTakođe je rečeno da su dvojica lidera naglasila potrebu za saradnjom u sferi cyber bezbjednosti, za koju je rečeno da mora da bude "trajna, profesionalna, ne-politizovana i da se odvija kroz posebne kanale komunikacije, uz poštovanje međunarodnog prava."\nU saopštenju Kremlja takođe se navodi da su Biden i Putin razgovarali o situaciji u Siriji, "sa posebnim naglaskom na humanitarne aspekte" i "pozitivno ocijenili saradnju Rusije i SAD po tom pitanju, kao i u Savjetu bezbjednosti UN."


Fakultet tehničkih nauka Univerziteta u Prištini sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici danas je organizovao tradicionalnu akciju „Dan otvorenih vrata“ za sve učenike završnih razreda srednjih škola.\nUčenicima su pružene sve potrebne informacije o akademskom životu, načinu studiranja, organizaciji rada, kao i prohodnošću i perspektivama diplomiranih studenata.\nUjedno je potencijalnim studentima ovog fakulteta predstavljen rad laboratorija, kao i uređaji koji se koriste u procesu nastave.\nNa ovom fakultetu postoji sedam studijskih programa – arhitektura, građevinsko inženjerstvo, elektrotehničko i računarsko inženjerstvo, inženjerstvo zaštite životne sredine i zaštita na radu, mašinsko inženjerstvo, rudarsko inženjerstvo i tehnološko inženjerstvo.\nPrema rečima v. d. dekana dr Srđana Jovića, uslovi studiranja na ovom fakultetu su podjednaki kao i u užoj Srbiji.\n“Imamo adekvatan nastavni kadar koji može da pruži znanje koje je potrebno i da stvori inženjera kako dolikuje bilo kojoj ustanovi. Kad student izađe iz ovog prostora, odnosno završi fakultet, on može da počne da radi ono za šta se školovao. To je velika stvar, jer to dualno obrazovanje sve više živi. Mi kao Fakultet tehničkih nauka pružamo i teoriju i praksu i nadam se da će svi poslodavci biti zadovoljni našim kadrovima”, navodi dr Jović.\nDodaje da ovaj fakultet raspolaže savremenim laboratorijama, dok za ostale vidove prakse, imaju ostvarenu saradnju sa različitim firmama i ustanovama kako širom Kosova i Metohije, tako i uže Srbije.\nDr Jović ukazuje da kod studenata najveće interesovanje vlada za arhitekturu i informacione tehnologije, dok je rudarstvo najdeficitarniji kadar.\n“Mi smo rudarski kraj, imamo Trepču. Imamo samo 18 studenata na rudarstvu. Ja molim studente da upišu rudarstvo, jer kada upišeš rudarstvo i završiš ga, sigurno imaš zaposlenje”, ukazuje.\nPoručuje da za koji god se studijski program potencijalni studenti odluče, neće pogrešiti, jer kako kaže, tržište rada ne poznaje kategoriju nezaposlenih lica iz ovih oblast i dodaje: “Patriotski čin i za opstanak ovog naroda je da ta budućnost budu upravo srednjoškolci koji će upisati fakultet na Univerzitetu u Prištini sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici“.\nPored osnovnih, ovaj fakultet pruža i master akademske studije u oblasti arhitekture, građevinskog inženjerstva, elektrotehničkog i računarskog inženjerstva, inženjerstva zaštite životne sredine i zaštite na radu, mašinskog inženjerstva, rudarskog inženjerstva, tehnološkog inženjerstva, kao i upravljanja rizicima od prirodnih katastrofa.\nTakođe nudi i specijalističke akademske studije kada je u pitanju održivost i otpornost građene sredine.\nDok doktorske akademske studije pokriva elektrotehničko i računarsko inženjerstvo, mašinsko inženjerstvo i tehnološko inženjerstvo.


Derik Braun u Crvenoj zvezdi!!! - KK Crvena zvezda\nIskusni Amerikanac i bivši član Anadolu EFES-a Derik Braun novo je pojačanje KK Crvena zvezda mts za koju će nastupati u sezoni 2019-2020!!! Braun donosi crveno-belim ogroman kvalitet i veliko iskustvo Pokrivaće pozicije krilnog centra i centra.\nAmerikanac Derik Braun novo je pojačanje KK Crvena zvezda mts!\nKrilni centar visok 204 centimetara igra podjednako dobro na poziciji krilnog centra i centra, i biće ogromno pojačanje I donosi veliki kvalitet I iskustvo novom timu crveno-belih u narednoj sezoni.\n31-godišnji Braun ima veliki staž igranja u NBA i evropskim klubovima koji su se takmičili u Evroligi ili borili za trofej u Evrokupu. Od 2009.godine i nakon 4-godišnjeg staža na koledžu „Kzejvijer” (Xavier) igrao je 4 sezone u ekipama Šarlota (koja ga je i draftovala kao 40.pika na draftu 2009.godine) Njujork Niksa i ponovo Šarlota u sezoni 2011-2012.\nEvropsku epizodu počeo je u Lokomotivi Kubanj sa kojom je kao jedan od najboljih igrača tog tima I član najbolje petorke tog takmičenja, osvojio Evrokup 2013.godine, a još dve sezone proveo je u Rusiji igrajući Evroligu u tom klubu.\nOd 2015.godine član je Anadolu EFES-a, a nakon turskog kluba ovaj levoruki šuter rodom iz Ouklenda, spreman je za novu epizodu u dresu Crvene zvezde !\nKlub se ovom prilikom zahvaljuje Braunu zato što je čineći I razne finansijske ustupke iskazao veliku želju da igra za Crvenu zvezdu, i što je I sam istakao tokom pregovora da naš klub vidi kao odličnu organizaciju, koja želi da osvaja trofeje, i želi da bude konkurentan u Evroligi u sezoni 2019-2020..\nDerik Braun je prva akvizicija KK Crvena zvezda mts u ovogodišnjem prelaznom roku nakon produžetaka ugovora koje su potpisali Lazić, Beron, Čović i Simanić.\nCrvena zvezda mts nastavlja sa aktivnostima u prelaznom roku pred sezonu 2019-2020, i o svemu će blagovremeno obaveštavati javnost.\nDerik, Dobrodošao u Crvenu zvezdu!


Uporedite cene za Linksys WRT54GL ruter, Linksys WRT 54GL komentari\n5.173 din - 9.438 din od prodavnica 3\nRuter Linksys, Wi-Fi, 4 LAN port, 2 USB 2.0 port, 10/100 MB/s Ethernet brzina transfera podataka, 54 MB/s Wi-Fi brzina transfera podataka, Standardi IEEE 802.11 / IEEE 802.11b / IEEE 802.11g, Opseg frekvencija 2,40 GHz, 2 antena, 2 dB povećanje jačine signala\nRuter Linksys, Wi-Fi, 4 LAN port, 2 USB 2.0 port, 10/100 MB/s Ethernet brzina transfera podataka, 54 MB/s Wi-Fi brzina transfera podataka, Standardi IEEE 802.11 / IEEE 802.11b / IEEE 802.11g, Opseg frekvencija 2,40 GHz, 2 antena, 2 dB povećanje jačine signala... info\nCene Linksys WRT54GL\nLinksys WRT54GL Wireless Router ( 0430814 )\nLinksys WRT54GL Broadband kabel DSL Router, Wireless-G Access Point, with 4-Port Switch, 2.4GHz, 802.11g, WiFi certified, includes Secure Easy Setup\nUpozorenje: cene, linkovi i specifikacije proizvoda za Linksys WRT54GL su postavile naše listane online prodavnice. Molimo obavestite nas ukoliko naiđete na neku grešku.\nUporedite Linksys WRT54GL sa sličnim proizvodima\nPregled: Linksys WRT54GL\nPronađite najbolju ponudu za Linksys WRT54GL (Wi-Fi, 4 LAN port, 2 USB 2.0 port, 10/100 MB/s Ethernet brzina transfera podataka, 54 MB/s Wi-Fi brzina transfera podataka) na portalu ShopMania. Možete kupovati Linksys WRT54GL u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za Linksys WRT54GL. Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike Linksys WRT54GL i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije ruteri, i kupite po najnižim mogućim cenama Linksys WRT 54GL ruter i hiljade drugih sličnih proizvoda.\nLinksys WRT 54GL - Slična pretraga: Linksys WRT 54GL, Linksys WRT 54 GL, Linksys WRT54 GL, LinksysWRT54GL\nKarakteristike: Linksys WRT54GL


