13.JULI 2020.: GODIŠNJICA BERLINSKOG KONGRESA I MEĐUNARODNOG PRIZNANJA SANDŽAKA – BHDINFODESK\nby Editor 04/06/2020 04/06/2020 01509\nTekst koji slijedi, autora dr. Rizvana Halilovića, posvećen je 13.julu – Danu Međunarodnog priznanja Sandžaka / Novopazarskog Sandžaka / i 142. godišnjici Berlinskog kongresa i posljedicama Odluka Berlinskog kongresa, po Sandžak, države i narode Balkana.\nU SUSRET 13.JULU 2020. GODINE NA 142. GODIŠNJICU MEĐUNARODNOG PRIZNANJA REGIJE SANDŽAKA/ NOVOPAZARSKOG SANDŽAKA/ U ODLUKAMA BERLINSKOG KONGRESA 1878. GODINE.\n(Članak posvećen 13.julu- Danu Međunarodnog priznanja SANDŽAKA i 142. godišnjici Berlinskog kongresa i posljedicama Odluka Berlinskog kongresa, po Sandžak, države i narode Balkana)\nOvaj naučno istraživački rad ima za cilj pokrenuti jednu veoma bitnu, a pomalo zaboravljenu političko-pravnu tematiku, koja se tiče kontinuiteta pravnog i međunarodnog priznanja Oblasti – regije Sandžak, odnosno Novopazarskog Sandžaka, a koje se desilo 13.jula 1878. godine na Berlinskom Kongresu. Kako god postoji kontinuitet međunarodnog terotorijalno pravnog priznanja, tako postoji i kontinuitet nepriznavanja i agresivnog komadanja Sandžaka. Veoma je potrebno u skorijoj budućnosti ponovo dokazivati nekim kvazi analitičarima i kvazi političarima, koji uporno negiraju postojanje „corpus separatum“ Sandžaka i potrebe za njegovom reafitmacijom u novim okolnostima eurointegracija Srbije i Crne Gore i definitivnog rješavanja statusa Sandžaka i položaja Bošnjaka kao autohtonog konstitutivnog naroda, odnosno ravnopravnog naroda sa ostalim narodima u Sandžaku, Srbiji i Crnoj Gori.\nU ovom kratkom osvrtu na političko-pravne implikacije odluka Berlinskog kongresa na daljnji državnopravni razvoj i međunarodni položaj balkanskih narodai etničkih zajednica, koji su vjekovima živjeli izmiješani u okvirima Osmanlijskog carstva. Posebno je bitno naglasiti da su na Balkanu uz podršku velikih sila Evrope i Rusije, međunarodno priznaje dobile Rumunija, Bugarska, Srbija, Crna Gora i Grka . U kasnijim historijskim tokovima nakon balkanskih ratova 1912.-13. i Drugog svjetskog rata 1941.-45. Međunarodno priznajje su dobile Albanija, Makedonija, Hrvatska i Slovenija, dok (Novopazarski)Sandžak iako međunarodno definisan na Berlinskom kongresu,nikad nije dobio konačno međunarodno priznanje niti svoj nezavisni status. Sandžak ni nakon II. Svetskog rata, iako je dao nemjerljiv doprinos pobjedi nad fašizmom i nacizmom, nije dobio svoj međunarodni status, već je ponovo rakomadan između Srbije i Crne Gore, kao i u toku Balkanskih ratova. Iz tih razloga 13.7. 2020. godine kada se navršava se 142 godine Odluka vrlo značajnog Berlinskog kongresa, imamo obavezu podsjetiti na međunarodni uticaj i značaj za balkanske zemlje ovog prelomnog kongresa , na koji se naši susjedi pozivaju kad je u pitanju njihov međunarodni subjektivitet, a koji je ostavio značajnog traga i na današnje ponašanje međunarodne zajednice prema Bošnjacima kao autohtonom narodu Bosne i Hercegovine i Sandžaka, koji imaju bošnjačke iseljenike i dijasporu u mnogim zemljama svijeta, mnogobrojniju od Bošnjaka koji se uporno bore za svoja univrzalna prava na prostorima svoje domovine Bosne i Regije Sandžaka, na kojoj se razvijaju i integrišu kao autohtoni narod/nacija više od 1200 godina.\nU vanjskoj politici je Austrija još od velikog Bečkog rata 1683-1699., a potom Austro-Ugarska već od samog osnivanje 1868. godine, imala pretenzije na istoku – /DRANG NACH OSTEN/ vodeći ekspanzionističku politiku prodora prema Bliskom istoku preko Balkana na štetu Osmanlijskog carstva na evropskom dijelu.U toj politici dobiva snažnog saveznika u Njemačkoj sa kojom sklapa savez 1879. Velika istočna kriza otpočinje već nakon krimskog rata 1854. godine, kada osmanlijska vlast gubi mnoge teirotije i slabi centralna vlst nad balkanskim krajevima. Reforme koje otpočinje osmanlijska vlast neće biti dovljno efikasne da spriječe snažan uticaj evropskih sila da budeći nacionalizam i pobunu radi njihovih dominirajučih ciljeva. Mnogi teoretiari upravo početak „velike istočne krize“ priprsuju ustanku u Vilajetu Bosni 1875. Godine nakon kojeg je došlo do sazivanja istanbulske konferencije koja je održana od 23.12.1876. do 20.1.1877. što je dovelo do rusko-turskog rata 1877-1878.godine.Nemirne godine u Bosni i Hercegovini, Sandžaku, Kosovu, Makedoniji, Bugarskoj, od 1875.-1878. godine, izazivaju apetite Srbije i CrneGore, koje uz pomoć i podsticanja iz Rusije, zajedno sa Rusijom izazivaju rat protiv sve manje uticajne i ekonomski oslabljene Osmanlijskog carstva. Ovi događaji podstiču i ostale drževe Evrope da uz pomoć diplomatije, stave još jednom na dnevni red opstanak evropskog dijela Osmanlijskog carstva.Tim ustancima i ratovima predhode tajni sporazumi Francuske, Rusije i Austrije o podjeli interesnih sfera na Balkanu .\nRusija je 1877.godine prihvatila da Austro-Ugarska u povoljnom momentu po njihove interese okupira Bosnu i Hercegovinu . Nakon toga Rusija objevljuje rat Turskoj 24.4.1877. godine . Rusija je uz podršku Ruminije i svih kršćanskih naroda sa Balkana pokrenula svoje trupe ka Dunavu i nakon što je svladala otpor turskih snaga na Dunavu, koje je predvodio osmanlijski komandant legendatni gazi Osman paša. Zbog murtatluka i velikih izdaja u redovima osmanlijske vojske Rusi su prešli Dunav i preko Bugarske nastavili operacije prema Istanbulu sve do 21.2.1878. godine, kada je Osmanlijsko carstvo moralo da prihvati ruske mirovne uslove i došlo je do Istanbulskog (Sanstefanskog sporazuma ) 3.3.1878. godine.\nKongres je sazvan radi revizije Sanstefanskog ( Istanbulskog) mira potpisanog 3.3.1878. godine kojim je okončan Rusko-Turski rat. Prema tim od strane Rusije diktiranim pregovorima i uslovima koje su bili prinuđeni da potpišu Osmanlije, Turska bi izgubila velike teritorije na Balkanskom poluostrvu.Tim sporazumom bila je planirana velika Bugarska pod kontorlom Rusije, a koja bi uključivala najveće dijelove Makedonije, te dijelove srpskih interesnih teritorija do Niša, dijelove Albanije i dijelve Grčke istočno od Soluna. Viljat Bosna bi dobila značajnu autonomiju iako bi i dalje bila pod osmanskim suverenitetom. Ovim sporazumom je bilo predviđeno da Rumunija, Srbija i Crna Gora dobiju državnu nezavisnost.\nPošto Njemaka prividno nije imala direktne interese na Balkanu, Bizmark je mogao da pozove sve predstavnike najvećih sila Evrope na nove pregovore, dok su predstavnici malih zemalja mogli posredno da utiču na određene odluke koje je 13. Jula 1878. godine donio Berlinski mirvoni ugovor. Ugovor se sastojao i iz priznanja nezavisnosti Rumunije, Srbije, Crne Gore i Bugarske kao autonomne kneževine pod osmanlijskim suverenitetom. Teritorija Bugarske je u Rusko-Britanskom sporazumu30.5.1878. godine, smanjena oko tri puta od one predviđene Sanstefanskim sporazumom. Od ostatka velike Bugarske stvorena je istočna Rumelija pod osmanlijskom upravom. Makedonija je takođe ostala pod osmanlijskom vlašću.\nSandžak Smederevo ( Knjaževina Srbija) je u drugoj polovini 19. vijeka vrlo mala i oslabljena brojnim ratovima u korsit i za račun Ruskih interesa na Balkjanu i na Mediteranu. Smedervski sandžak dobija određenu autonomiju u sklopu osmanlijskog carstva 1830. godine. Pod novim imenom Knjaževina Srbija je znatno proširena dobivši četiri okruga nišiki, pirotski, toplički i vranjski.Najvažnija su tri glavna pitanja koja je trebalo u ime Knjaževine Srbije riješiti a to su: priznanje njene državne nezavisnosti, teritorijalno proširenje i pitanje trbuta Turskoj. Veliko zauzimanje Rusije riješilo je sva tri pitanja povoljno za Srbiju. Iako su apetiti pod ruskim uticajem bili još veći od ovih dobijenih, velike sile Evrope su Vilajet Bosnu i Novopazarski snadžak riješile da ostave Austro-Ugraskoj i Turskoj, kao bi međusonbnim sporazumima riješile vojno-policijsku i političko-upravnu upravu na ovim teritorijama..\nPotpisivanje Berlinskog sporazuma 13.7.1878. godine, odjeknulo je u Bosni i Hercegovini kao surova stvarnost i izazvalo ogrčenje prema Sultanu.Bošnjaci su tada istakli da Sultan može predati Istanbul, a ne njihov vartan Bosnu.Bošnjaci Bosne i Sandžaka donose odluke da se organizuju i da se pripreme za odbranu od okupatora iz Austro-Ugarske.Uprkos svim željama i velikim žrtvama koje su Bošnjaci podnijeli, Austro-Ugarska je nakon tromjesečnih borbi definitivno okupirala Viljet Bosnu 20.10.1878. godine. Nakon dužih pregovora Osmanlije i Austro-Ugarska se 21. aprila 1879. godine dogovaraju u Istanbulu, da okupacija Bosne i Sandžaka, „ne vrijeđa suverena prava sultana nad Bosnom i Hercegovinom.Konvencijom se garantuju slobode vjerosipovjesti stanovnicima okupirane zemlje.“ Bošnjacima se garantuju lična i imovinska sloboda i sigurnost,kao i pravo da održavaju duhovne veze sa šejhul-islamom u Istanbulu i da u prigodnim situacijma ističu Osmanlijsku zastavu kao i do tada, ali to ne traje dugo. Administrativna podjela i upravna vlast se preuzima onako kako je bilo u osmanlijsko doba. Sandžaci su postali okruzi, a Valija je postao Zemaljski poglavar. Okruzi su Sarajevski, Travnički, Tuzlanski, Mostarski, Banjalučki i Bihaćki. Dolaskom Mađara Benjamina Kalaja 1882. godine Austro-Ugarska pokušava uspostaviti balans, koji je Austrija uz pomoć Francuske i Rusije, već bila u mnogome narušila, između Bošnjaka Katolika, Pravoslavaca i Muslimana. Dezintegrativna politika i diplomatska mešetarenja su uveliko bili na štetu Bošnjačkog naroda još od 1697. godine, a još snažniji pritsci vršeni na katolike i pravoslavce sticanjem prava Austrije i Rusije da se neometano mogu miješati u unutrašnje stvari Osmanlijskog carstva, po pitanjima brige za katoličkim i pravoslavnim stanovništvom, nakon mira iz 1791. godine, jer je Austriji trebao otklon Srba i Hrvata od Ruskog uticaja i odvajanje južnoslovenskih plemena od Slavjano-bulgarskog jezičkog uticaja, a Rusiji su Srbi i Hrvati bili potrebni da uz njhove pobune protiv Osmanlijskog carstva svojim intervencijama izađu na Jadransko more.\nOdluke Berlinskog kongresa 1878. godine predstavljaju prekretnicu u novovjekovnoj historiji Vilajeta Bosne /i Hercegovine/, Sandžaka, Crne Gore, Srbije, Bugarske, Rumunije i drugih balkanskih regija.Nakon oknčanih ratova Rusije, Srbije, Crne Gore i drugih balkanski hrišćanskih zemalja protiv Osmanlijskog carstva1875.-1878. godine, mnoge regije /sandžaci/ su dobile zvanično međunarodno priznanje i izmijenjen teritorijalni i držano-pravni status i položaj, završavajući takozvani „herojski period“ koji je trajao od Velikog bečkog rata 1683.-1699.god, skoro dva vijeka, do berlinskog kongresa 1878.godine.