Da li je postojao sporazum Holbruk-Karadžić\nMost RSE - Florans Artman i Erik Gordi\nU najnovijem Mostu Radija Slobodna Evropa razgovaralo o tome da li je Holbruk obećao Karadžiću imunitet i, ako jeste, da li to obavezuje Haški tribunal. Sagovornici su bili Florans Artman (Florence Hartmann), bivša portparolka Tužilaštva Haškog tribunala, i Erik Gordi (Eric Gordy), profesor Univerzitetskog koledža u Londonu i stručnjak za Jugoistočnu Evropu.\nBilo je reči o tome zašto je Haški tribunal uvažio zahtev Karadžića da mu se kao olakšavajuća okolnost uzme navodni sporazum sa Holbrukom, da li je Tribunal promenio stav s obzirom da je na početku procesa odbio da raspravlja o tom sporazumu, da li je Holbruk imao ovlašćenje da obeća Karadžiću da neće biti suđen, da li neko ko je optužen za genocid može dobiti imunitet, kako je Karla del Ponte odbijala bilo kakvu nagodbu sa Karadžićem, koliko su relavantni iskazi Karadžićevih svedoka koji tvrde da je postojao sporazum Holbruk-Karadžić, mada za to nemaju materijalnih dokaza, kao i o tome zašto se do sada, sem falsifikata, nije pojavio nikakav trag tog sporazuma.\nOmer Karabeg: Nedavno je Haški tribunal doneo odluku da uvaži zahtev Radovana Karadžića da mu se kao olakšavajuća okolnost uzme navodni sporazum koji je sklopio sa Ričardom Holbrukom i koji mu je, prema njegovoj tvrdnji, garantovao imunitet. Da li je tom odlukom Tribunal praktično priznao postojanje tog sporazuma?\nFlorans Artman: Da i ne. Prerano je tvrditi da je priznao. Tribunal je odbio raspravaljati o tome. To znači da nisu istraživali da li taj sporazum postoji i da li postoji bilo kakav trag tog dokumenta, dakle nisu se upuštali u to da li je to dokaz ili nije, već su prihvatili da se o tome govori u okviru olakšavajućih okolnosti prilikom izricanja kazne. To znači da oni ne razgovoraju o tome da li je neko Karadžiću obećao imunitet, jer nijedna država nema pravo da mu ga da, s obzirom da je on optužen za zločine za koje ne postoji mogućnost davanja imuniteta. Tribunal je samo prihvatio da razmotri da li je, nakon što je optužen za zločin, učinio nešto što bi moglo biti doprinos sprovođenju mirovnog sporazuma.\nMislim da Tribunal nije priznao postojanje sporazuma Holbruk - Karadžić, nego je rekao da će o tome razgovarati prilikom razmatranja olakšavajućih okolnosti u vezi sa kaznom\nErik Gordi: Mislim da Tribunal nije priznao postojanje sporazuma Holbruk - Karadžić, nego je rekao da će o tome razgovarati prilikom razmatranja olakšavajućih okolnosti u vezi sa kaznom. Moje je mišljenje da je Holbruk verovatno nešto obećao Karadžiću, ali čak i da postoji taj sporazum, Holbruk je obećao nešto za šta nije bio ovlašćen. On nije imao ovlašćenje niti od strane Haškog tribunala, niti od strane Ujedinjenih nacija koje su osnovale Tribunal.\nOmer Karabeg: Gospođo Artman, mislite li vi da je Holbruk nešto obećao Karadžiću? Kad je izašla vaša knjiga "Mir i kazna" bilo je komentara da ste vi u toj knjizi sugerisali da neka vrsta sporazuma postoji. Međutim, koliko znam, vi ste to kasnije demantovali.\nFlorans Artman: Nisam demantovala. Ja sam samo rekla da su kopije toga sporazuma, koje su u to vreme cirkulisale, bile falsifikat. Naime, nekoliko novina u Banjaluci objavilo je kopije na kojim su bili lažni potpisi Karadžića i Holburka. To se lako moglo utvrditi poređenjem sa zvaničnim dokumentima na kojima su bili njihovi potpisi. Ja, međutim, nisam rekla da sporazum nije postojo, ali verujem da ne postoji papir, jer je takav sporazum nezakonit. Gospodin Gordi je u pravu kada kaže da Holbruk nije imao ovlašćenje da ponudi imunitet Karadžiću, jer je on u to vreme već bio optužen za genocid, a za takav zločin ne postoji nikakav imunitet. To je protiv međunarodnih pravila, pa tako nešto nije moglo biti stavljeno na papir.