Maradona-sa-Folklanda-Boka-Juniors-Folklandska-Ostrva | Sport | Fudbal\n2. December, 08:21\nMaradona sa Folklanda: Bokin stranac kod "kuće" 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nMaradona sa Folklanda: Bokin stranac kod "kuće"\nU noći između utorka i srijede igra se prvi meč polufinala Kopa Libertadores između Boke Juniors i River Plejta. Prije 20 godina, Boka je u svojim redovima nakratko imala igrača kojeg nikada nisu očekivali. Ovo je priča o Martinu Klarku.\nRazvoj karijere sportiste nerijetko je potpuno nepredvidiv. Kao kada u Beogradu sjednete u voz i zaputite se za Bar – znate da vas očekuju šarenoliki pejzaži, uzbudljiva smjenjivanja tunela i mostova, ali nikada niste sigurni kada ćete tačno stići na odredište.\nTako ni Džejmi Vardi nije mogao da pretpostavi dokle će dogurati kada je pored terena Flitvud Tauna u bermudama i sa kapuljačom na glavi davao intervju lokalnoj srednjoškolki. Niti je 20-godišnji Rojston Drente na debiju za Real Madrid mogao da nasluti da će ga put u narednim godinama navesti u Vladikavkaz i Ujedinjene Arapske Emirate.\nMeđutim, rijetko koji sportista na svojim plećima nosi teret pomiritelja naroda.\nMartin Klark ima 39 godina i njegova ne pretjerano raskošna fudbalska karijera došla je kao očekivan rasplet događaja. Završila se prije gotovo 15 godina, ali je u svom samom začetku pobuđivala pažnju međunarodne javnosti.\nKao stanovnik Folklandskih Ostrva, Klark je krajem prošlog milenijuma postao prvi čovjek sa tog arhipelaga koji je kročio na tlo Argentine od završetka oružanog sukoba sa Ujedinjenim Kraljevstvom.\nNi manje ni više, tokom sedam nedjelja, njegov dom bila je Boka Juniors, srce argentinskog fudbala.\nMartin je rođen u proljeće 1980. godine u Plimutu, jednom od južnih lučkih gradova Engleske. Njegov otac Robert bio je član britanske flote Kraljevskih marinaca i već 1982. biće učesnik u sukobu za Folklandska Ostrva.\nPrije nego što je Martin proslavio drugi rođendan, Argentina je 2. aprila izvršila invaziju i nakratko zauzela Folklandska Ostrva, otpočevši desetonedjeljni sukob oko teritorije manje od Crne Gore.\nSukob, koji zvanično nikada nije bio proglašen za rat, završiće se neslavno po Argentince, pošto će vojna hunta na čelu sa Leopoldom Galtijerijem biti poražena i Islas Malvinas, kako su poznata u toj zemlji, ostaće britanska teritorija.\nFolklandska Ostrva su arhipelag od oko 200 ostrva pod upravom britanske krune. Dva najveća arhipelaga su Istočni i Zapadni Folkland. Prema popisu iz 2016. godine, na Folklandima živi oko 3400 ljudi i od 1985. su samoupravna prekomorska teritorija Ujedinjenog Kraljevstva.\nEngleski kapetan Džon Strong je 1690. otkrio ovaj arhipelag, a bila su nenaseljena sve do dolaska francuskih moreplovaca 1764. godine. Ubrzo zatim su stigli i moreplovci iz Španije i Britanije, koji će naseljavati i napuštati Folklande u narednih pedesetak godina.\nFolklandi će 1840. godine postati kolonija britanske krune, ali će tokom dobrog dijela 20. vijeka Argentinci pokušavati da ovu teritoriju prepoznaju kao svoju.\nStvari su počele da eskaliraju u drugoj polovini vijeka, kada je argentinski predsjednik Huan Peron želio da uspostavi suverenitet nad arhipelagom, a vrhunac je bio dostignut početkom 80-ih godina. Argentinci su nakratko zauzeli Folklande, da bi vlada Margaret Tačer brzo odgovorila i u potpunosti povratila teritorije 14. juna, tačno 74 dana od prvobitne invazije.\nSedamnaest godina kasnije, u smiraj najkrvavijeg vijeka u istoriji čovječanstva, Martin Klark je postao važna ličnost na tlu Južne Amerike.\nOd običnog dečka sa udaljenih ostrva, naprasno je porastao u momka koji u piceriji u Buenos Ajresu sa telefona Dijega Maradone zove majku da joj kaže da je dobro. Kako je do svega toga došlo?\nArgentinac Esteban Kićeljo je oduvijek bio opsjednut Folklandskim Ostrvima.\nU martu 1999. godine morao je brzo da reaguje ukoliko želi da ih konačno posjeti – Lan Čile, jedina aviokompanija koja je imala komercijalne letove ka Folklandima, bila je na putu da ih ukine. Razlog je bilo zadržavanje Augusta Pinočea u Velikoj Britaniji, nekadašnjeg diktatora Čilea, i kao jedna od protivmjera bila je ukidanje letova.\nKićeljo je kupio kartu za posljednji let ka luci Stenli, glavnoj naseobini Folklanda, a na aerodromu je pokazao svoj drugi pasoš, izraelski. Argentincima je tada i dalje bilo zabranjeno putovanje na Ostrva.\nPo dolasku, Kićeljo je u nedostatku bolje razonode riješio da pogleda jednu od posljednjih utakmica u fudbalskoj sezoni Folklandskih Ostrva. Tamo je primjetio napadača Gloub Taverna. jednog od lokalnih klubova – pogađate, bio je to Martin Klark - i Kićeljo ga je zapamtio.\nNazovite to sudbinom, slučajnošću ili kako god vam drago, ali Kićeljo – nekadašnji student međunarodnih odnosa na Univerzitetu Oksford – ponovo se našao u fudbalu. Prethodni put je bio kada je doveo svog poznanika Dijega Maradonu da održi predavanje na Oksfordu 1995. godine.\nPo pitanju Martina Klarka sve je išlo prirodnim tokom. Kićeljo je obavio nekoliko poziva, uključujući i poziv ka Maurisiju Makriju, tadašnjem predsjedniku Boke Juniors (inače, od 2015. godine Makri je predsjednik Argentine).\nBilo je potrebno samo par dana da Makri prihvati dolazak Klarka na pozajmicu i pristizanje prvog Folklandera na teritoriju Argentine od sukoba 1982. bio je dogovoren.\nSuprotno onome što su Argentinci govorili – da su Folklandi i Argentina jedna zemlja - Martin se suštinski nije našao u svojoj državi.\nNije znao ni riječ španskog jezika, a obični Argentinci su tek sa njegovim dolaskom prvi put vidjeli osobu sa Malvinskih Ostrva. Buenos Ajres je za njega bio poput košnice, mada je postojala velika želja lokalaca da se Klarku dopadne novo okruženje.\nNuđeni su mu besplatni časovi španskog jezika, Britanska bolnica mu je dala besplatno životno zdravstveno osiguranje, dok su ga čak i ljudi na ulicama prepoznavali i tražili mu autograme.\nVrhunac pažnje dostignut je kada ga je Dijego Maradona lično pozvao da iz njegove VIP lože posmatra utakmicu Boke Juniors. Svi su htjeli „parče“ Folklandskih Ostrva.\nAli Klark nije bio ono što su Argentinci željeli da bude – njegov igrački kvalitet bio je daleko ispod nivoa tamošnjih tinejdžera. To je i sam Klark potvrdio u intervjuu za Gardijan u septembru 1999. godine.\n„Sposoban sam za više od onoga što sam do sada pokazao. Tempo igre je ovdje daleko brži od onoga na šta sam navikao. Bio je to šok za moje tijelo. Oni su tako igrali fudbal cijelog svog života.“\nPoslije tri nedjelje boravka u akademiji Boke Juniors, dobio je produženje probe na još mjesec dana, ali Klark nije uspio da se izbori za opstanak u klubu.\nTo i nije bilo veliko iznenađenje – stil života na Folklandima otkriva da su daleko od idealnog mjesta za razvoj sportiste.\n„Na Folklandima većina mladih pije. Tri ili četiri puta nedjeljno bih popio baš puno. Od pola pet popodne pa do zatvaranja lokala, popio bih oko 15 flaša Hajnekena, pa bih poslije prešao na žestinu“, ravnodušno je otkrio Klark o svojoj svakodnevnici.\nOnda i ne čudi što treneri Boke u njemu nisu vidjeli veći kvalitet. Klark je za sebe jednom prilikom rekao da je najbolji fudbaler na Folklandima i da je on njihov Maradona, ali Folklandi i Boka su dva različita univerzuma.\nKlarkova zaostavština u Argentini bila je daleko veća od običnog „pikanja lopte“ u juniorskom timu Boke.\n„Njegov dolazak je pozitivna stvar“, rekao je Lusio Bernaskoni, tadašnji koordinator mladih timova Boke Juniors. „Neko sa Malvinskih Ostrva želi da nosi dres Boke. To je dobar način pokazivanja Englezima da postoji komunikacija između ostrva i ostatka kontinenta. Sport otvara oči.“\nKlark je govorio da se prije dolaska u Argentinu dvoumio da li radi pravu stvar i kako kaže, „imao sam slike u glavi da bih mogao da budem prebijen“. Nepoznavanje komšijske zemlje bilo je veliko, a čak su i pojedini stanovnici Folklanda na Klarka gledali kao na izdajnika.\nNo, činjenica je da je njegov boravak u Argentini učinio dosta za relacije između dvije donedavno sukobljene strane. Razlike između udaljenog i hladnog Stenlija i vrelog, živahnog Buenos Ajresa nisu samo geografske, već i duboko kulturološke. Takve razlike ne može pomiriti jedan tinejdžer, ali njegova priča na njih može dodatno da ukaže.\nKlark je priznao da se često osjećao dezorijentisano u novom okruženju, ali njegov dolazak bio je najava novih vremena. I sam Martin pripada jednoj od prvih generacija koja ne pamti sukob na Folklandima.\n„Očigledno je da postoje tenzije, ali to je uglavnom tako sa starijom generacijom. Što se mene tiče, moj dolazak je dobra investicija. Nikada nisam razmišljao o Folklandskom ratu. To je u prošlosti. Vrijeme je da se napravi korak naprijed“, sa neubičajenom zrelošću govorio je Klark novinarima Gardijana prije 20 godina.\nSukob koji je odnio 904 života – 649 na argentinskoj i 255 na britanskoj strani – polako je prestajao da bude tabu tema.\nPolitički odnosi između Argentine i UK su bivali nešto topliji, ali ni protok vremena, ni poraz u oružanom sukobu, ni Martin Klark nisu uspjeli da u potpunosti omekšaju stav Argentine. Za njih su Islas Malvinas i dalje njihova teritorija i tako je ostalo sve do danas.\nTrijumfalni marš „Las Islas Malvinas“ se i dalje svira i pjeva na javnim mjestima, Port Stenli je na mapama i dalje obilježen imenom Puerto Argentino, a čak je i Klark lično smatran za počasnog građanina.\nMeđutim, politika je bila sasvim drugačija. Gordon Braun, tadašnji premijer UK, sastao se 2009. godine sa argentinskom predsjednicom Kristinom Fernandez de Kirhner i objavio joj da između dvije strane više neće biti razgovora o suverenitetu Folklanda.\nČetiri godine kasnije je na ostrvima održan referendum na kojem je 99.8% glasača glasalo za zadržavanje njihovog statusa britanske prekomorske teritorije. Argentinu takva realnost ne interesuje mnogo – za njih su Folklandi i dalje neizostavni dio njihove zemlje.\nNjihov počasni građanin, međutim, nije često boravio u Argentini. Poslije napuštanja akademije Boke, vratio se samo još 2001. godine, kada je bio na probama u Defensores de Belgrano i Klub El Porvenir, ali nijedna nije bila uspješna. Potom se zaputio za SAD, gdje je tokom jedne sezone nastupao za maleni Konektikat Vulvs, u "United Soccer League", da bi 2002. otišao za Englesku.\nPrvi put nakon svojih najranijih životnih dana, Klark je ponovo bio u svojoj pravoj domovini. Dvije sezone je nastupao za nižerazredni Brentvud Taun, klub iz Eseksa koji se i tada (kao i danas) nadmetao u Istmijan ligi. Poslije toga, tragova o Klarkovoj fudbalskoj karijeri nema mnogo.\nOno što je poznato jeste da je Klark nastupao za svojevrsnu reprezentaciju Folklandskih Ostrva.\nLogično, ta reprezentacija nije priznata od strane FIFA – za tako nešto prvo bi morala da pristupi KONMEBOL, krovnoj organizaciji južnoameričkog fudbala.\nKako tamošnji savezi podržavaju Fudbalsku asocijaciju Argentine, do toga jednostavno ne može doći. Stoga, Folklandi igraju mečeve i takmičenja nepriznata od strane FIFA i svoju prvu fudbalsku utakmicu odigrali su jula 2001. godine.\nKlark je za nju debitovao 2005. godine na Ostrvskim igrama, takmičenju nalik Olimpijskim igrama namijenjenu malim ostrvima – uglavnom nepriznatim kao zasebne države. Odigrao je 16 utakmica i postigao tri gola, posljednji od njih 2013. godine, protiv Freje, reprezentacije malog norveškog ostrva.\nBilo je to daleko od onih dana i druženja sa Maradonom u piceriji u Buenos Ajresu. Te dane ni mnogi Argentinci neće zaboraviti, kada se jedan Folklander našao u Boki, u srcu njihove zemlje.\nNeće ni Martin. Vjerovatno će ih još dugo prepričavati lokalcima uz brojne ispijene flaše Hajnekena.