\nAustro-Ugarska je željela da i vojnički osigura svoj položaj u Bosni i Sandžaku zaposjedajući i gradove u Novopazarskom sandžaku,koji je već bio u političko-upravnom smislu pripojen Vilajetu Kosovo.Osmanlije u nemogućnosti da spriječe okupaciju Bosne nastojali su dobiti priznanje okupatora kao privremenog poduhvata, uz neotuđivost Sultanovih suverenih prava nad okupiranim Vilejetom Bosna.Berlinski ugovr je članom 25. odredio „da Aaustro-Ugarska okupra i upravlja pokrajinama Bosnom i Hercegovinom“, uz naglasak da austrougarska vlada ne želi da primi na sebe upravu nad Novpazarskim sandžakom,koji se prostire između Knjaževine Srbije i Knjaževine Crne Goreu pravcu jugoisoka do iza Mitrovice, te će u njemu funkcionisati i dalje osmanlijska uprava. Da bi Austrijske vlsti osigurale novo političko stanje, slobodu i sigurnost puteva, zadržava za sebe na cijelom prostoru starog Vilejta Bosna pravo da uspostavlja svoje garnizone i drži u svojoj vlasti vojničke i trgovačke puteve.To je značilo da se djelimično preklapaju nadležnosti i suverena prava nad viljetom Bosna i Novopazarskim sandžakom izmneđu Austro-Ugarske i Osmanlijskog carstva(Svojevrsni kondominijum). Beč je u pregovorima sa Istanbulom obećao da će izgraditi prugu i puteve od Sarajeva do Mitrovice i povezati putne prevce od Beča do Istanbula, preko Soluna, što je bio krajni cilj Austro-Ugarske na Balkanu, na prutu ka Bliskom istoku, još u predhodnim planovima osvajnaja na Istok.\nBerlinskim ugovorom, 26. Članom od 13. Jula 1878. godine na Berlinskom kongresu i Osmanlijsko carstvo priznaje nezavisnost Crne Gore u novim granicama koje nisu priznale na Bečkom kongresu 1815. godine.Tek na Berlinskom kongresu Crna Gora je definitivno prestala biti „odmetnuti“ dio Osmanlijskog carstva. Odlukama na Berlinskom kongresu evropske sile su ovim balkanskim zemljama priznale pravo na međunarodni subjektivitet, što do tada, bez obzira na uvažavanje neformalnih državnih nezavisnosti od nekih velikih sila, one u suštini nisu bile.Međunarodno priznate države su dobile i određene političko-pravne obaveze prema zajednici država čiji su dio postale. Novopriznate države su stekle međunarodni subjektivitet koji im je pripadao, po tada važećim međunarodno-pravnim normama.U prvom redu dobile su pravo na diplomatsko saobraćanje, odnosno pravo primanja i slanja diplomatskih predstavnika- „ius legationis“, što je za sve države iz više razloga bilo od izuzetnog značaja.Pored stečenih prava bilo je nužno poštovanje zajednice država što se ogledalo kako u uvažavanju državnog subjektiviteta članica zajednice, tako i u poštovanju principa međunarodnog prava.\nZbog takvih pozicija i obaveze uvažavanja subjektiviteta drugih država, nacionalno-političku djelatnost u okruženju, odnosno „izvoz revolucije,“ ove države nisu mogle provoditi neobavezno kao prije 1878. godine, niti su mogle iznova potencirati pitnaje nepravednosti granica. Odlukama Berlinskog kongresa priznato je pravo Crne Gore na teritorijalno proširenje za teritorije oko Bara, Nikšića, Podgorice, Spuž, Žabljak Crnojevića, Kolašin, Plav i Gusinje sa područjima koja im gravitiraju.( Čl. 28 ). Nakon ovih dobitaka Crna Gora se gotovo dvostruko proširila teritorijalno na 8.665km 2, u odnosu na predhodnih 4.400 km2. Nije prošlo mnogo vremena situacija se značajno komplikuje zbog nezadovoljstva Bošnjačkog i Albanskog stanovništva tim odlukama u vezi sa Plavom i Gusinjem. Nakon velikih vojnih i diplomatskih napora Osmanija, mještana i crngorskih vlasti 1880. godine dolazi do odstupanja, te Plav i Gusinje ostaju u sastavu Osmanskog carstva, a Crna Gora dobija Ulcinj.Nakon teritorijalnih kompenzacija koje su nakon Berlinsko kongresa izvršene, površina Knjaževine Crne Gore iznosila je 9.475. km2. Tom prilikom je Crnoj Gori pripao i dio sandžaka Hercegovine sa Nikšićkim krajem, kolašinski kraj, Zeta sa Podgoricom, Spuški kraj, što je povećalo i broj stanovnika za oko 30.000 stanovnika.\nU jednom od prvih crnogorskih udžbenika – Zemljopis Knjažebvine Crne Gore iz 1895. Godine navodi se da : „naša domovina Crna Gora ima svoje granice, koje je dijele od drugih srpskih krajina.Sa sjevera graniči rijekom Tarom, koja je razdvaja od Hercegovine: sa istoka Starom Srbijom: sa juga Albanijom, Jadranskim morem i Bokom Kotorskom, a sa zapda Hercegovinom, Bokom kotorskom i Jadranskim morem“( str. 28.)Teritorijalno proširenje je Knjaževini Crno Gori donijelo velike ekonosme i privredne promjene koje su preporodile i snažno obogatile Crnu Goru. Velike promjene u državno-pravnom i političkom životu Crne Gore donijele su Odluke Berlinskog kongresa, jesu i u tome što su državljani Crne Gore postali Muslimani i Katolici koji su živjeli u novodobijenim oblastima.\nPrava i slbode u novoj državi garantovana su članom 27. Berlinskog ugovora u kojem je navedena ravnopravnost, nepovredivost imovine, garantovanje građanskih, političkih, ekonomskih i vjerskih prava. Bošnjaka i Albanaca u novodobijenim oblastima najviše je bilo u Podrgovrici, Nikšiću, Baru i Ulcinju, dok je u drugim novodobijenim krajevima bilo daleko manji broj Bošnjaka, Albanaca i Hrvata.Procjene nekih autora su da je u Crnoj Gori u to vrijeme bilo više od 12.000 Muslimana ( 1880. godine ).\nOkupacija Bosne i Hercegovine i posjedanje Novopazarskog Sandžaka od strane Austro-Ugarske znatno je doprinijela geostrateškom položaju Crne Gore i Srbije, kao i njihovo političko izolovanje. Austro-Ugarska je praktično bila prisutna na više od polovine granične linije Crne Gore – od Bara do Šćepan Polja i od Šćepa Polja do rijeke Tare, uz pravo kontrole na crnogorskom primorju koje je imala shodno članu 29. Berlinsko ugovora Austro-Ugarska je praktično napravila obruč oko Knježevine Crne Gore i stvorila uslove za dominacijom nad njenim političkim i ekonomskim životom. Cilj je bio spriječiti bilo kakve šanse carskoj Rusiji da može vršiti upliv i podsticanje Crne Gore i Srbije sa obala jadransok mora, na daljnja teritorijalna djelovanja prema Albaniji, Sandžaku i Bosni. Crna Gora se usmjerava i dalje ka prostorima koje su u sastavu Osmanskog carstva; Pljevljima, Bijelom Polju, Beranama, Skadru, Peći, preusmjeravajući daljnje aspiracije na istočnu stranu nakon 1878. godine.\nHrvatski narod je stoljećima boravio u Habsburškoj monarhiji u kojoj stoljećima trpe represiju koja izaziva buđenje nezadovoljstva Hrvata. Svjesni potrebe promjena stanja u kojem žive Hrvati stoljećima, počinju bivati svjesni da se nemogu sami izboriti te da se moraju povezati sa ostalim južnosolovenskim narodima u Monarhiji. Iz toga se rađa ideja Južnoslavenstva koje će obilježiti drugu polovinu 19 i početak 20.vijeka Bošnjaka, Hrvata, Srba i Slovenaca pod Monarhijom. Nakon osamostaljenja Knjaževine Srbije i pod snažnom podrškom Rusije, južnoslovenski narodi se okupljaju oko Srbije kao Pijemonta Južnoslovenskog ujedinjenja. Sve do prvog svjestkog rata ideja jugoslovenstva je bila neostvariva. Zbog Jugoslovenstva Austro-Ugarska u Srbiji vidi najveću prijetnju svojoj politici , odnosno „Dnag nach Osten“ zato je nastojala nakon Berlinskog kongresa što snžnije vezeti Srbiju za sebe, kako bi je na taj način mogla kontrolisati i osigurati svoju dominaciju na Balkanu, ali i unutrašnju stabilnost Monarhije. Ubistvo kralja Aleksnfra Obrenovića 1903. godine je preokrenula odnose Austro-Ugrske i Srbije i nisu se potom popravili sve do Prvog svjetskog rata. Iste snage koje su izvele atentat na Kralja Aleksandra Obrenovića, izvele su 1914. godine atentat na prestolonasljednika Franca Ferdinada u Sarajevu.\nBošnjaci aktivno sudjeluju u Prvom svetskom ratu na strani Austro-Ugraske, a na poziv Sultana, koji je ujedno doživljavan kao halifa za sve Musliane Svijeta. Poznati su rezultati veličanstvene hrabrosti Bošnjaka na Soškoj fronti i Galiciji, kao i straha neprijateljskih vojnika od Bošnjaka, o čemu svedoče mnoga mezarja i uspomene na hrabre Bošnjake. Bošnjački đurumlije ( gonunlu) iz Sandžaka su se odzvale na Čanakkale, Galiciju i brojna ratišta na kojima su do zadnjeg branjene granice Osmanlijskog carstva, sve do potpisivanja sporazuma na ostrvu Mudros 30.10.1918. godine, odnosno do završetka Prvog svjetskog rata i ulaska okupatorske vojske Kraljevine Srbije u Bosnu 6.11.1918. godine.\nDrugi svjetski rat je ponovo razbuktao strasti i velikodržavne aspiracije naših susjeda i po prvi put se od strane nacista i fašista priznaje nezavisna država Hrvatska 10.4.1941. godine uz pravo da bez ikakvih odluka Bošnjaka i Srba iz Bosne i Hercegovineo pristanku na ovaj poduhvat od strane NDH. NOP Jugoslavije i veliki odziv Bošnjačkog naroda u svim ofanzivama na prostoru Snadžaka i Bosne i Hercegovine, dali su za pravo barem privrmeno da se Bošnjaci ponadaju da će napokon dobiti sva svoja prava kao autohtoni politički narod, što se nije desilo zahvaljujući velikodržavnim aspiracijama prema Bosni i Sandžaku i u redovima KPJ.\nNa II. Zasijedanju AVNOJ-a prihvaćeno je uz mnoge intervencije i uz uvjerenje da će se Bošnjaci iako nepriznati kao narod pod bilo kojim imenom, nakon NOR-a , u socijalističkoj Jugoslaviji nakon izvjesnog vrenmena opredijeliti, samo im treba dati šansu. Nova FNRJ je postala federatuvna država sa šest republika i dvije pokrajine: Slovenijom, Hrvatskom, Bosnom i Hercegovinom, Crnom Gorom, Srbijom, Makedonijom i u okvirima Srbije AP Vojvodinom i AP Kosovom. Sandžak je pod uticajem retrogradnih radikalskih političkih snaga u redovima CK KPJ ponovo pocijepan i podijeljen između Srbije i Crne Gore, a ZAVNO Sandžaka je likvidiran 29.3.1945. godine, što je prouzrokovalo ponovnu snažnu političku depresiju i dovelo Bošnjake Sandžaka u novo beznađe, koje ima i danas dalekosežne i duboke posljedice, po stanje duha, morala i nacionalnog identiteta Bošnjaka Sandžaka.\nOdnos evropskih sila prema Bošnjacima na Balkanu, kao i prema ostalim islamskim narodima; Turcima, Albancima, Torbešima, Gorancima, Pomacima, Čerkezima, Aškalijama i dr, je od 1684. godine, kada se osniva „Sveta alijansa“ vrlo je nepovoljan i nepravedan, jer su neke imperijalističke i šovinističke snage neprekidno imale u planu da „očiste“ Balkan od Muslimana/“Turaka“/, kao što su to učinle Španija, Portugalija, Italija i Francuska u 15. I 16. vijeku i kao što se to nagovještava u Evropskoj uniji u skoroj budućnosti.\nMeđunarodno priznanje uz snažnu podršku velikih sila dobili su 13.jula 1878. godine, sandžak Smederevo pod imenom Knjaževina Srbija i sandžak Karadag( Crna Gora) pod imenom Knjaževina Crna Gora, koje su se kasnije teritorijalno znatono proširile na račun Albanije, Bosne i Hercegovine i Novopazarskog Sandžaka. Novopazarski Sandžak,ili SANDŽAK, nikada nije dobio međunarodni subjektivitet i međunarodno priznajnje, već je i dalje pod okupacijom od strane R. Srbije( Novi Pazar, Tutin, Sjenica, Nova Varoš, Priboj,Prijepolje) i R.Crne Gore( Pljevlja, Bijelo Polje, Petnjica, Berane, Rožaje, Plav, Gusinje).\nSve države Balkana je nužno što prije prihvatiti u EU i NATO, uz puno međusobno priznanje i poštovanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta svih država Balkana.Na taj način bi svi narodi Balkanskih zemalja koji su jednoj Balkanskoj državi većinski, a u susjednim državama manjinski narodi, postali faktor bržeg prevazilaženja međunacionalnih konflikata i otklanjanja animoziteta, predrasuda i netrplejivosti.\nGranice balkanskih zemalja bi postale prohodne, a multikulturalnost i zajedništvo u različitostima bi ponovo postali normalna svakdnevnica u svim državama i regijama Balkana, kao što je bilo vjekovima u Osmanlijskom komonveltu/1371.-1878/, prije uplitanja velikih evropskih sila i Odluka brlinskog kongresa 13.7.1878. godine.\nDoc.dr.sc. Rizvan Halilović\n061 350 678\nGODIŠNJICA BERLINSKOG KONGRESA