\nHolbruk nije imao ovlašćenje da ponudi imunitet Karadžiću, jer je on u to vreme već bio optužen za genocid, a za takav zločin ne postoji nikakav imunitet\nMožda postoji snimak, jer je Holbruk o sudbini Karadžića razgovarao u Beogradu sa Miloševićem, a tom razgovoru je prisustvovao i Stanišić koji je onda otišao na Pale da njihov dogovor prenese Karadžiću. Treba napomenuti da se to dešava u leto1996. godine posle neuspelih pokušaja da se ubedi tadašnji predsednik Haškog tribunala Kaseze da prihvati posebne uvjete za predaju Karadžića.\nKaseze je u proleće te godine bio u Sarajevu. Organiziran mu je susret na Palama sa Karadžićevim advokatom. Razgovaralo se o tome da li bi se Karadžić mogao braniti sa slobode ako se preda, jer je on tada već bio optužen za genocid i nalazio se u bekstvu.\nKaseze to odbija i zahteva da Karadžić bude uhapšen bez ikakvih pregovora. Amerikanci su zbog toga ljuti na njega i onda na scenu stupa Holbruk koji uspeva da od Karadžića dobije pristanak da će se povuče iz političkog života. Od tada je prošlo 12 godina do hapšenja Karadzića i može se pretpostaviti da bi on bio uhapšen mnogo ranije da nije bilo dogovora sa Holbrukom.\nOmer Karabeg: Gospođa Artman kaže da je Karadžiću obećan neki imunitet, ali da je to obećanje ima ikakvu važnost?\nErik Gordi: Mislim da nema. To je bio način da se Karadžić ubedi da se povuče iz političkog života kako bi se mogao sprovesti Dejtonski sporazum. Ne sumnjam da je Karadžić verovao da je dobio imunitet ili nešto slično, ali taj sa kim se dogovorio nije mu ga mogao dati.\nOmer Karabeg: Ako je neko obećanje i postojalo, da li je moguće da Karadžić nije tražio ništa napismeno? Kako je on mogao verovati usmenom obećanju?\nFlorans Artman: To je pitanje za njega - kako je mogao verovati da može dobiti imunitet nakon svih zločina koje je počinio. Zanimljivo je kako su ljudi, koji su imali vojnu i političku moć, mogli verovati da mogu igrati na kartu imuniteta nakon što je formiran međunarodni sud za ratne zločine. Ni Milošević nije verovao da će biti izručen Haškom tribunalu. Nijedan od tih moćnika nije verovao. Mislili su da mogu pregovarati o imunitetu.\nKaradžić nije imao veliki manevarski prostor. Prvo, njegovo povlačenje iz političkog života dogovoreno je sa Miloševićem koji je bio garant da će se taj dogovor sprovesti. Drugo, nemojte zaboraviti da je Karadžić u trenutku kada Holbruk razgovara sa Miloševićem već više od godinu dana na međunarodnoj poternici. On je optužen za dvostruki genocid u Bosni i Hercegovini - onaj koji je počinjen u Srebenici jula 1995. i onaj koji je počinjen od 1992. godine, pa nadalje. On je morao verovati u bilo šta što mu se tada ponudilo, jer nije imao drugog izlaza. Uostalom, godine koje su usledile pokazale su da je on dobro proračunao. Ostao je na slobodi 12 sramotnih godina i još uvek se čeka na sudsku odluku u vezi sa njegovom odgovornošću za zločine.