Atlantic Grupa i belgijski Aminolabs sklopili strateško partnerstvo | Biznis i Finansije\n/ Ekonomija / Atlantic Grupa i belgijski Aminolabs sklopili strateško partnerstvo\nRedakcija BIF on 12/07/2017 - 10:44 in Ekonomija, Vesti\nAtlantic Grupa dezinvestira proizvodne kapacitete i proizvodnju privatnih robnih marki iz poslovnog segmenta Sportske i aktivne prehrane belgijskoj kompaniji Aminolabs Group, uz zadržavanje branda Multipower.\nU svrhu daljeg restrukturisanja i pojednostavljivanja poslovanja segmenta sportske i aktivne prehrane, te fokusa na sopstvene brendove, Atlantic Grupa je odlučila da proda fabrike u Nemačkoj (Bleckede) i Hrvatskoj (Nova Gradiška) i sa njima povezanu uslužnu proizvodnju za treće strane (private label) belgijskoj kompaniji Aminolabs Group. Vrednost transakcije iznosi oko 27 miliona evra, od čega isplata od 20,3 miliona evra sledi po potpisivanju ugovora, dok će ostatak biti isplaćen kroz naredne dve godine. Dovršetak transakcije očekuje se u poslednjem kvartalu ove godine. Atlantic Grupa u pogonu u Novoj Gradiški ostaje manjinski partner, a strateški brandovi Multipower, Champ i Multaben izdvojeni su u zasebnu poslovnu jedinicu i ostaju u 100 postotnom vlasništvu Atlantic Grupe.\nAtlantic Grupa nastavlja da razvija Multipower brend približavajući ga premium segmentu, zadržavajući u svom okrilju marketing, prodaju i inovacije proizvodnog portfolija sportske prehrane. Ugovorna proizvodnja strateškog branda nastavlja se u saradnji s Aminolabsom, a novo partnerstvo otvara perspektivu rasta ukupnog poslovanja sa sportskom prehranom u Evropi.\nAminolabs Group je specijalista za razvoj i proizvodnju inovativnih koncepta u području dodataka ishrani te je dobavljač brojnim uglednim međunarodnim kompanijama koje se bave zdravom prehranom. Kompanija ima sedište u Hasseltu u Belgiji, i dva savremena proizvodna pogona koji imaju GMP (Good Manufacturing Practice) certifikat, smještena u Hasseltu i Zottegemu. Kompanija posluje u 36 zemalja širom sveta, a kupci su joj mnogi ugledni brendovi, online trgovine, maloprodajni i farmaceutski lanci.\naminolabs Atlantic Grupa