Zenit i Paskval dogovorili produžetak saradnje\nIzvor: MozzartSport.com, 19.Apr.2021, 20:13\nNovi ugovor nagrada za plasman u TOP 8 Evrolige\nPoverio je Zenit ulogu kormilara Ćaviju Paskvalu i nije se pokajao. Paskval je prošle sezone zamenio Đoana Plazu na klupi Zenita, a ove godine je doveo Zenit do istorijskog plasmana u Evroligi. Dobro obavešteni litvanski novinar Donatas Urbonas javlja da će Španac i Zenit produžiti saradnju, što je i očekivano posle plasmana ruskog tima u TOP 8.\nUskoro se očekuje Paskvalov potpis novog ugovora, ali još nije poznato da li će Zenit vezati španskog stratega na duži vremenski period. Zenit je plasmanog u TOP 8 Evrolige napravio ogroman iskorak na evropskoj sceni, a u četvrtfinalu će igrati protiv Barselone,...


Naslovnica Južni Sandžak Berane Opštine u CG kriju informacije: Nijedna na sajtu nije objavila prijave korupcije...\n“U poređenju sa istraživanjem od prije tri godine, korupcija na lokalnom nivou se prepoznaje u znatno manjoj mjeri.\nKada je riječ o partijskim vezama, skoro 60 odsto građana i građanki smatra da nema razlike između lokalnog i državnog nivoa. Ipak, u poređenju sa prethodnim talasom, veći je broj građana i građanki koji smatraju da se partijske veze više koriste na državnom nego na lokalnom nivou, dok je manji udio onih koji misle suprotno, kao i onih koji navode da tu nema razlike”, navodi se u istraživanju.