\nOmer Karabeg: Marta 2012. godine skopski advokat Ignat Pančevski je izjavio da on ima deo originalnog ugovora, a da se drugi deo nalazi na mestu za koje samo on zna. Na pitanje novinara odakle njemu taj dokument - on je rekao da mu ga je dao jedan klijent. U štampi u Srbiji čak je objavljena jedna stranica tog dokumetna i na kraju se više ništa o tome nije čulo. Da li je to bio falsifikat ili je to ipak bio neki dokument?\nTaj sporazum, i da postoji, ništa ne znači u svetlu međunarodnog prava\nErik Gordi: Iskreno da kažem mislim da je to potpuno nebitno, jer taj sporazum, i da postoji, ništa ne znači u svetlu međunarodnog prava.\nFlorans Artman: Nisam sigurna da sam videla to što je pokazivao taj skopski advokat. Videla sam dokument koji je objavljen u nekim banjalučkim novinama, za koji sam već rekla da je lažan. Inače, Ljiljana Karadžić, supruga Radovana Karadžića, je u više navrata pisala - ne sećam se da li Holbruku ili nekim drugim međunarodnim zvaničnicima - i pominjala taj dogovor. Međutim, i da je pronađen taj dokument, za Karadžića se ne bi ništa promenilo. Ako bi bio pronađen, on bi bio samo pouka da je sramotno pregovarati o imunitetu sa ljudima koji su počinili tako strašne zločine. Uostalom, taj dogovor ne bi smeo da služi kao olakšavajuća okolnost. Ja mislim da bismo pre trebali govoriti o otežavajućim okolnostima, jer je Karadžić tolike godine bio u begu.\nOmer Karabeg: Da li je Karla del Ponte ikada razmišljala o nekoj nagodbi sa Karadžićem, to jest - da se on preda i da mu se garantuje neka blaža kazna. Da li je ikada do nje došao glas da postoji nekakav sporazum između Karadžića i Holbruka?\nFlorans Artman: Da. Ona je znala za te priče. Zainteresirala se za taj sporazumu zato što je htela to da iskoristi da bi pritisla međunarodnu zajednicu da konačno uhapsi Karadžića. Ona se celo vreme borila za njegovo hapšenje, ali ono se odigralo nakon isteka njenog mandata. Inače, tužitelj ne može nuditi blažu kaznu, jer kazne određuju sudije. Kao što je na Kasezea vršen pritisak da se sa Karadžićem pregovara o uslovima njegove predaje, tako je vršen pritisak i na Karlu del Ponte - ali indirektno. Bilo je nekoliko evropskih država, ne samo Sjedinjene Američke Države, koje su bile sklone da podrže taj dogovor o imunitetu. Francuska i Velika Britanija su pasivno ili aktivno podržavale taj dogovor. Ne možemo samo kritikovati Holbruka. Sve te države su se ponudile da pomognu, ne toliko u hapšenju, koliko u pregovorima o uslovima predaje Karadžića. Naravno, niko nije smeo da zamoli "nezgodnu" Karlu del Ponte za neku blažu optužnicu, ali bilo je nekih drugih poteza, bilo je sabotiranja rada tužiteljstva.\nZa to što se sve na kraju završilo hapšenjem Karadžića bitan je bio pritisak javnosti i medija iz sveta i bivše Jugoslavije, naravno ne svih. Oni su redovno opominjali javnost da je Karadžić još uvek u bekstvu, da je sramno da on još nije uhapšen, da međunarodna zajednica nije ispunila svoju obavezu prema žrtvama. Da je del Ponte jedina dizala uzbunu, oni bi je - da se izrazim u žargonu - brzo sredili. Bez podrške medija iz bivše Jugoslaviji i sveta koji su stalno govorili da je skandalozno što je\nBez podrške medija iz bivše Jugoslaviji i sveta koji su stalno govorili da je skandalozno što je Karadžić još uvek u bekstvu, on bi možda i dan danas bio na slobodi\nKaradžić još uvek u bekstvu, on bi možda i dan danas bio na slobodi. Da nije bilo međunarodne javnosti, medija i upornosti Karle del Ponte ne bi se ostvarila obećanja da će žrtve konačno dobiti pravdu, obećanja koja su se čula u Savetu bezbednosti kada je jednoglasno usvojena rezolucija o osnivanju Tribunala za bišu Jugoslaviju. To je ostvareno zahvaljujući njima, a ne diplomatama naših država.