Kompanija Generali osiguranje Srbija je osmi put zaredom bila generalni sponzor Poljoprivrednog sajma u Novom Sadu. Kako su istakli, ovo je bila odlična prilika da se na najznačajnijoj manifestaciji u oblasti agrara u Srbiji i regionu obrate poljoprivrednicima sa svojom širokom ponudom.\n- Naša ponuda obuhvata različita osiguravajuća pokrića iz oblasti osiguranja useva i plodova, osiguranja životinja, poljoprivredne mehanizacije, domaćinstva i raznih vidova ličnog osiguranja, kao što je privato zdravstveno osiguranje, privatni penzioni fond i tako dalje - rekao je za eKapiju Nemanja Beljanski, direktor sektora za osiguranje poljoprivrede i dodao da postoje razne pogodnosti o kojima se posetioci mogu informisati.\nNapomenuo je i da zastupljenost osiguranja nije na onom nivou koji bi bio poželjan i da nije uporediva sa zemljama razvijenog sveta. Procena je da svega 10% do 15% obradivih površina imaju neki vid osiguranja.\n- Industrija osiguranja mora da radi na edukaciji ljudi i na ukazivanje poljoprivrednicima zašto im je osiguranje korisno i dobro. U tim naporima nam podšku daje i država, koja subvencioniše osiguranje u značajnom iznosu od 40% do 45%. Ove godine u pet okruga u centralnoj i zapadnoj Srbiji te subvencije su povećane na čak 70% - istakao je Beljanski.\nNapomenuo je da su ove mere odmah dale rezultate, jer je značajno poraslo interesovanje za osiguranje. Kada je reč o Vojvodini, naglasio je da osiguranje pšenice iznosi 2% od vrednosti proizvodnje:\n- Kada se na to doda subvencija, poljoprivrednika osiguranje izađe svega 1,2% ili 1,3% što zaista nije iznos koji bi trebalo da bude prepreka. Ne bi trebalo da se rizikuje, jer smo svi svesni klimatskih promena koje nanose štete poljoprivrednim usevima.\nBeljanski otkriva i da su za osiguranje zainteresovaniji oni koji se bave intenzivnijom proizvodnjom. Kako kaže, što su ulaganja veća, osvešćenost proizvođača i potreba za zaštitom investicije je veća.\n- Konkretno, radi se o intenzivnim voćnim zasadima, kao što su jabuke, borovnice, maline, višnje, ali isto tako i povrtnjaci: crni luk, paprika, krompir, kornišoni - kaže Beljanski i nastavlja da je mala zainteresovanost za osiguranje pšenice, ječma i malih gazdinstava.\nZanimljivost koju je sagovornik istakao tiče se cene osiguranja i zainteresovanosti poljoprivrednika:\n- Uočena je značajna razlika u zainteresovanosti u zavisnosti od regiona. I pored toga što je cena osiguranja značajno viša u regionima Centralne i Zapadne Srbije, kao što su opštine Topola, Gornji Milanovac, Arilje, Požega, tu je i zastupljenost osiguranja veća, jer su ti proizvođači češće izloženi vremenskim nepogodama.\nZaključio je i da su mlađi domaćini odlučniji kada je reč o osiguranju proizvodnje.\nDva jubileja ProCredit banke\nSvoju ponudu poljoprivrednicima je ponudila i ProCredit banka, koja je već 18. godina prisutna na Novosadskom sajmu poloprivrede. Kako je za eKapiju rekao Aleksandar Jakovljević, u skladu sa tim i ova banka prati poljoprivrednike u svim njihovim poslovima.\n- Od samog početka orijentisani smo na to da svojim klijentima pružimo maksimalnu podršku - od samog razumevanja njihovih potreba i poslovanja, pa do pronalaženja najboljeg rešenja za njihovu investiciju. Trudimo se da, kao društveno-odgovorna banka klijentim pružimo uvid u kompletne usluge, kreditne i nekreditne proizvode, pa i samo savetovanje. Možemo da se pohvalimo da smo banka broj jedan kada je reč o kreditiranju poljoprivrednika, pa ove godine proslavljamo i dva jubileja. Naime, proslavljamo 18. rođendan, odnosno punoletstvo u kreditiranju poljoprivrednika, a takođe ćemo, zajedno sa našim klijentima, doći do prve milijarde evra investiranih u poljoprivredu – kaže za eKapiju Alekandar Jakovljević.\nKako ističe, među poljoprivrednicima uvek postoji neka doza nepoverenja kada je reč o kreditiranju, što u ProCredit banci rešavaju tako što klijentima objasne uslove za dobijanje sredstava, sve usluge su transparentne, a banka im uvek stoji na raspolaganju i kada je reč o savetovanju.\n- Mi imamo kor klijenata koji je sa nama jako dugo, pratili smo jedni druge od samog početka, što se oseti i u samom poslovanju. Broj gazdinstava iz godine u godinu se uvećava, mi ih pratimo u kontinuitetu i rastemo zajedno sa njima - kaže Jakovljević.\nPrema njegovim rečima, i Sajam poljoprivrede koji je održan u Novom Sadu dobra je prilika da se sretnu i upoznaju sa potencijalnim klijentima, kojima se uvek nude i nove pogodnosti.\n- Ono što je sada naročito zanimljivo poljoprivrednicima jesu krediti koji se daju u saradnji sa Ministarstvom poljoprivrede. Reč je o posebnim pogodnostima za poljoprivrednike mlađe od 40 godina, žene, ali i poljoprivredu uopšte. Takođe, veliku pažnju posvećujemo i obnovljivim izvorima energije i energetski efikasnim mašinama, pa smo do sada više od 200 mil EUR plasirali u ti svrhu. Mislim da smo i jedina banka u Srbiji koma ima standrad ISO 14000, koji se odnosi na energetsku efikasnost - kaže za naš portal Aleksandar Jakoviljević iz ProCredit banke.