Vesti online / Vesti / Ex YU / Ko je zainteresovan za nekretnine SFRJ?\nKo je zainteresovan za nekretnine SFRJ?\nZa prodaju kuće na njujorškoj Petoj aveniji, jedne od dve nekretnine koje su za prodaju oglasile Republika Srbija i ostale bivše države SFRJ, zainteresovano je šest potencijalnih kupaca, objavio je "Njujork post".\nNekretnina SFRJ se nalazi na Petoj aveniji\nList navodi da je se cena za ovu kuću kreće i do 50 miliona dolara.\nU kući na Petoj aveniji bila je smeštena Misija Srbije u Ujedinjenim nacijama, a prema rečima Tristana Harpera iz agencije "Daglas Eliman", kuća je netaknuta i onaj ko je kupi, posedovaće "komad istorije Njujorka".\n* Merkelova i Tramp razgovarali o Ukrajini i Avganistanu\n* Crna Gora očekuje ratifikaciju Protokola o članstvu u NATO\n* Nemci odbacuju tvrdnje Trampa: Ne dugujemo NATO!\nSagrađena je na četiri sprata i ima dva krovna sprata,18 soba, šest kupatila i vinskim podrum.\nZgrada u kojoj je sačuvan originalni enterijer, pod zaštitom je države i grada Njujorka od 1969. godine.\nU cenu ulazi celokupna unutrašnjost kuće - nameštaj, slike, zlatni svetlarnik i niz drugih pozlaćenih detalja, navodi list.\nSagrađena je 1904. godine, po arhitektonskom planu firme "Voren i Vetmur", koja je projektovala plan i nadgledala radove Njujorške centralne železničke stanice.\nPrvi vlasnik zgrade je bio guverner Long Ajlenda - Robert Bikman Livingston, po kome zgrada i nosi naziv "Bikmanova kuća".\nVlasnik je bila i Emili Vanderbilt Vajt, supruga Henrija Vajta, nekadašnjeg ambasadora SAD-a u Francuskoj i Italiji, i jedna od kćerki Vilijama K. Vanderbilta poznatog industrijalca, čuvenog po finansiranju gradnje Njujorške centralne železničke stanice.\nPored ovog objekta, na prodaju je oglašen još jedan dupleks na Park aveniji - penthaus koju su vlasti bivše Jugoslavije kupile 1975. godine.\nU pitanju je šestosobni dupleks apartman, sa četiri kupatila, kojeg su svojevremeno koristili jugoslovenski ambasadori u UN-u, čija je cana, kako je Harper rekao "Njujork postu" oko 20 miliona dolara.\nList piše da su se prošle nedelje bivše države SFRJ konačno dogovorile da prodaju nekretnine na Petoj aveniji, ali da će budućem potencijalnom kupcu biti neophodni na ugovoru o kupovini potpisi predstavnika svih tih država.\n"Njujork post" navodi da bivše države SFRJ pored nekretnina u Njujorku, prodaju i nekretnine u Japanu, Nemačkoj i Švajcarskoj.


Android revija Android revija – Page 245 – Sve o Androidima na jednom mestu\nImajući u vidu širok dijapazon ponuđene funkcionalnosti bili smo iznenađeni da je TytN II čak 4mm tanji od poznatog modela TyTN. Prvo što upada u oči na prednjoj strani je…\nMcCann Erickson Public Relations u saradnji sa kompanijom Telenor predstavio je informativni MMS servis pod nazivom “BeFirst“. BeFirst servis Vam nudi mogućnost prijema aktuelnih vesti iz zemlje, sveta, ekonomije, sporta…\nTelenor je proglašen najuspešnijim moblinim operatorom na Indeksu održivosti Dau Džons (Dow Jones Sustainability Index), koji rangira 14 vodećih kompanija u oblasti mobilnih komunikacija širom sveta. Ovo je prvi put da se…\nMobileTehno - NaukaZanimljivosti\nGresso je još jedna u nizu kompanija iz Rusije čiji portfolio čine isključivo luksuzni i preskupi mobilni telefoni, koji se izrađuju samo po narudžbini i za svakog pojedinca ponaosob. Razlika…\nKorejski LG (www.lge.com) je zabeležio rekordno veliku prodaju u drugom kvartalu 2007. zahvaljujući prodaji mobilnih telefona. Kompanija LG je na globalnom tržištu zabeležila prihod od 11,23 milijarde USD, sto je…\nNeverovatna ponuda u Crnoj Gori – novi mobilni operater M-tel je korisnicima ponudio diamond postpejd paket u tri verzije • “diamond 15” čija cena je 999 EUR, “diamond 5” 499…


OTKRIVAMO Zašto je propalo ujedinjenje PSG i Nove stranke – Gerila\nGerila > Politika > OTKRIVAMO Zašto je propalo ujedinjenje PSG i Nove stranke\nobjavljeno na Jan. 25, 2021 u 8:08 pm 25/01/2021\nPokret slobodnih građana i Nova stranka jesenas su objavili da je “formalno počelo ujedinjenje” ove dve organizacije. Ono što je “formalno počelo”, ubrzo je utihnulo, pa se ujedinjenje više i ne pominje. Gerila otkriva i zašto.\nPodsetimo da su PSG i NS objavili zvaničan početak ujedinjenja 5. oktobra sada već prošle godine, jer kako su tada naveli, izabrali su baš taj datum “kada je došlo do smene vlasti Slobodana Miloševića” pre 20 godina. To su tada na konferenciji za medije saopštili tek izabrani novi predsednici ovih organizacija, Pavle Grbović (PSG) i Aris Mosesijan (NS). Neposredno pre toga, obe organizacije poslale su “u penziju” dotadašnje predsednike – Sergeja Trifunovića (PSG) i Zorana Živkovića (NS). Navodno sa idejom da bez starog medijskog balasta, na oko podmladjeni i obnovljeni, uđu u ujedinjenje i stvaranje nove partije. Međutim, to i nije baš tako.\n"U Srbiji je trend deljenje stranaka, ali su NOVA i @pokretslobodnih rešili da taj trend preokrenu. Želeli smo da, simbolično na 5. oktobar, kada je došlo do smene vlasti Slobodana Miloševića, objavimo zvaničan početak ujedinjenja", poručio je predsednik NOVE @ArisMovsesijan. pic.twitter.com/jKgdcnxwrU\n— Nova stranka (@NovaStranka) October 5, 2020\nKako Gerila saznaje, upravo je zbog “starih elemenata” i zapelo kod ujedinjenja. Naime, uslov Nove stranke bio je da njen bivši predsednik Zoran Živković, inače nekadašnji kadar Demokratske stranke koji je nakon ubistva Zorana Đinđića preuzeo premijersku funkciju, u novoj organizaciji ima pravo veta! Kako otkriva naš izvor, Živković je trebalo da dobije mesto u nekoj vrsti političkog saveta nove organizacije. To njemu i njegovoj stranci nije bilo dovoljno, pa se insistiralo na tome da bivši lider NS dobije i pravo veta na bilo koju odluku predsedništva nove organizacije.\nTakvo “šefovanje” od strane bivšeg predsednika NS za članove PSG nije bilo prihvatljivo, pa je ujedinjenje obustavljeno.\nNaš izvor otkriva da je to bila crvena linija za PSG, iako su postojale i druge nesuglasice, kao one sa izborom imena novooformljene partije. Navodno iz PSG su insistirali da u imenu nove partije stoji naziv SLOBODNI GRAĐANI, što bi faktički za javnost značilo da je PSG “usisao” NS. U realnosti, “usisavanje” bi moralo da ide drugačije, s obzirom na to da je NS registrovana kao politička stranka za šta je svojevremeno skupila 10.000 potpisa građana, dok je PSG tek udruženje građana za čije je osnivanje potrebno svega tri potpisa osnivača. Budući da bi nova partija upravo zahvaljujući NS bila registrovana kao stranka, te bi se time zaobišla procedura koja zahteva prikupljanje 10.000 potpisa i koja košta skoro 50.000 evra, uslov da iz njenog naziva bude izbrisana NS i da ostane samo deo naziva PSG, činio se prevelikim za predstavnike NS.\nPo svemu sudeći, zbog predbračnog ugovora propao je najavljeni brak NS i PSG. Naš izvor ocenjuje i da je tokom pregovaranja oko imena, raspodela funkcija i uloga bivših lidera, “‘udavača’ PSG spazila bolju priliku za udaju, i to u tesnoj saradnji sa strankom Dragana Đilasa”. Naime, kako navodi naš izvor, PSG Đilasu donosi “kontakte sa Evropljanima” pošto PSG ima dobre odnose sa ALDE grupom (Savez liberala i demokrata za Evropu) koja ima svoje predstavnike u Evropskom parlamentu (EP). Takođe, PSG je član LIBSEEN grupacije – Liberalne mreže Jugoistočne Evrope. To bi stranci Dragana Đilasa ojačalo poziciju u dijalogu sa vlašću pod okriljem EP, koji se očekuje uskoro. Zauzvrat, PSG i mladi Grbović dobili bi “prolazna mesta na koalicionoj listi za poslanike na izborima sledeće godine”, ali i “medijski prostor za promociju Grbovića kao novog mladog lidera, po uzoru na trend koji je odneo pobedu u Crnoj Gori”, ocenjuje naš izvor.\n.@pokretslobodnih građana dobio je podršku od Saveza liberala i demokrata za Evropu @ALDEParty u vidu video poruke koju je snimio član Evropskog parlamenta (@Europarl_EN) i potpredsednik ALDE @ilhankyuchyuk 👇https://t.co/cGJc9my6GC\n— European Western Balkans 🇷🇸 (@EWB_rs) June 15, 2020\nDa se PSG okrenuo od NS i priklonio Đilasu, dokazuju i najnovija dešavanja, a to je da su Đilasova stranka, Demokratska stranka Zorana Lutovca i PSG nedavno izašli sa zajedničkom platformom za dijalog o izbornim uslovima.\nPavle Grbović – Platforma koju predlažemo nudi korake za rešavanje političke krize\nGostovanje Pavla Grbovića, predsednika PSG u emisiji N1 Live u kojoj je govorio o pregovaračkoj platformi koju predlažu DS, SSP i PSG pogledajte ovde 👉 https://t.co/yOxy5LLGU5 pic.twitter.com/Ayb2HLy55o\n— Slobodni građani (@pokretslobodnih) January 18, 2021\nU medjuvremenu, po stranačkim kuloarima počelo je i da se šuška da PSG, Đilasova stranka (SSP) i deo DS koji podržava Lutovca spremaju ne samo koalicionu listu, već da razmišljaju i o ujedinjenju ove tri organizacije u jednu, jasno profilisanu kao proevropsku stranku. Otprilike ono što je bio plan PSG sa Novom strankom, pa se izjalovilo. Koliko u tome ima istine, vreme će pokazati, ali ono što je izvesno jeste da su ove tri organizacije odbile saradnju sa Novom strankom i Socijaldemokratskom strankom Borisa Tadića. Naime, PSG, SSP i DS odbile su poziv Nove i SDS na zajednički sastanak na kojem bi se govorilo o zajedničkoj platformi opozicije za izborne uslove, a koji je najavljen za sutra, u utorak 26. januara.\nSaznajemo: Đilas i Grbović odbili Tadića i Novu strankuhttps://t.co/OzlYslr3IM\n— nova.rs (@novarsonline) January 24, 2021\nKako prenosi portal Nova.rs, razlog odbijanja da učestvuju u razgovorima jeste to što su Nova i SDS pre razgovora sa ovim partijama obaveštavale javnost.\nS druge strane, SDS je na to odgovorila saopštenjem u kojem navodi da je “kontradiktorno da medijska samo najava zajedničkog sastanka bude razlog odbijanja poziva onima koji su već medijski objavili čak i svoj predlog platforme i u javnosti ga uveliko diskutuju, pre nego što su o njemu razgovarali sa ostatkom opozicije”.\nKontradiktorno je da medijska samo najava zajedničkog sastanka bude razlog odbijanja poziva onima koji su već medijski objavili čak i svoj predlog platforme i u javnosti ga uveliko diskutuju, pre nego što su o njemu razgovarali sa ostatkom opozicije. https://t.co/BTVzckDHGe\n— Socijaldemokratska (@socdemstranka) January 24, 2021\nPodsetimo i da Nova stranka, poput PSG, ima saradnju sa ALDE grupom i članica je LIBSEEN-a. Imajući u vidu poslednje trzavice, biće teško uspostaviti jednu proevropsku opozicionu kolonu za sledeće izbore. Po svemu sudeći, u proEU bloku imaćemo dve kolone: Nova sa SDS-om na jednoj strani, a PSG, SSP i DS na drugoj strani.