\nOmer Karabeg: Karadžić je izveo neke svedoke koji su govorili o njegovom sporazumu sa Holbrukom. To su bili njegova žena, kćerka i zet, nekadašnji dopisnik Njujork Tajmsa iz Jugoslavije Dejvid Bajnder, jedan američki i jedan izraelski biznismen. Svi oni su svedočili, ne da su videli sporazum, nego da im je Karadžić saopštio da je sa Holbrukom postigao dogovor da neće ići pred sud. Znači, sva ta svedočenja bila su iz druge ruke. Kolika je njihova relevantnost?\nErik Gordi: Vrlo mala. Ali, ponavljam, to nije bitno. Kad je reč o olakšavajućim okolnostima bitnije su druge stvari. Ono što je do sada najčešće uzimano kao olakšavajuća okolnost bilo je - da li se optuženik dobrovoljno predao Tribunalu. Tako je bilo sa Biljanom Plavšić i u nekim drugim slučajevima. A šta optuženi dobija kada mu priznaju olakšavajuće okolnosti? Za svaku olakšavajuću okolnost kazna u proseku bude smanjena za sedam meseci.\nOmer Karabeg: Zanimljivo je da je Haški tribunal 2008. godine odbacio zahtev Karadžića da se obustavi postupak protiv njega, jer mu je navodno Holbruk obećao imunitet. Sada je Tribunal ipak delimično prihvatio njegov zahtev da se navodni sporazum uzme kao olakšavajuća okolnost. Mislite li da je Tribunal u međuvremenu u izvesnom smislu promenio stav?\nOva poslednja odluka upućuje na to da Tribunal veruje da postoji taj dogovor, međutim, neće da ga prizna\nFlorans Artman: I da i ne. Već smo rekli da se imunitet ne može obećati i da je to nelegalno. Niko nema pravo da ga obeća. Ova poslednja odluka upućuje na to da Tribunal veruje da postoji taj dogovor, međutim, neće da ga prizna, nego dopušta optuženom da iznese sve ono što on smatra olakšavajućim okolnostima. To će se uzeti u obzir samo prilikom razmatranja visine kazne. Ali tada će se uzeti u obzir i otežavajuće okolnosti, a u njih spada i trinaest godina bekstva.\nTo će ga koštati mnogo više nego onih sedam meseci koje bi mu donela olakšavajuća okolnost koju pominjemo. Mislim da je apsurdno o tome razgovarati, ali Tribunal nema pravo da ga sprečava da iznese sve ono što on smatra da mu može pomoći u ovom procesu. A kad je reč o sporazumu Holbruk - Karadžić, možemo samo nagađati da li Stanišić ima kopiju, bilo da se radi o papiru ili snimku. Zanimljivo je da Stanišić nije nikada dao do znanja da ima taj dokument. S druge strane, videli smo da je on dobio oslobađajuću presudu.\nErik Gordi: U pitanju su dve različite stvari. Kada je 2008. godine sudsko veće razmatralo pitanje navodnog sporazuma onda se ono izjašnjavalo o zahtevu Karadžića da se obustavi proces i odbacilo ga. Sada se radi o nečem drugom. Sada je sud odgovorio na Karadžićevo pitanje da li on može da navede sve on što smatra da spada u olakšavajuće okolnosti. Mislim da Tribunal nije promenio stav, nego hoće da garantuju fer suđenje. Optuženiku se mora dati prilika da iznese svu evidenciju koja može uticati na visinu njegove kazne.\nOmer Karabeg: Mislite li vi da će odluka Tribunala da se Karadžiću navodni sporazum uzme kao olakšavajuća okolnost imati uticaja na presudu?