ĐOKOVIĆ POČINJE PRIPREME ZA VIMBLDON: Evo gde će Novak brusiti formu za turnir na kome brani titulu | Novosti.rs\nNajbolji teniser sveta odlučio je da se za treće grend slem u sezoni sprema u Španija na Majorki. Već u sredu se njegov tim sastaje na rodnom ostrvu Rafaela Nadala.\n- Trebalo bi tri dana ranije da dođemo u London, a on će kao branilac titule igrati u ponedeljak. Ostaćemo sedam-osam dana na Majorki. Turnir je pod upitnikom, nije to isti slučaj kao sa Beogradom (pred Rolan Garos).\nVimbldon počinje 28. juna, a Novak je u prethodna dva izdanja najvećeg teniskog turnira osvajao titule - 2018. i 2019. godine.\n- Moraju da se odrade bar dva treninga na londonskoj travi, znači da budemo tamo u petak. Treba se i navići na celu atmosferu i striktne uslove, čeka nas i tamo mehur, ne možemo da mrdamo nigde - zaključio je Ivanišević.\nNovak Đoković Goran Ivanišević Vimbldon Novak Đoković vesti teniska sezona na travi


Ona je govorila za jedan argentinski list o njenoj vezi sa igračem Juventusa.\n- Popularnost i devojke sa kojima je on bio dok je bio sa mnom u vezi su uništile našu ljubav. Uvek je negirao da je imao afere, a nakon nekog vremena sam prestala da mu verujem, samo sam spakovala kofere i otišla - rekla je ova lepotica.\nO tome kako je ova afera imala uticaja na Dibalu i njegove igre u dresu reprezentacije teško je govoriti, jer je dobio šansu samo 22 minuta, i to u, po Argentince bolnom, porazu od Hrvatske sa 0:3.


Dvosoban penthouse za izadavnje, Pobrežje, Podgorica → Dandelion Real Estate\nPogledaj sve 10 fotografije\nDvosoban penthouse za izadavnje, Pobrežje, Podgorica\n4. jula, Podgorica, Pobrežje\nIzdaje se luksuzni dvosobni penthouse, ukupne površine 270m2, odnosno 200m2 stambenog prostora i 70m2 terase.\nStan se nalazi u zgradi Euro Pact koja se nalazi na samom bulevaru Podgorica – Bar, koji ga povezuje sa aerodromom Podgorica i primorjem. Zgrada je prepoznata kao jedna od kvalitetnijih zgrada i lokacija za život.\nStan je izgrađen po najsavremenijim standardima arhitekture, u neoklasičnom stilu.\nPozicija stana je sjevero-zapad, sa pogledom na grad i park šumu Ljubovic i Goricu, dok sa jugo-zapadne strane ima pogled na atrijumski trg i fontanu.\nStruktura stana: ulazni hol, prostrani dnevni boravak sa vinotekom, trpezarija sa kuhinjom, predsoblje, dvije superluksuzne spavaće sobe sa kupatilima, garderober, tri terase i velika bašta, ostava, toalet za goste. Centralno mjesto u stanu čine prostrani dnevni boravak i trpezarija. Za prijatnu atmosferu i toplinu doma, u dnevnom boravku ugrađen je funkcionalni kamin italijanske marke “piazzetta” i bogata biblioteka.\nUz dnevni boravak, ispod staklene kupole, nalaze se prostrana trpezarija i kuhinja, sa pogledom na grad, na koje se nadovezuje velika kamenom popločana bašta sa zelenilom površine 70 m2, idealna za odmor tokom cijele godine, sa koje se pruža pogled na grad i park šumu Ljubović.\nDrugi dio stana čini spavaći blok sa predsobljem i dvije spavaće sobe sa kupatilima i pripadajucim terasama. Predsoblje je prostrano, sa velikim i funkcionalnim ugradnim plakarima. U cijelom stanu, podne obloge su od prirodnih materijala, parket od plemenitog drveta-intarije i kamen-španski mermer.\nKao i ostatak stana, glavna spavaća soba je rađena po mjeri ljubitelja dobrog ukusa i komfora. Pored intimnog kutka za odmor, i u glavnoj spavaćoj sobi je predviđen prostor za biblioteku. U njenom nastavku je veliki garderober, kao i superluksuzno opremljeno kupatilo, sa italijanskom stilskom kadom, sa mermernom mozaičnom kabinom za tuširanje I planiranom saunom. U toku je planirana ugradnja dodatnih plakara i namještaja.\nI druga, gostinjska spavaća soba opremljena je udobnim stilskim namještajem i plakarom. Takodje, i njoj pripada i savremeno opremljeno kupatilo.\nU stanu je ugrađena termoizolujuća fasadna drvo-aluminijum spoljna stolarija najboljeg kvaliteta, potom termo i zvučna izolacija, postavljanjem duple termo izolacije zidova i krova, kao i pamplex stakla punjena argonom. Zahvaljujući navedenoj kvalitetnoj termo i zvučnoj izolaciji, zagarantovan je mir I prijatna temperatura tokom cijele godine.\nMeđu brojnim sadržajima u stanu izdvajamo i savremenu centralnu klimatizaciju sa inverterom (grijanje-hlađenje), elektronsku kontrolu za vodu i struju, telefon i internet u svim prostorijama, centralno usisavanje prašine, roletne i komarnici na elektro pogon.\nOd ostalih sadržaja, stan posjeduje ostavu, kao i odgovarajući broj parking mjesta u podzemnoj garaži.\nAdresa: 4. jula\nПоштански број: 81000\nID Nekretnine: 35883\nCijena: 2.750 €\nDostupno od: 2022-06-22\nJednosoban stan za izdavanje, Zabjelo, Podgo...\nIzdaje se jednosoban stan površine 45m2. Stan se nalazi na 3. spratu u stambenom kompleksu [више]\nIzdaje se jednosoban stan površine 45m2. Stan se nalazi na 3. spratu u stambenom kompleksu “Južna kapija grad [више]\nZainteresovan sam za [ Dvosoban penthouse za izadavnje, Pobrežje, Podgorica ]\nDvosoban stan za prodaju, Stari Aerodrom, Podgorica\nDvsoban stan za prodaju, iza Delte, Podgorica


Centar za kulturu i umetnost Aleksinac | Balkanrock.com - Part 2\nTag:Centar za kulturu i umetnost Aleksinac\nVan Gogh bez struje u Aleksincu\nBeogradski sastav Van Gogh održaće unplugged koncert u Aleksincu u petak 12. oktobra. Koncert, u organizaciji aleksinačkog Centra za kulturu i umetnost, biće održan u pozorišnoj sali aleksinačkog Doma kulture sa početkom u 20 časova. ...\nČovek Bez Sluha, ZAA i Orthodox Celts u Aleksincu\nU petak 31. avgusta u Aleksincu će biti održan AL Rock Fest, na kome će nastupiti kragujevački pank rok bend Čovek Bez Sluha, kruševački krosover bend ZAA i beogradski seltik rok/folk bend Orthodox Celts. Festival, koji organizuje al...\nLegendarni pulski hard rok bend Atomsko Sklonište nastupiće 5. juna u Aleksincu u okviru proslave Dana opštine Aleksinac. Koncert, u organizaciji aleksinačkog Centra za kulturu i umetnost i Kancelarije za mlade opštine Aleksinac, bič...\nVokali legendarne Galije, Nenad i Predrag Milosavljević, održaće unplugged koncert u Aleksincu u četvrtak 19. aprila. Koncert, u organizaciji aleksinačkog Centra za kulturu i umetnost, biće održan u pozorišnoj sali aleksinačkog Doma kult...\nDrugi Završni udarac u Aleksincu\nU petak 29. septembra u Aleksincu će se održati drugi po redu festival „Završni udarac“, kojim Centar za kulturu i umetnost iz Aleksinca obeležava kraj ovogodišnje koncertne sezone. Na festivalu će nastupiti aleksinački pank rok ...\nViva Vox u Aleksincu\nBeogradski hor Viva Vox, poznat po svojim a capella obradama rok i pop hitova, nastupiće u subotu 29. aprila u Aleksincu. Koncert, u organizaciji aleksinačkog Centra za kulturu i umetnost, biće održan u pozorišnoj sali aleksinačk...