Prva Srpska Televizija :: Povratak u civilizaciju\nSebastijan, Milan, Vlada ili Nikola? Samo JEDAN postaće pobednik Survivora i osvojiće 50 000 evra. Šta će reći publika, a šta Veliko veće, saznaćemo u subotu u spektakularnoj završnici! Provedite veče sa hrabrim robinzonima, Andrijom, Milanom, Marijanom, Antonijom i Milanom! Uživajte uz Natašu Bekvalac, Severinu, Tonija Cetinskog i prvi glas Srbije Davora Jovanovića!\nPovratak u civilizaciju - Kristina i Martina\nPožrtvovani, krvopije, slatki, kiseli, pitomi, svadljivi, emotivni, racionalni... Epiteta je mnogo, ali samo dve osobe mogu da se zakite svakim navedenim! Imaju šta da kažu, a da li će reći iskreno, saznaćete u "Povratku u civilizaciju". Kris i Marti, bez dlake na jeziku!\nPovratak u civilizaciju - Aleks i Ava\nDve žene koje su od početka izazivale najviše polemika, ostale skoro do kraja i, kao u pozorišnoj predstavi, maestralno odigrale izbacivanje. Doduše, jedna se tome nadala, druga se samo loše udala. U "Civilizaciji", iskreno, kreativno i otvoreno: Aleks i Ava!\nPovratak u civilizaciju - Maja Lena Lopatni\nPrvo su je ubedili da je premlada i neiskusna da bi stala na čelo plemena. Onda su je čuvali od susreta sa mamom, potom su joj govorili da je naivna i mlada, suviše dobra i iskrena. Fakat, nije se ni sa kim posvađala, niti je podigla glas. A doveli su je dotle da je izbace na lični zahtev i zadovoljstvo. Omladinka Maja Lena kod Antonije i Milana.\nPovratak u civilizaciju - Stanija i Aleksandra\nU jednom od najvećih preokreta u čitavom serijalu, kartu za povratak dobio je Ognjen Kajganić. Ranije su, što je takođe presedan, diskvalifikovane Plejboj zečice Stanija i Aleksandra. Šta je to na Kostariki što izaziva ovakve situacije? O tučama, niskim udarcima, savezima, muško-ženskim odnosima i još koječemu pikantnom i intrigantnom, govore Ogi, Stanija i Aleksandra.\nPovratak u civilizaciju - Neven i Marko\nSamo što se raspakovao u ujedinjenom plemenu, Neven je ponovo spakovao pinkle i pridružio se Velikom veću. I Marko je prošao kao bos po trnju i, u iznenadnom drugom glasanju, bio prinuđen da kapitulira. O Cezaru i Brutu, izdaji, klanovima, lažnim i pravim prijateljstvima, korektnosti i nedoslednosti, govore Cigi i Mare, sasvim civilizovano.\nPovratak u civilizaciju - Neven Ciganović\nNeven je rasplakao drugaricu Martinu i time potpisao ispisnicu iz plemena. Da li je to bio razlog ili su u pitanju taktike? Društvenu hroniku sa Kostarike u "Povratku u civilizaciju" pripoveda Neven Ciganović.\nPovratak u civilizaciju - Marko Karadžić\nPoslednji Plemenski savet digao je veliku frku u Boruki. Milan je za dlaku izvukao glavu iz procepa i Marko je napustio pleme. Ko kroji kapu na Kostariki? Ko su vođe, a ko sledbenici? Ko laže, a ko maže, u "Civilizaciji" otkriva Marko Karadžić.\nPovratak u civilizaciju - Žare i Radovan\nRadovan je izabrao ljubavni susret sa Aleksandrom i to ga je koštalo boravka u plemenu. Sa druge strane, vetar je dunuo odakle se najmanje nadao i Žare je dobio kartu za Ostrvo odbačenih. O ljubavi i drugim zavrzlamama u "Civilizaciji" govore Žare i Radovan.\nPovratak u civilizaciju - Aleksandra Nakova\nPosle oštrog verbalnog duela sa Žaretom, bilo je više nego očigledno da je Aleksandra Nakova na dobrom putu za Ostrvo odbačenih. Na Plemenskom savetu, lepa Makedonka razmenila je teške reči i sa Avom i olakšala dušu. Ko je lažov, ko kroji kapu Matambu, da li su žene same krive što ih liferuju jednu po jednu, o slikanju i plandovanju, ljubavima i neprijateljstvima, bez dlake na jeziku, po "Povratku u civilizaciju" govori novopečena stanovnica Ostrva odbačenih Aleksandra Nakova.\nViše od 20 putnika iz Srbije let za Srbiju čekalo je na aerodromu u Amsterdamu 24 sata.Jat-ov avion konačno je poleteo iz Amsterdama za Beograd u 11,55 časova ...\nNajnovija istraživanja pokazuju da najviše cigareta na svetu u toku godine popuše stanovnici Srbije ...\nSpecijalni sud u Beogradu odredio je danas pritvor za bivšeg generalnog direktora "Galenike" Nenada Ognjenovića i još šestoro njegovih saradnika, osumnjičenih za zloupotrebe ...