\nFlorans Artman: Ne znam. Pretpostavljam da će također biti uzete u obzir i otežavajuće okolnosti kao što je trinaest godina bekstva, o čemu sam već govorila. Generalno smatram da ta priča o olakšavajućim okolnostima nije u redu. Možemo onda navesti da je Karadžić bio i lekar i da je pomagao ljudima. Sve može da uđe u olakšavajuće okolnosti. Bitno je da li će on biti osuđen za genocid. Ne treba da se bavimo time da li će dobiti pola godine manje ili ne. Govoriti o tome, kada je riječ o zločinima koji imaju tako tešku pravnu kvalifikaciju, mislim da je gubljenje vremena.\nJa bih pre postavila pitanje da li će on dobiti više godina zato što su oslobođeni njegovi mentori i oni koji su mu naređivali. To je za mene važnije pitanje. Ako je Beograd oslobođen od bilo kakve odgovornosti za zločine koji su u Bosni i Hercegovini počinjeni od 1992. do 1995. godine, uključujući i sve ono što se dogodilo u Srebrenici, onda će svakako lokalni šefovi, u koje spada i Karadžić, koji su za mene ipak drugi u hijerarhiji, dobiti mnogo veće kazne. On će veoma loše proći zato što su oslobođeni njegovi mentori.\nPo mojoj logici odluka da se navodni sporazum uzme kao olakšavajuća okolnost ne bi trebalo da utiče na visinu kazne, jer nema direktnu vezu sa pitanjem krivice\nErik Gordi: Po mojoj logici odluka da se navodni sporazum uzme kao olakšavajuća okolnost ne bi trebalo da utiče na visinu kazne, jer nema direktnu vezu sa pitanjem krivice. Ne znam kako će glasiti presuda, ali nadam se da će Tribunal u završnom dokumentu prezentirati kompletnu i dokumentovanu priču o strukturi nasilja i strukturi komande u vezi sa nasiljem, kao i o tome ko je imao najveći uticaj na vojnike i paravojnike koji su činili zločine. A što se tiče gospodin Karadžića, koji - ako se ne varam - sada ima oko sedamdeset godina, nije najvažnije pitanje da li će mu kazna biti sedam meseci kraća ili duža. Ni za njega lično.


Početak/Društvo/Drugo mesto u Turskoj za Bakinu kuhinju iz Pravno-poslovne škole\nOni uče za poslovne administratore, pravne tehničare ili pak za zaštitu od požara, ali sudeći po onome što su pokazali u Turskoj od ruke im ide i kuvanje, posebno kada se radi o tradicionlnim srpskim jelima. U okviru Erazmus plus programa „Bakina kuhinja“, učenici Pravno-poslovone škole u Nišu su u Turskoj osvojili drugo mesto, a vršnjake iz pet zemalja i žiri ostavili su bez daha svojim pasuljem na tavče. U ekipi Pravno poslovne škole nalazili su se učenici trećeg razreda Andrej Perović, Ivan Dimitrijević, Vera Milenković, Anđela Valić, Jovan Nešić i Ivan Lilić. Koordinatori projekta su profesorka engleskog jezika Milica Mladenović i profesorka grupe ekonomskih predmeta Žaklina Milivojević Vuković. Kuhinju su sa njima delili njihovi vršnjaci iz Belgije, Turske, Litvanije, Hrvatske i Italije.\n„Bilo je iznad svega zanimljivo čak i pripremati se za ovo takmičenje, a kulinarske tajne smo otkrivali u jednom restoranu u Soko Banji. Zabavljali smo se, ali smo puno toga i naučili. Izabrali smo pasulj i još neka jela koja su pripremale naše bake“, kažu učenici koji su se ovih dana vratili iz Turske.\nJovana Nešić dodaje da nije tako često u kuhinji, ali da ovaj izazov sada bio zabavan.\n„Mislim da nam je najteže bilo da skuvamo pasulj, sve ostalo se dešavalo samo po sebi“, dodaje Vera Milenković.\nDevojčice tvrde da su dečaci bili glavni u svemu i da su pokazali više spretnosti od njih.\n„Bilo je dobro jer je žiri sve pojeo, a kako smo osvojili drugu nagradu, bilo je odlično“, dodaje Ivan. „Tradicionalna jela koja su potekla iz bakine kuhinje moramo da sačuvamo. Bilo je teško, ali smo se izborili sa izazovom i dobili nagradu“.