FEDERALNA POLICIJA U PROSTORIJAMA GRAS-A, IZUZELI ODREĐENU DOKUMENTACIJU | Hayat.ba\nSlužbenici Federalne uprave policije jučer su izvršili pretres prostorija GRAS-a zbog sumnje u koruptivne radnje u ovom preduzeću.\nU Kantonalnom javnom komunalnom preduzeću GRAS pripadnici Federalne uprave policije po našem nalogu izuzimaju određenu dokumentaciju i to je sve što možemo reći u ovom trenutku – potvrđeno je iz Tužilaštva Kantona Sarajevo.\nGRAS je više puta bio predmet interesovanja Tužilaštva BiH, a posljednji put radilo se o akciji “Tender” vezanoj za navodne malverzacije pri kupovini polovnih trolejbusa.\nPretres je uslijedio u teškom trenutku za ovo sarajevsko preduzeće. Da je stanje teško ranije je za naš portal potvrdio predsjednik Sindikata GRAS-a Amir Muminović i upozorio da postoji mogućnost da firma, kako je rekao, ponovo stane.


Nestašica Nintendo Switch konzola u Japanu dovela do pokretanja lutrije kako bi ljudi osvojili šansu za kupovinu - PLAY!\nNestašica Nintendo Switch konzola u Japanu dovela do pokretanja lutrije kako bi ljudi osvojili šansu za kupovinu\nZbog proizvodnje bazirane u Kini, nestašica Nintendo Switch uređaja je još u februaru postala problem, a kako vreme odmiče situacija se konstantno pogoršava.\nProšlog meseca smo pisali da su Switch uređaji gotovo rasprodati u celom svetu, dok je kod prepodavaca cena izuzetno visoka, i da trenutno rešenja nestašice nema na vidiku.\nSituacija sa nestašicom Nintendo Switch je izgleda najteža u Japanu, pošto je tamo jedan prodavac igara i gejming opreme pokrenuo lutriju na kojoj kupci moraju da učestvuju kako bi osvojili šansu da kupe Nintendo Switch uređaj. Da, dobro ste pročitali, dobitnik na lutriji neće dobiti Switch besplatno, već će samo moći da ga kupi, dok je to inače nemoguće.\nDaniel Ahmad, koji redovno izveštava o situaciji na Dalekom istoku, je otkrio da je ukupno 130 Switch konzola i oko 900 Ring Fit uređaja, kojih je takođe malo, dostupno putem lutrije, ali nije otkriveno da li postoji cena za učestvovanje i da li Switch košta više nego u normalnim situacijama.\nZanimljivo je to da je po početku lutrije preko 200.000 ljudi htelo da učestvuje, što je dovelo do pada servera, što je sam pokazatelj koliko ljudi želi da dođe do Nintendove konzole.\nPotražnja za Switch uređajima je možda sada i veća nego ikada, pošto je dosta ljudi u svojim domovima zbog izolacije i traži neki novi izvor zabave.\nRelated Items:console, Japan, konzola, nestašica, nintendo, Nintendo Switch, shortage, Switch\nNova SEGA konzola bi mogla biti predstavljena narednog meseca\nPrvi utisci – Xenoblade Chronicles Definitive Edition