Da li je pametno obavljati popravke u sopstvenom domu samostalno?\nSrbijaSpace Nekretnine blog Da li je pametno obavljati popravke u sopstvenom domu samostalno?\nDa li je pametno obavljati popravke u sopstvenom domu samostalno? (197)\nObjavljeno: 21/Jun/2021, SrbijaSpace.com\nPreuzimanje odgovornosti za sve ono što se dešava u vašem domu i rešavanje potencijalnih kvarova i sanitarnih problema je namenjeno za one sa pređašnjim iskustvom u popravkama.\nMeđutim, kako bi naučili tehnike za saniranje štete nastale u stanu ili kući, potrebna nam je praksa, tako da je najbolje pozvati prijatelja u pomoć, kako bi vas naučio rešavanju datih problema.\nTreba imati u vidu da postoje i određeni kvarovi sa kojima nije pametno eksperimentisati, kao što su problemi nastali na električnim instalacijama, te je tada svakako najbolje pozvati stručno lice radi otklanjanja štete.\nU nastavku teksta saznajte nešto više o faktorima koji određuju zašto i kada zvati majstora, a kada popravku možete obaviti i sami.\nDa li imate sav potreban alat?\nOvo je prvo pitanje koje morate sami sebi postaviti, jer se bilo kakav vid improvizacije sa električnim alatom smatra neozbiljnim ponašanjem, s obzirom da možete ugroziti sopstvenu i bezbednost drugih ukućana i stanara.\nPotrudite se da kod kuće uvek imate makar set osnovnog ručnog alata, kako bi mogli da sanirate najosnovnije probleme, koji ne zahtevaju neko preterano iskustvo i znanje, već možete uz nekoliko pokušaja i sami naučiti kako treba rukovati sa njima.\nDanas su u sve češćoj upotrebi alati bez kablova, takozvani bežični ili akumulatorski alati za popravku. Oni omogućavaju veću mobilnost prilikom kretanja i samim tim lakšu i praktičniju upotrebu.\nBežičnim alatima rad omogućavaju baterije, što je kako smo uvideli njihova prednost, a u isto vreme i mana, s obzirom da se konstantno mora voditi računa o tome da li je baterija puna. Takođe, cena pomenutih uređaja je nešto veća nego kod stadardnih, pa tako pažljivo birajte akumulatorske alate i izaberite one koji imaju odličan odnos kvaliteta i cene.\nPosedovanje funkcionalnog alata je osnovni ali ne i jedini preduslov da pokušate sa kućnim popravkama. Promislite o još nekim bitnim faktorima potrebnim za efikasno rešavanje kvarova.\nDa li ste se nekada susretali sa sličnim poslovima?\nU današnje vreme mnogi mladi ljudi nisu imali ranijih dodirnih tačaka sa popravkama po kući. Sa druge strane, u manjini su oni koji su budno pratili i učili šta njihovi očevi i deke rade prilikom rešavanja potencijalnih problema.\nUkoliko i sami niste upoznati sa pomenutim tehnikama, nikada nije kasno da uz dobru praksu naučite nešto više, što će svakako biti slučaj kada se odlučite za kupovinu sopstvenog stana. Međutim, dok se to ne desi, nije najbolja ideja eksperimentisati, naročito ukoliko su u pitanju električne instalacije.\nZapišite broj proverenog majstora koji može doći u bilo koje doba dana da vam pomogne. Najbolje bi bilo angažovati stručno lice na preporuku, radi što bolje obavljenog posla za razumnu sumu novca.\nRazmislite o složenosti potrebne popravke\nKada se odlučujete za to da li ćete se sami pozabaviti kućnim popravkama, razmislite o tome koliko su one složene, kao i o potencijalnim opasnostima za vašu bezbednost. Pojedine jednostavnije aktivnosti ovog tipa, poput zamene sijalice ili fiksiranja polica su nešto što bi svako mogao da uradi, pa nema potrebe zvati majstora, te nepotrebno trošiti novac i vreme.\nPopravka stolarije, krpljenje sitnih rupa na zidu i saniranje začepljenih cevi obavite sami uz korišćenje najjednostavnijih alata iz vašeg seta poput čekića, klešta, šrafcigera ili eventualo buišilice. Redovno održavanje stambene jedinice uz sitnije popravke i sanacije uticaće na to da retko kada bude potrebe za rešavanjem većih problema.\nMeđutim ukoliko do njih dođe, ne razmišljajte dva puta o pozivu stručnog lica. Poseban oprez se savetuje kod popravki plinskih instalacija, pa tako čim osetite neki neprijatan miris, zatvorite sve prozore iz predostrožnosti i obavestite nadležne. Takođe, električne instalacije su svakako nešto sa čime ne treba imati blizak kontakt ukoliko niste stručnjak ili ako ne poznajete kompletan tok pomenutih instalacija kroz celu kuću ili zgradu.\nTeži kvarovi mogu izazvati još veću štetu ukoliko se ne saniraju na vreme, a ujedno su opasni po bezbednost ukućana.\nKada morate sami reagovati?\nPojedine situacije zahtevaju brzu reakciju, radi uklanjanja potencijalne mnogo veće štete, kada nema vremena za poziv majstora. U tim slučajevima je neophodna brza reakcija ukućana, koji moraju znati neke osnovne stvari u vezi sa kućnim instalacijama.\nZato je potrebno znati gde se nalaze glavni ventil za vodu, prekidač i osigurač struje, kao i dovod plina. U velikom broju stambenih zgrada, mnogi nisu upoznati sa svim navedenim stvarima, pa se tada savetuje obaveštavanje upravnika zgrade, koji te stvari mora znati.\nZbog pojedinih velikih kvarova, koji mogu izazvati veliku štetu po bezbednost i zdravlje ljudi, potrebno je da svi stanari budu informisani o protokolu za ponašanje u slučajevima potencijalne opasnosti, kako bi svoje ponašanje uskladili sa tim.\nDa rezimiramo na samom kraju. Ne postoji univerzalan odgovor na pitanje da li je pametno samostalno obavljati popravke po kući ili ipak ne? Obavezno razmislite o faktorima koje smo opisali - iskustvo, opremljenost alatom, složenost popravke i da li je potrebna brza reakcija. Sami procenite i donesite konačnu odluku, a nadamo se da će vam ovaj tekst pomoći pri rešavanju potencijalnih kvarova.\npopravkepopravke u stanupopravke u kući


Kanso – ljepota jednostavnosti u kojoj dominiraju prirodni materijali - Living\nKako nas japanski stil dovodi što bliže prirodi, interijerom dominiraju organski materijali poput drveta, geometrijski oblici i kromatska paleta, koja u interijeru stvara mirnu i opuštajuću atmosferu zahvaljujući svojim neutralnim tonovima, kao što su topla smeđa, svijetlosiva i neizostavne crna i bijela\n20. svibnja 2019. u 06:50 0 komentara 1269 prikaza\nFoto: Domagoj Blazević\nU frizerskom salonu Kanso objedinili su sve potrebne elemente: estetiku, profesionalizam, individualizirani pristup svakom klijentu, vrhunsku uslugu i predivan i chic ambijent.\nNaziv Kanso označava japansku riječ za ljepotu jednostavnosti, a upravo ona prevladava u njihovu novom prostoru u zagrebačkoj Lopatinečkoj ulici. Inspirirani upravo značenjem riječi Kanso, vlasnici su odlučili da će i uređenje novog salona biti kombinacija minimalizma i topline prirodnih materijala.\nKako nas japanski stil dovodi što bliže prirodi, interijerom dominiraju organski materijali poput drveta, geometrijski oblici i kromatska paleta, koja u interijeru stvara mirnu i opuštajuću atmosferu zahvaljujući svojim neutralnim tonovima, kao što su topla smeđa, svijetlosiva i neizostavne crna i bijela. Za uređenje interijera bila je zadužena Brigada, dio grupe agencija Bruketa&Žinić&Grey.\nInspiracija pri izradi kreativnog koncepta interijera frizerskog salona Kanso bio je japanski vrt. Japanski vrt, baš kao i Kanso, predstavlja prostor jednostavnih linija i prirodnih materijala. Kao što je japanski vrt podijeljen u različite zone, tako se i salon dijeli u nekoliko prostora različitih funkcija.\nUlazni dio sastavljen je od pulta i prodajnih polica s proizvodima, prednja zona je od ostatka prostora odvojena kolor-barom, a centralni dio prostora čine radne jedinice. Kao glavni element kroz prostor se proteže pregrada od drvenih letvica koja u pojedinim dijelovima služi kao obloga elemenata ili čak i kao nosač polica.\nSpektakularni interijer Sto kvadrata čistog luksuza u Dugom Selu s potpisom Klaudije Zubčić\nOdličan miks Malen, ali moćan zagrebački stan s potpisom dizajnerice Iris Pinjuh\nKljučne riječi brigada novo Kanso frizerski salon interijer


KRITIČNE SLIKE SA SAJTA ZA UPOZNAVANJE, OVO JE BOLESNO: Kada vidite na šta su ljudi spremni, VRIŠTAT ĆETE OD SMIJEHA - Najnovije Vijesti\nAko postoje neka pravila sajtova za upoznavanje, ovi ljudi su ih potpuno prekršili. Fotografije kojima su se predstavili na raznim sajtovima za pronalaženje partnera u Rusiji odudaraju od svih standarda. Jedino što su uspeli je da privuku pažnju, jer kako da ih ne primijetite.\nU želji da impresiniraju oni su uradili sljedeće.\nBAKIR IZETBEGOVIĆ OTVORENO O DODIKU, ZVIZDIĆU, ČAMPARI, KONAKOVIĆU, EFENDIĆU I ODLASCIMA IZ SDA: Ovo će izazvati veliku buru IMATE FIGURICU SLONA U KUĆI? Evo na koje mjesto je trebate staviti da biste PRIZVALI LJUBAV, SREĆU I BRDO NOVCA Slovenski infektolog tvrdi: ‘Trećeg vala neće biti samo zbog jednog razloga’ NAJVEĆI UDARAC ZA DODIKA! DANAS SE OGLASIO OHR NAKON SASTANKA: Entiteti nemaju pravo na otcjepljenje od BiH


Lekić: "Podjela vlasti" najbolji model\nKandidat za predsednika Crne Gore Miodrag Lekić za Glasa Amerike kaže da je njegova težnja da Crna Gora krene putem pravne države\nPrincip ‘podjele vlasti’ je najbolji model, jer vlasti koje su podijeljene međusobno se kontrolišu, kaže za naš program predsjednički kandidat Miodrag Lekić. On se zalaže za autoritet funkcija i onemogućavanje otuđenja bilo koje institucije ili pojedinca\nIako je zvanično predsjednik Demokratskog fronta koji je konglomerat stranaka različitog profila, Miodrag Lekić će na izborima nastupiti kao nezavistan kandidat. On, međutim, za Glas Amerike kaže da činjenica da iza njega stoji heterogena opoziciona grupacija nije opterećenje, jer pretenduje da bude autonoman, samostalan predsjednik države i da toj funkciji vrati dostojanstvo:\n‘’Obraćam se svim građanima i pokušavam da u ovom trenutku nađem neku sintezu Crne Gore, njeno pomirenje, ujedinjenje na vrijednostima i zakonu. Nemam opterećenje da iza mene stoji grupacija koja bi mogla da proizvodi neki odbojan efekat. Ja se obraćam svim građanima na jednak način’’.\nIako je njegov konkurent Filip Vujanović već 10 godina predsjednik Crne Gore, Lekić ističe da je njegov uticaj u društvenom životu, progresu, borbi protiv kriminala i korupcije mali.\n‘’Moja težnja je da Crna Gora krene putem pravne države, da se ostvari ozbiljan proces dekriminalizacije društva i da, jednostavno, prihvatimo jedan novi istorijski izazov-da priđemo slobodnim, demokratskim zemljama, ili, pak, da ostanemo zemlja sa sijenkom private države, feuda, jedne grupacije koja je često van pravnog poretka’’.\nBudući da je deceniju ipo proveo u Italiji u kojoj je politička kultura na visokom nivou, Lekića smo pitali da li je očekivao podmetanja i uvrede kojima obiluje ova predsjednička kampanja:\n‘’Ne u toj mjeri. Mislim da je doprinos tom padu političke kulture dao baš Milo Đukanović koji je, na kraju krajeva, premijer. Možda je van pravila da premijer kao institucionalna figura učestvuje u svemu ovome. Naravno, meni on ne smeta, neka tako nastave. Ali, ako takva politika pobijedi, neka je srećno Crnoj Gori. Ja se zalažem za političku kulturu, htio sam da se vodi civilizovana debata. Nažalost, toga do sada nije bilo’’.\nLekić ne vidi ništa neobično u mogućnosti da on bude predsjednik države, nasuprot Vladi koju sačinjavaju predstavnici druge političke strukture. Naprotiv, on smatra da bi to bio politički iskorak:\n‘’To bi bio jedan odnos koji je nov u Crnoj Gori, imajući u vidu da imamo jedinstvo vlasti kao tradiciju. Mislim da je to donijelo dosta problema, Još je Monteskje proklamovao princip ‘podjele vlasti’ kao najbolji model, jer vlasti koje su podijeljene se međusobno kontrolišu. Ja se zalažem za autoritet funkcija i za to da institucije i njihovu snagu ne računamo po broju institucija, nego po autoritetu onih koji ih vode. Tako, ja priželjkujem da predsjednik Skupštine bude autonoman. Da predsjednik države aploutno bude autonoman, jer je izabran kao pojedinac. Da Vlada bude autonomna i da, iznad svega, pravosuđe bude autonomno. I da u toj podjeli vlasti, koje se međusobno kontrolišu, donesemo novi kvalitet u Crnoj Gori. Dakle, da donesemo nemogućnost otuđenja jedne institucije ili pojedinca, a pogotovo da onemogućimo da pojedinci budu van pravnog poretka, kakvih slučajeva imamo’’.\nLekić zaključuje da se osjeća spremnim, sposobnim i zrelim da pokaže institucionalnu kulturu i da u interesu države sarađuje, ali i da se konfrontira sa ostalim instutucijama sistema.