\nJovana Nešić kaže da su naučili da kuvaju i jela iz drugih zemalja.\n„Naučili smo nekoliko jela iz Turske, a što se tiče ukusa njihova jela su najsličnija našim jelima“, dodaje Jovana.\nPrema rečima Milice Mladenović projekat „Bakina kuhinja“ je bila izazov za sve.\n„Temu nam je predložila škola iz Turske, koordinator je škola iz Italije, a cilj projekta je promovisanje zdrave hrane i očuvanje zdravlja učenika, a svakako i upoznavanje kulture drugih zemalja“, kaže Mladenović. „Svakako da je najvažnije naše predstavljanje učenicima iz drugih zemalja“.\nŽaklina Milivojević Vuković je dodala da je decu za ovakve projekte lako motivisati, a u ovom slučaju se radi o kuvanju.\n„Bili su jako zainteresovani za celu ovu priču jer su svi svesni činjenice da je tradicija, to se odnosi i na tradicionanu hranu, mora sačuvati, a to je u rukama mladih“, kaže Milivojević Vuković.\nDirektor Pravno-poslovne škole dodaje da će još biti ovakvih projekata.\n„Pravno-poslovnoj školi projekti koji su finanisrani iz programa Erazmus plus puno mnogo znače jer su finansirani iz fondova Evropske unije i pružaju mogućnost deci i profesorima da besplatno putuju i da se upoznaju sa drugarima iz cele Evrope. Projekti su dobijeni zahvaljujući entuzijazmu naših profesora, a projekat „Bakina kuhinja“ je posebno bio zanimljiv. Biće još projekata i mi ćemo ih redovno korsititi sa ciljem da naši učenici upoznaju običaje, kulturu i način života u zemljama Evrope“, kaže Milorad Gavrilović, direktor Pravno-poslovne škole u Nišu.\nBakina kuhinja Erazmus Pravno poslovna škola\nPokazna vežba mladih vatrogasaca\nU Regionalnom centru predstavnici ETŠ „Mija Stanimirović“ podeliće svoja iskustva sa mobilnosti u Sloveniji


Misimović ostaje bez poziva protiv Slovenije? - SportSport.ba\nSelektor BiH Safet Sušić za SportSport.ba\nReprezentativac Bosne i Hercegovine Zvjezdan Misimović po svemu sudeći neće se naći na spisku za prijateljsku utakmicu protiv Slovenije.\nMisimović je prošle sedmice potpisao za kinesku ekipu Guizhoua Renhea, ali selektor fudbalske reprezentacije Bosne i Hercegovine Safet Sušić najvjerovatnije neće pozvati rekordera po broju nastupa u državnom dresu BiH za prijateljsku utakmicu sa Slovenijom u Kopru 6. februara.\n"Ne vjerujem da će se ime Zvjezdana Misimovića naći na spisku igrača za prijateljski dvoboj protiv Slovenije. Miske u zadnje vrijeme nikako nije igrao u Dinamu iz Moskve, a posljednju utakmicu koju je odigrao bila je prijateljska utakmica protiv Alžira", kaže Sušić u razgovoru za SportSport.ba.\n"Osim toga što nije spreman, teško će mu biti da dolazi na prijateljsku utakmicu čak iz Kine".\nSušić još uvijek nije odlučio da li će računati na Misimovića u utakmicama kvalifikacija za odlazak na Svjetsko prvenstvo u martu.\n"Ne donosim nikada takve odluke ishitreno. Moram dobro razmisliti o svemu. Namjeravam se konsultovati sa svojim saradnicima po ovom pitanju, ali i sa drugim igračima. Ja sam već to jasno rekao: Igrači koji odu igrati u Kinu, Japan ili Koreju teško mogu dobiti poziv za reprezentaciju", kaže Sušić.\nSelektor BiH je dodao da protiv Slovenaca neće biti novih igrača na spisku.\n"Da bih pozvao nekog novog, morao bih se odreći nekog od igrača koji su već tu. Spisak za Sloveniju će biti sačinjen od igrača koji su bili u reprezentaciji u zadnje vrijeme", dodao je Sušić.\nSpisak za prijateljsku utakmicu sa Slovenijom Safet Sušić trebao bi objaviti 21. ili 22. januara.