SARAJ KOMERC - BUSINESS PROFIL | B2B BIH\nRevolution Slider Error: Slider with alias saraj-komerc-cover not found.\nsa sjedištem u Gornjem Vakufu\nVaš SARAJ KOMERC.\nProizvodno uslužno društvo “SARAJ-KOMERC”d.o.o. Gornji Vakuf-Uskoplje\nBatuški lug bb – Industrijska zona, 70240 Gornji Vakuf\ntel/ +387 33 265 835\nfax/ +387 30 265 835\nkapital UKUPNO – 420905\nu novcima:/ 420905\ntemeljni kapital UKUPNO – 420905\nDijelovi za filtere goriva\nPoklopac za filtere goriva je proizvod koji uključuje sve proizvodne procese u Saraj-Komerc d.o.o.\nDijelovi dobijeni obradom deformacijom se montiraju u jednu cjelinu zajedno sa proizvodima dobijenim obradom rezanjem, te kao sklop idu na proces tvrdog lemljenja i u zavisnosti od zahtjeva kupca i vrste materijala u proces površinske zaštite.\nKao što se može vidjeti na našoj referentnoj listi, naši kupci su renomirani proizvođači filtera za gorivo kao što su Mann+Hummel, Delphi, Mahle, Sogefi.\nZahvaljujući našem dugogodišnjem iskustvu u ovoj oblasti spremni smo odgovoriti svim Vašim zahtjevima.\nSaraj-Komerc d.o.o. u svom proizvodnom programu orijentisan je na užu specijalnost tj. na izradu opruga hladnim postupkom u dijapazonu od 0,1 – 12mm prečnika žice.\nProgram proizvodnje opruga zasnovan je na izradi sljedećih vrsta opruga :\n• Kompresivnih (tlačnih)\n• Ekstenzivnih (vlačnih)\nNaše opruge nalaze primjenu u sljedećim industrijama:\n• Industrija poljoprivrednih mašina\n• Industrija bijele tehnike\n• Industrija namještaja i dr.\nZa izradu opruga koriste se sljedeći materijali:\n• Čelicna patentirana žica po DIN-u 2074 klasa A, B, C u dijapozonu od 0,1-12mm\n• Legirane odnosno ventilske žice po DIN-u 17724 ili sa posebnim oznakama proizvođača kao npr: OTEWA\n• Nehrđajuća žica ( CrNi )\nCijevi za diesel pumpe i hladnjake\nPored dijela sklopa filtera za gorivo, cijevi iz našeg proizvodnog asortimana se dostavljaju kupcima kao gotov proizvod, koji se naknadno ugrađuje na hladnjake automobila i Diesel pumpe. Cijevi izrađujemo od crnog i nehrđajućeg čelika maksimalnog promjera 16 mm.\nU našoj proizvodnji nalazi se 19 CNC mašina za obradu struganjem. Obrađujemo sve vrste materijala do prečnika Ø250, a poslije obrade na CNC mašinama postignuta hrapavost na izrađenim pozicijama iznosi Ra 0.5.\nNajčešće vršimo izradu rotacionih dijelova : vijci, navrtka, osovina, vratila, čaure i remenice.\nPosjedujemo CNC glodalicu radne površine 800mm x 800mm pomoću koje vršimo izradu raznih alata za obradu metala plastičnom deformacijom.\nProgramski izrađeni dijelovi svoju primjenu nalaze između ostalog u automobilskoj, elektro i poljoprivrednoj industriji.\nPod obradom metala deformacijom podrazumijevaju se one metode obrade pri kojima se metalu daje željeni oblik plastičnom deformacijom i odvajanjem.\nPlastična deformacija metala se može vršiti u hladnom stanju (pri sobnoj temperaturi) ili u vrućem stanju (pri povišenoj temperaturi).\nS obzirom na oblik početnog materijala, plastična deformacija obuhvata:\n1. Preradu limova (table limova, trake, komadi – platine);\n2. Prerada kompaktnih tijela (vučeni, valjani i kovani profili raznih oblika poprečnog presjeka, šipkasti materijal, gredice, debele pločice itd.).\nLimovi se plastičnom deformacijom prerađuju sljedećim procesima:\n– Duboko izvlačenje;\n– Razna plastična oblikovanja.\nKompaktna tijela se prerađuju procesima:\nSaraj-Komerc d.o.o. u svom pogonu posjeduje ekscentar prese snage 10-400 tona i hidraulične prese snage 12-160 tona. Sa postojećim mašinskim parkom smo u mogućnosti odgovoriti zahtjevima naših kupaca.\nPored presa posjedujemo i mašine za obradu cijevi hladnim oblikovanjem. Naši proizvodi dobijeni obradom deformacijom svoju primjenu nalaze u automobilskoj i elektro industriji.\nPored mašina za obradu deformacijom u mogućnosti smo raditi i prateće/pomoćne procese kao što su odmašćivanje, pranje u automatskim sistemima sa ultrazvukom, pjeskarenje i bubnjanje.\nKako bi smo ispunili sve zahtjeve naših kupaca još 2003 godine, instalirali smo prvu galvanizacijsku liniju za površinsku zaštitu čelika.\nDanas posjedujemo tri galvanizacijske linije na kojima su implementirane četiri različite tehnologije: alkalno cinkovanje, kiselo cinkovanje, kiselo sjajno kalajisanje i zaštita legurom Zn/Ni.\nPrevlaka cinka koja se nanosi iz alkalnog elektrolita, pruža dobru zaštitu od korozije uz odličnu savitljivost prevlake. U mogućnosti smo vršiti zaštitu profila maksimalne površine 1.800 x 800 mm (na vješalicama) uz debljinu prevlake od 3 do 40 µm, sa plavom ili crnom trovalentnom hromatizacijom uz mogućnost siliranja u zavisnosti od Vaših zahtjeva.\nPovršinsku zaštitu cinkovanjem iz kiselog elektrolita vršimo na vješalicama, uz maksimalnu površinu profila 1.000 x 800 mm i bubnjevima (opruge, šarafi, baglame i sl.) uz debljinu prevlake od 3 do 60 µm, sa plavom ili crnom trovalentnom hromatizacijom. Ovu prevlaku karakterizira visoki sjaj te je pored ostalog pogodna za zaštitu profila u dekorativne svrhe.\nKiselo svijetlo kalajisanje\nKod ove tehnologije zaštite čelika dobivaju se visoko sjajne dekorativne prevlake, debljine nanosa do 60 µm. Usluge kalajisanja pružamo na vješalicama uz maksimalnu površinu profila 1.800 x 800 mm.\nZaštita Zn/Ni legurom\nCink-nikl je metoda površinske zaštite koja je razvijena kao zamjena zaštitnoj prevlaci kadmijuma, koja je sa aspekta zaštite okoline neprihvatljiva. Metoda zaštite cink-niklom ne samo da je zamjenila prevlaku kadmijem, nego je kvalitetom višestruko premašuje. Trajanje zaštite od korozije je u prosjeku do 10 puta duže od standardnog galvanskog cinkovanja i 3 puta duže od kadmiranja.\nPrevlakom cink-nikl se u neutralnom testu slane komore po ISO 9227 mogu postići slijedeće vrijednosti:\n– preko 500 sati do bijele korozije,\n– preko 1000 sati do crvene korozije\nSaraj-Komerc d.o.o. je jedna od rijetkih firmi u Bosni i Hercegovini koja pruža uslugu površinske zaštite čelika cink-nikl legurom.\nSaraj-Komerc d.o.o. posjeduje jednu od najsavremenijih alatnica na prostoru BiH. U proizvodnji se nalaze erozimati žica, erozimati elektroda, CNC obradni centri za struganje i glodanje, brusilice za ravno brušenje, okruglo vanjsko brušenje i koordinatne brusilice za unutrašnje brušenje.Također posjedujemo mogućnost fazoniranja specijalnih alata.\nOkovi i opruge za garažna vrata\nU preduzeću je uveden i implementiran sistem upravljanja kvalitetom po ISO 9001 standardu, izdat od strane certifikacijske kuće TÜV Bayern München (sadašnji naziv: TÜV SÜD Management Service GmbH) decembra 2002. godine.\nUveden je i implemeniran sistem za zaštitu životne sredine po ISO 14001 standardu od februara 2007. godine.\nVaše CV – ove šaljite nam e-mailom na adresu m.alic@saraj-komerc.com\nVaše zahtjeve za sponzorstva i donacije šaljite nam nam poštom na adresu: SARAJ KOMERC d.o.o., Industrijska zona, 70240 Gornji Vakuf ili e-mailom na adresu m.alic@saraj-komerc.com.\nZa sve ostale informacije u svezi sponzorstava i donacija kontaktirajte nas na broj 03o – 265 – 835.\n© SARAJ KOMERC d.o.o.


PREUZMITE: Sport Centar Android aplikacija v3 PREUZMITE: Sport Centar Iphone aplikacija v1.0 Scsport.ba > Moto GP > Pedrosa: Bitno mi je samo da vratim samopouzdanje\nVozač Moto GP-a\tPedrosa: Bitno mi je samo da vratim samopouzdanje\nAutor: Sport Centar Datum: 2016-09-02 16:47:56\nDani Pedrosa totalno je ispao iz forme u novoj sezoni Moto GP-a, a vozač Honde nada se povratku samopouzdanja već u narednoj trci.\nVozač Honde bio je iskren prema sebi i rekao:"Moj cilj u ovom trenutku je da vratim samopouzdanje, samo to želim, a onda ćemo vidjeti. Odradio sam nekoliko testova i stekao nekoliko ideja kako to da uradim"Pedrosa, kao i svi ostali, gleda u nebo pred trku u Britaniji:"Naravno da će biti drugačije ako bude suho i ako bude kiša. Ova staza je i po suhom veoma teška staza. Takođe, veoma su važna neka sitnija podešavanja, neke stvari na koje na drugim stazama ne obraćate pažnju"\nJorge Lorenzo: Znao sam da će me Marquez i Pedrosa pustiti da pobijedim