Naučnici: Erupcija sibirskih vulkana uništila 90 odsto Zemlje pre 250 miliona godina - 12.11.2020, Sputnik Srbija\nNaučnici: Erupcija sibirskih vulkana uništila 90 odsto Zemlje pre 250 miliona godina\nErupcija sibirskih vulkana uništila 90 odsto Zemlje pre 250 miliona godina, smatraju naučnici. To je bilo najveće izumiranje u istoriji. 12.11.2020, Sputnik Srbija\n21:30 12.11.2020 (Osveženo: 12:06 14.12.2020)\n© Foto : Twitter / @yulsaroslitskaErupcija vulkana\n© Foto : Twitter / @yulsaroslitska\nErupcija sibirskih vulkana uništila 90 odsto Zemlje pre 250 miliona godina, smatraju naučnici. To je bilo najveće izumiranje u istoriji.\nNaučnici iz Japana, SAD i Kine izvršili su istraživanja u pokušaju da otkriju šta je bio razlog masovnog izumiranja na Zemlji pre 250 miliona godina. Po njihovom mišljenju, razlog za pogibiju 90 odsto stanovništva na planeti bila je masovna erupcija vulkana.\nTokom istraživanja, naučnici su otkrili tragove snažne vulkanske aktivnosti. Prema jednoj od mnogobrojnih teorija, vulkani koji izazivaju izumiranje su se nalazili na teritoriji današnjeg Sibira, piše „Ekspres“.\nTakozvano Permsko izumiranje i dalje ostaje zagonetka za naučnike. Za sve vreme postojanja planete desila su se 5 masovnih izumiranja. Razlog su bili kako ledeni periodi, tako i pad asteroida. Ipak, pre 250 miliona godina desilo se najmasovnije izumiranje, čiji razlozi su ostali nepoznati.


NOVO RUKOVODSTVO SDA ZDK: Članovi Kantonalnog izvršnog odbora iz Visokog Ganić, Mateša-Bukva i Bešlagić | Gradski web portal ViPromo\nNOVO RUKOVODSTVO SDA ZDK: Članovi Kantonalnog izvršnog odbora iz Visokog Ganić, Mateša-Bukva i Bešlagić\n19. Januara 2020.19. Januara 2020.\nMiralem Galijašević novi je stari predsjednik Kantonalnog odbora Stranke demokratske akcije Zeničko-dobojskog kantona.\nNa izbornoj Skupštini KO SDA ZDK, koja je u subotu održana u Zenici i na kojoj je bilo prisutno 87 od verificiranog 91 delegata, Galijašević je bio i jedini kandidat za predsjednika, odnosno za tu je funkciju bio predložen od svih 12 lokalnih organizacija te stranke.\nZa potpredsjednike su jednoglasno izabrani Belma Pojskić i Mirsad Hadžić, a birano je i 12 članova Izvršnog odbora KO SDA ZDK gdje su voljom delegata izabrani su i Visočani Mirza Ganić, Emir Bešlagić i Mirela Mateša Bukva.\nPredsjednik Galijašević je u svom obraćanju istakao: “Za realizaciju programa i ciljeva neophodni su nam resursi, prije svega ljudski, zato vas pozivam da zajedno udružimo snage u svakom smislu i radimo. Ostavimo po strani nesuglasice, karijerizam i bolesne ambicije. Stanimo u prvi plan zajedničku borbu za nezavisnu i prosperitetnu BiH. Treba nam svaki čovjek i svaki član i zato vas pozivam na jedinstvo jer je u jedinstvu snaga – do konačne pobjede”.\nPrisutnima se obratio i Mirsad Zaimović, predsjedavajući ZD PFBiH koji je kazao da je ovo izborna godina, te da moramo napraviti velike korake i tim koji će pobijediti i u općinama i gradovima gdje SDA trenutno nema načelnike/gradonačelnike.\nPosebne pohvale na izbornoj Skupštini KO SDA dobio je premijer Zeničko-dobojskog kantona Mirza Ganić koji je, kako je istaknuto, u proteklom periodu pokazao kako zna uspješno voditi kanton.


Piše: S.M.P. 20.09.2021. 18:02\nEvo trika koji je oduševio Internet Foto: Sagonia Lazarof / youtube\nSigurno ste viđali slavne glumice i manekenke sa super zategnutim i čvrstim područjem oko očiju - izgledaju baš kao da su prstima povukle slepoočnice ka unazad, a samim tim skinule su nekoliko godina sa lica.\nVerujemo da neke od njih ovakav izgled duguju estetskoj hirurgiji, no s druge strane tu su i one koje ovakav look duguju jednostavnoj caki za koju su vam potrebni korektor, senka i olovka za oči.\nFox eyes efekat u kombinaciji sa trikom sa korektorom daje neverovatne rezulate Foto:youtube\nNa kapak nanesite mat senku za oči tako da dobijete popularni cat eyes oblik, ali nemojte birate isuviše tamnu boju. Nakon toga po želji kombinujte boje na kapku, ali je važno da spoljašnji ugao kapka ostane tamniji u odnosu na ostatak.\nPotom nanesite ajlajner, a linija treba da bude tačna, tanka i da ide pravo kao slepoočnici. Što je linija ajlajnera duža, to je efekat dramatičniji, a zapravo u ovom trenutku dobijate fox eyes oblik.


Toplo do nedelje uz promenu vremena u danima vikenda, jače zahlađenje moguće krajem meseca | VojvodinaMeteo\nToplo do nedelje uz promenu vremena u danima vikenda, jače zahlađenje moguće krajem meseca\n18. decembra 2019, 21:10\nNeobično toplo vreme za ovo doba godine zadržava se i tokom naredna tri dana, dok će manje zahlađenje uslediti u nedelju. Do vikenda će biti promenljivo oblačno, ali suvo i sa sunčanim intervalima, dok nakon mestimične kiše i pljuskova u subotu, drugog dana vikenda treba računati na konkretnije padavine. Početak i sredinu naredne sedmice po svemu sudeći obeležiće nešto hladnije vreme, primerenije dobu godine, međutim i dalje bez snega.\nNaše područje biće pod uticajem polja visokog vazdušnog pritiska još dva dana, dok će u danima predstojećeg vikenda vremenske prilike diktirati dobro razvijen ciklon, te će uslediti nagli pad vazdušnog pritiska.\nTokom četvrtka i petka preovladavaće promenljivo oblačno vreme sa sunčanim intervalima kojih će više biti tokom petka. Dok će u četvrtak duvati slab istočni i jugoistočni vetar, u petak će duvati umeren vetar iz smera juga i jugoistoka, u Banatu na udare i jak.\nU četvrtak će se minimalne temperature kretati između 4 i 6°C, a maksimalne dnevne od 12 do 14°C. U petak, jutarnje temperature biće u intervalu od 5 do 8°C, a maksimalne dnevne od 14 do 17°C.\nVetar i kiša za vikend, u nedelju manji pad temperatura\nKao što smo već pomenuli, u danima vikenda bićemo pod uticajem sekundarne ciklogeneze koja će se formirati u oblasti Đenovskog zaliva. Tako će dane vikenda obeležiti i pojačan vetar, u subotu najpre umeren i jak vetar južnih smerova, a u nedelju krajem dana umeren i jak severozapadni.\nPojačan vetar u subotu (GFS)\nKiše će mestimično biti već u subotu, a ponegde su mogući i lokalni pljuskovi (koji mogu biti čak praćeni ređom pojavom grmljavine). Drugi talas padavina očekuje se u nedelju od sredine dana, i prema aktuelnim proračunima numeričkih modela on će biti konkretniji od prvog (u subotu). Naravno, predlažemo da u narednim danima pratite našu trodnevnu prognozu vremena, obzirom da su određene promene vrlo moguće.\nU subotu će se minimalne temperature kretati između visokih 7 i 10°C, dok će maksimalne dnevne biti u intervalu od 14 do 17°C. U nedelju se očekuju za 3-4 stepena niže temperature.\nPočetkom naredne sedmice dnevne temperature oko i ispod 10°C.\nVreme krajem decembra primerenije kalendaru\nZa sam kraj decembra prema proračunima numeričkih modela postoje dobre naznake za građenje Skandinavskog anticiklona i pokretanje hladnihe vazdušne mase prema našim krajevima. Tako je u oko 27. decembra u opticaju i jače zahlađenje, međutim obzirom na daljinu ovog perioda, promene u proračunima su gotovo izvesne.\nSinoptička situacija 26. decembra (ECMWF)\nTemperatura na oko 1500m 26. decembra (ECMWF)\nGotovo da nema sumnje u zahlađenje krajem meseca, koje bi temperature održavalo u granicama prosečnih vrednosti za kraj decembra. Međutim, da li će biti dnevnih temperatura ispod 0°C i tokom dana, kao i snega i snežnog pokrivača – veliki je znak pitanja, i nešto više ćemo znati kroz nekoliko dana.