Sponzorushe...!!! - Strana 4\n20.08.2005, 22:27 #31\n... danas niko vishe ne veruje u ljubav ... gledamo samo, kako cemo opstati u ovom svetu za bilo koju cenu. To je sasvim normalno u danasnje vreme, da lepa devojka trazi sto bolje situiranog muskarca. Nikome vishe nije dosta samo "kruha i mleka". Danas svi hoce marmeladu ...\n03.02.2007, 14:00 #32\nZalosno je to na sta su pojedine mlade devojke spremne samo da bi postigle nesto u svom zivotu . Prodavati svoje telo tamo nekim matorcima za laznu nadu u uspeh mizesno je i nisko .\nSvi ce obecati kule i gradove samo da dodju do jednog i jedinog cilja da vas poseduju , a sta biva ako od svega toga ne bude nista ?\nOstaju traume za ceo zivot . Ako neka i predje preko svega toga pa nastavi starim putem za taj tip zenskih postoji nki drugi naziv .\n07.09.2007, 21:43 #33\nCika Borafe....Obicno kada se nadju u nekoj situaciji a nigdje prihoda one se obicno prodaju posto zasto samo da pare dobiju....\n24.11.2007, 04:59 #34\nMa fine devojke\npozeleti takvu za jednu noc al ne j.... nego izmlatiti\njel to je nastalo sve od doba lepe brene kada je nasla bobu red bula\n24.11.2007, 15:30 #35\ne pa ljudi moji kad bolje razmislim iz ove perspektive nebi mada je besparica i beda u dosta delova sveta pa zato i razumem na neki nacin devoje/zene koje su prisiljenje zivotom na tako nesto...jadno je to tim se pokazuje koliko smo pali na dusevnom nivou a porasli na materijalnom samo nije to dugog veka ..zanima me kako se oseca muskarac koji zna da devojka s njim samo kao ukras...ma mislim da gledaju i oni zene kao stvar ...ili auto...\n26.11.2007, 04:10 #36\nUpravu si ali mi kazi kako ce ta devojka da ima osecanja prema decku koji nema kinte i nije tatin i mamin sincic ili neki krimos pa da li ce ona imati razumevanja cisto sumnjam. I sta bi muskarci koji nemaju kintu ko sto imaju neki trebali da rade da budu sponzoruse i da ih samaraju svako ko zeli i hoce ja sam protivnik takog deljenja u drustvu. Mislim necu da vredjam nikog ali mi nije jasno kako moze cove od 200 kila da j..e samo parama . Spolnim neverujem\n26.11.2007, 17:13 #37\nnazalost danas se novcem moze dosta kupiti..kao npr sex al nemozes ljubav ili kucu a ne mir u njoj itd..da ne silazim s teme...ja licno koliko se poznam neb sebi dozvolila pored dve zdrave ruke i noge tako nesto..ali sve je vise u svetu ljudi koji bi da uzivaju pod svaku cenu da ne zapnu nicim pa makar to bila cena licnog tela..i nisu to samo zene vec i muskarci opet kazem donekle razumem al samo donekle...\ni da ti dodam ako su devojkina osecanja povezana sa kintom i tatinim sinovima nisu to nikakva osecanja niti ce biti....pa sta ti mislis da se ne moze covek voleti i postovati ako nema novca?\n01.12.2007, 16:53 #38\nNeko iz mase rece:\n"Zar ne mozes da me volis zbog onoga sto jesam, a ne samo zbog stvari koje ti kupujem?"\n19.06.2008, 20:20 #39\ninteresna tema moram da kazem ali neke su za to rodzene\n20.06.2008, 19:35 #40\npa sta ces ima i takvih muskaraca ali nece ni da poriznaju nisu samo zene,sta samo zene sponzoruse kad u danjasnje vreme ima i dosta muskaraca koi gledaju dali i devojka ima novac\nda ih nekd cujete kako PRICJU GORE I OD ZENA SU\nSTA KAZETE ZA TO