HRAPOVIĆ ZAPRIJETIO LJEKARSKOJ KOMORI I IZMJENAMA ZAKONA\n28.03.2017. 19:32h Ažurirano: 28.03.2017. 19:32h\nMinistar zdravlja Kenan Hrapović zaprijetilo je Ljekarskoj komori da će joj zakonom oduzeti ključne nadležnosti ukoliko ne ponovi izbor rukovodstva i ne promijeni Statut.\nU rješenju Hrapovića dostavljenom Ljekarskoj komori obavezuje se predsjednik Skupštine dr Nebojša Sekulić i da ponovo sazove sjednicu Skupštine i poništi izbor dr Aleksandra Mugoše, te da uredi postupak izdavanja ljekarske licence.\n“Obaveze se moraju završiti u naloženim rokovima, a u suprotnom će Ministarstvo zdravlja pripremiti izmjene zakona...sa predlogom oduzimanja prenesenih poslova...” navodi ministar.\nNa osnovu dokumenta upućenog poslije nadzora Komore 14. marta, Minsistarstvo planira da iz nadležnosti Komore preuzme izdavanje, obnavljanje i oduzimanje licenci za rad, vođenje njihovog registra. Takođe i pravila o vrednovanju stručnih i naučnih referata, kao i druge vidove stručnog usavršavanja zdravstvenih radnika.\nDr Aleksandar Mugoša zatražio je ranije podršku kolega kako bi se unaprijedila zdravstvena zaštita građana, a ljekari odbranili profesionalnu nezavisnost. Način za to su, između ostalog i specijalizacije ljekara, što se godinama unazad smatra kao veliki nedostatak zdravstva.\nKada su licence u pitanju, Jočić nije ranije doveo u pitanje nijednu, dok postoji sumnja da je neke davao iako za to nijesu postojali uslovi. Ministarstvo to međutim ranije nije provjeravalo, ili je to radilo van očiju javnosti.\nI dok u Ljekarskoj komori pišu tužbu Upravnom sudu jer Ministarsvo ne priznaje rezultate Skupštine, predsjednik Komore Nebojša Sekulić rekao je “Vijestima” da su rokovi potpuno neralni i da je o tome obaviješten nadležni resor.\nSekulić je naglasio da u narednom periodu slijedi razgovor sa Hrapovićem, nakon kojeg će da vide koji su naredni koraci.\nOn je uvjeren, kako kaže, da će sa ministrom da postignu zajedničko rješenje “koje će biti na obostrano zadovoljstvo”.\nHrapović, međutim, nije odgovorio na pitanja “Vijesti” šta će Ministarstvo da preduzme ako Skupština ne ispoštuje obaveze iz rješenja, za šta su rokovi već istekli.\nSindikat doktora medicine je krajem prošle sedmice objavio da je Ljekarskoj komori ukinut internet.\nRebronja: Profesionalni ljekari kao neprijatelji\n“Ministar koji konstantno dozvoljava sebi elementarno pravno neznanje iz oblasti kojom rukovodi, a ulazi u konfrontaciju sa ljekarima, pokazuje da je njegov jedini cilj da se ponaša žandarski, a ne da pravi partnera”, rekao je dr Almir Rebronja , potpredsjednik SDP-a. On je istakao da se na taj način pokušava poslati poruka ljekarima da ćute, trpe i budu mirni, jer “dokle on i njemu slični budu vodili zdravstveni sistem, profesionalni, ugledni i slobodni ljekari mogu očekivati da ih proglase za neprijatelje države i faktorom destrukcije u sistemu zdravstva”.\nMinić: Šta je Ministarstvo probudilo iz dubokog sna\n“Šta je Ministarstvo zdravlja opredijelilo da se poslije dubokog sna, agresivno probudi nakon 22 godine prestanka nelegitimne „vladavine“ Đoka Jočića,”zapitala je ljekarka, poslanica Demokrata Valentina Minić .\nOna je podsjetila da je Jočić ranije tvrdio da je Ministarstvo zdravlja dalo pozitivnu ocjenu o radu te institucije. Minić međutim podsjeća da je Ministarstvo u obrazloženju rješenja upravnog nadzora navelo da je još 31. avgusta 2016. utvrđeno da je bilo nepravilnosti u radu Komore dok je Jočić bio predsjednik i da je Vladin resor na sebe, od 1. februara, preuzeo poslove koji se odnose na izdavanje i obnavljanje licenci. “Jočićevo rukovodstvo za pola godine nije učinilo ništa da ispravi postojeće nepravilnosti. Sve pravne posljedice neuspiješnog rada Jočićeve Komore snosili su doktori medicine i građani, a sada posljedice nerada i neprofesionalnosti snosi isključivo novoizabrano rukovodstvo Komore”, zaključila je Minić .\nNebojša SekulićValentina MinićAlmir RebronjaKenan HrapovićLjekarska komora Vojvodineljekariministarstvo zdravlja\n24.10. 08:01 h\t46543\n24.10. 07:15 h\t40983\n24.10. 16:08 h\t38051\n24.10. 15:22 h\t34131\n24.10. 07:30 h\t29326


V. B. 10. decembra 2019. 20:33\nDesetine polarnih medveda spustilo se u selo na ruskom Dalekom severu tražeći hranu. Naselje je stavljeno pod opsadu, a vlasti i volonteri trudili su se da spreče incidente između čoveka i medveda.\nŠokiruющie kadrы s Čukotki: belыe medvedi vzяli v založniki celoe selo.\nBolee 50 mišek sobralisь bliz zapolяrnogo poselka Rыrkaйpiй, gde živut neskolьko sot čelovek. pic.twitter.com/MHubCSTX43\n— VESTI (@vesti_news) December 9, 2019\nU selu Rirkajpij, u kojem živi oko 600 ljudi, prošle godine se pojavilo „samo“ 28 medveda. Međutim, ove godine je naišao ogromni čopor.\nUmard tuйlыn mөs эrčimtэй haйlž baйgaagaas amьtad idэš tэžээlээ haйn suurin gazar irэh nь ihэsčээ Orosыn zүүn hoйd Čukotka mužiйn Rыrkaйpiй tosgonы oйrolcoo 50 garuй cagaan baavgaй iržээ Tosgonыhon ээlžlэn haruul garč tэdэnd dalaйn havnы sэg zэm өgč hүйtrэhiйg hүlээž baйgaa юm bn pic.twitter.com/fp8W5867pR\n— Unurjargal.Z (@UZagdaa) December 9, 2019\nOpsadno stanje u Novom Sadu\nOpsada na Rabu: Ubio lekara i ranio ženu pa se zabarikadirao, puca…\nSkoro milion ljudi živi pod opsadom u Siriji\nBroj medveda konstantno raste. Do sada su na rtu Kožnevnikov primećena najmanje 64 polarna medveda. Na tim lokacijama je postavljeno mesto za hranjenje kako bi se namamili medvedi iz sela, izjavio je zamenik direktora regionalne Službe za zaštitu životinja Jegor Vereščagin.\nMigracija medveda stavila je Rirkajpij pod opsadu, svi javni događaji su otkazani, dok je deci dozvoljeno da idu u školu samo autobusom. Ulicama patroliraju pripadnici i volonteri medveđe patrole.\nSusreti sa belim medvedima su izuzetno opasni. Poslednja nesreća se dogodila u selu 2011. godine, kada je lokalnog stanovnika ubio polarni medved.\nInače, ove godine more se zaledilo dve nedelje kasnije nego obično. Led je i dalje nepostojan, pa je kretanje medveda otežano. Očekuje se da će tokom ovog meseca postati dovoljno čvrst i da će se zbog toga okončati i medveđa opsada sela Rirkajpij.\nčopor polarnih medvedaopsada


Djavolica mokrih gaćica 💧 ~ PopisajMe.com\niskusna, jebe mi se, mokra sam, mokraća, pišaćka, piss, sms\nMokri Dan u Pelenama Piss Inicijacija moja kučka Luda Konobarica (Piss) Moja Skrivena Mokra Fantazija 4. Deo Suprugina Mokra Tajna 1. Deo Moja Skrivena Mokra Fantazija 2. Deo Moja Skrivena Mokra Fantazija 1. Deo Slatke Upišane Gaćice 1. Deo\nOne Thought to “Djavolica mokrih gaćica”\nDjavolica mokrih gaćica - SeksPriče\n29 decembra, 2021 at 1:47 pm\n[…] Kliknite OVDE i kuckajte sa devojkama, ako ste iz Srbije, Bih ili Hrvatske! […]