Ko ne učestvuje u političkom životu biće zaveden i eksploatisan | Analitika - Informativni Portal\nKo ne učestvuje u političkom životu biće zaveden i eksploatisan\nOvdje svako misli da od njega sve počinje i on, kao paša ili spahija za vrijeme Turaka, hoće apsolutnu poslušnost. Uvijek se pitam zašto. A kad se to pitam, malo razmislim, i vidim – što je više straha, to je više mogućnosti za krađu, kaže gost Zimske scene „Barskog ljetopisa“\nObjavljeno: 09. 02. 2019 - 00:00\nFoto: P. Mitic/novosti.rs; Studio Petovic\nNe postoji ništa što je izvan politike i svako ko misli da je to neki drugi posao, ne može da shvati da je i ekologija politika, i zdravstvo, i briga o rođenoj djeci, i školstvo... sve je politika. Prema tome, ako ne učestvuješ u tom životu, ako ga ne kreiraš, to znači da ćeš biti zaveden, eksploatisan i da će šanse za život tvoje djece biti smanjene. To je neophodnost bavljenja politikom, ističe glumac Branislav Lečić.\nOn je u intervjuu Portalu Analitika rekao da se nada da će doći vrijeme u kojem ostvarivanje ličnih ambicija neće biti jedini motiv ulaska u politiku, već da će ljudi početi da je posmatraju kao javno dobro.\n„To, naravno, izgleda utopijski, ali tvrdim da čovjek nije u životu da brine samo u se, na se i poda se, nego i da malo razmišlja o nekim stvarima koje ostaju njegova nedovršena priča i čežnja koju nosi. Mislim da će takva vrsta zrelosti donijeti i rezultat koji se zove briga o kulturi“, naglašava Lečić.\nPoznati srpski glumac predstavio se preksinoć barskoj publici ulogom slikara Marka Rotka u duodrami „Crvena“, u režiji Danila Marunovića, koja je otvorila februarski repertoar Zimske scene „Barskog ljetopisa“.\nANALITIKA: Nobelovac Džon Kuci kaže da je poezija – i uopšte umjetnost – šezdesetih i sedamdesetih godina prošlog vijeka mladima bila najautentičniji vodič kroz život, a da je danas izgubila tu ulogu. Jeste li saglasni s tom ocjenom?\nLEČIĆ: Umetnost? „Imamo umetnost da ne bismo stradali od istine“, kaže Goja. Ako sam ja umetnik pa počnem o tome da govorim, ispašće da branim ono što radim. Zaista mislim da bi se bez umetnosti teško mogla podneti ova stvarnost. Neko misli da je kultura samo kućno vaspitanje, ali ja mislim da je nešto mnogo složenije – sfera interesovanja, misli koje pratiš, odnos prema drugima, odnos prema pojavama, prema životu, vrednosnom sistemu... Lično smatram da bez umetnosti nema života.\nANALITIKA: „Crvena“ govori o slikaru koji balansira između svojih životnih i umjetničkih principa i finansijski primamljive ponude. Da li ste nekada bili u njegovoj koži? Jeste li tokom karijere bili prinuđeni na neke kompromise?\nLEČIĆ: Jedan moj prijatelj je rekao: „Da, da, kompromisi, ali nikada sa suštinom“. E sad, svako treba da „provali“ šta je to suština za njega. Ne treba čovek da izda svoje biće. Ne treba da se ponizi, da se oseti bazično izneveren, bez obzira na silu koja je oko njega – da li mu je ona uterala strah u kosti, da li je to priroda ucene koja odlučuje o njegovoj egzistenciji ili čak o okolini, o porodici... Mislim da čovek mora da sačuva tu granicu, da bude tolerantan, mudar, da se snađe, da pokuša sve, ali da nikada ne napravi onaj suštinski kompromis – da izgubi veru u sebe.\nUvek se ujutru treba pogledati u ogledalo i upitati: jesam li još uvek čovek? To je moja teza i držim se nje. Nikad sebe nisam izdao, a bio sam na ivicama. Mislim da je život ratnički i borilački sport, tako da je sasvim logično i normlano da se nađeš u takvoj poziciji. Ali da ne izdaš sebe, da budeš čovek, da prosto znaš to – što si.\nANALITIKA: Kako gledate na kulturne politike u našim zemljama? Zašto se za kulturu danas izdvaja tako malo novca i zašto vlasti nisu svjesne njenog značaja?\nLEČIĆ: Ma kakva vlast, nemojte biti naivni... Vlasti uopšte ne zanima kultura. Njih zanima da se malo pokažu, da daju malo oduška, da, tako, eto, i mi imamo kulturu. Tako je bilo od komunizma, pa se to nasledilo preko dece i unuka. Političari, nažalost, gledaju samo da se što duže zadrže na vlasti.\nANALITIKA: Možemo li reći da je taj problem evidentan mahom u državama koje pate od nedostatka demokratije?\nLEČIĆ: Pa to je sigurno. Međutim, taj manir nije ukinut ni tamo gde su demokratije stabilne. Ali tamo su se bar stabilnošću demokratija osvojile institucije koje su trajne i koje su, u tom smislu, ne baš tako dodirljive kao što su to naše institucije. Ovde svako misli da od njega sve počinje i on, kao paša ili spahija za vreme Turaka, hoće apsolutnu poslušnost. Uvek se pitam zašto. A kad se to pitam, malo razmislim, i vidim – što je više straha, to je više mogućnosti za krađu.\nANALITIKA: Bili ste ministar kulture u vladi Zorana Đinđića, čemu Vas je naučio taj politički izlet?\nLEČIĆ: Naučio me mnogo čemu. Svako ko danas tvrdi da ne mora da se bavi politikom, on verovatno misli na postojeće stanje, na kaljugu koju su političari napravili – da bi svako čestit ko se u to umeša ispao svinja. Političari su to namerno napravili. Politika je apsolutno neophodna, ne postoji ništa izvan politike i svako ko misli da je to neki drugi posao, ne može da shvati da je i ekologija politika, i zdravstvo, i briga o rođenoj deci, i školstvo... sve je politika. Prema tome, ako ne učestvuješ u političkom životu, ako ga ne kreiraš, to znači da ćeš biti zaveden, eksploatisan i da će šanse za život tvoje dece biti smanjene. To je neophodnost bavljenja politikom.\nA šta sam naučio? Prvo, sagledao sam pravi karakter politike. Njegoš kaže: „Ko na brdo, ak` i malo, stoji / više vidi no onaj pod brdom“. Moglo bi se reći da jako dobro vidim. Znam ih sve, znam kako dišu, znam im kičmeni i krvni sastav, mene ne mogu da prevare. Mislim da takav procenat ljudi treba da raste.\nNe treba da se varamo, da ne prepoznajemo da su lične ambicije nekada možda jedina svrha političkih angažmana. Nadam se da će doći doba kada takvo nešto neće biti osnovni motiv, da će ljudi javnu i političku delatnost shvatati kao dobro za sve. To, naravno, izgleda utopijski, ali tvrdim da čovek nije u životu da brine samo u se, na se i poda se, nego i da malo razmišlja o nekim stvarima koje ostaju njegova nedovršena priča i čežnja koju nosi. Mislim da će takva vrsta zrelosti doneti i rezultat koji se zove briga o kulturi.\nKulturno biće je emancipovano biće i ono, ako hoćeš da glasa za tebe, treba da se posebno animira istinom i argumentima. A nekulturno biće može da se zavede pretnjom, potkupljivanjem, mitom... Pošto u takvom stadu uspevaju oni koji su primitivni, sebični i ambiciozni da lukavstvom postignu svoj lični rezultat ili ostvare grupni interes, onda oni ne žele kulturu.\nANALITIKA: Koji su dometi trenutnih protesta u Srbiji? Kako gledate na izjavu vašeg kolege Nikole Koja, koji je kazao da će napustiti zemlju ako protesti ne uspiju?\nLEČIĆ: Ne mogu da komentarišem nešto što je lično njegovo, u to ne mogu da se mešam. Ja ne mogu da napustim zemlju zato što su moja deca tu, i ne bi ni sanjao o takvim stvarima. Nešto je u meni borilačko, boriću se dok dišem za vrednosni sistem iza kojeg stojim i koji prenosim deci. Nadam se da će to jednog dana biti dominantan sistem u celoj državi.\nProtesti o kojima me pitate su izraz nezadovoljstva i oni rastu. Da li će doći do tačke u kojoj će oni okupiti i one zavedene, hipnotisane – videćemo. Da li će narod „provaliti“ da ne može da se egzistira s jednom istinom i da ona nikad nije dovela do ozbiljnog rezultata ni u čemu, nego samo do propasti i još većeg i dubljeg pada u rupu u kojoj smo već duže, nego da će konkurencija različitih misli dovesti do pravog rešenja. To rade pametni ljudi, pametni narodi, oni koji čuju druge. Pozicija koja poštuje opoziciju jer zna da je neophodna – ta zida demokratski sistem. Ona koja prezire opoziciju i naziva je neprijateljem, ta ne može da slavi demokratiju nego apsolutizam, kao što imamo prilike da vidimo.