Oprezno primenjivati Zakon o informisanju - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Oprezno primenjivati Zakon o informisanju\nRAZGOVOR - Hans Ola Urstad, šef Misije OEBS u Srbiji, upozorava da neophodnost brzine usvajanja zakona ne sme biti izgovor za izostanak javne rasprave\nOprezno primenjivati Zakon o informisanju\n*Javna rasprava mora da traje mesec dana, ali nekada i duže * Misija OEBS će pozvati domaće i međunarodne stručnjake koji će održati kurseve sudijama * Veoma moguće da se u medijima pojavi autocenzura\n– Misija OEBS je iznela svoje neslaganje s procedurom donošenja novog Zakona o javnom informisanju, jer javnosti nije ostavljeno dovoljno vremena da reaguje ili pronađe alternativna rešenja. Naša misija je uvek bila jasna o ovom pitanju. Mora postojati razumno vreme za javnu raspravu, a što je osetljivija tema to je veća potreba za njom.\n0Piše: Igor Živanović 07. septembra 2009. 20.31\nMinimum koji OEBS predlaže je mesec dana, ali čak i više u određenim slučajevima. Očekujem da će se pokazati visok stepen osetljivosti prilikom tumačenja ovog zakona. Kao krajnja posledica, veoma je moguće da u medijima dođe do autocenzure, ali sve će zavisiti od njegove primene – ističe u intervjuu za Danas šef Misije OEBS u Srbiji, norveški diplomata Hans Ola Urstad, koji uskoro odlazi iz Beograda na novu dužnost u Ministarstvu inostranih poslova u Oslu.\nViše od osam godina ste proveli u Beogradu, najpre kao ambasador Norveške, a zatim kao prvi čovek OEBS. Bili ste svedok razvoja demokratskog društva u Srbiji, ali i svedok svih dečjih bolesti srpske demokratije. Da li je po vašem mišljenju Srbija napravila značajniji napredak u razvoju institucija i procedura?\n– Ako se vratimo unatrag, u januar 2001. kada sam stigao u Beograd, od tada je sigurno bilo značajnih promena. Ako pogledate oblast vladavine prava, tu je bila neophodna potpuna promena od starih na nove zakone i, naravno, sve vlade su dale podstrek da se novi zakoni približe međunarodnim i evropskim pravnim sistemima. Takođe, veoma su značajne promene u policiji, gde smo intenzivno radili s Ministarstvom unutrašnjih poslova, kao i u izgradnji demokratskih institucija, odnosno institucija dobre vladavine. U ovoj oblasti postoje stvari koje još moraju da se urade. Sada smo usredsređeni više na to kako se zakoni primenjuju.\nU poslednje vreme doneta su najmanje dva sporna zakona u srpskom parlamentu. Jedan je Zakon o informisanju, a drugi Zakon o klasifikaciji i zaštiti tajnih podataka. Oba su prošla kroz proceduru bez javne rasprave. Da li ste očekivali da budete konsultovani u vezi s ovim zakonima?\n– Ne mogu u potpunosti da se složim s vašom tvrdnjom da nije bilo javne rasprave, jer su do izvesnog stepena u raspravu bili uključeni stručnjaci. Ali ako prvo u razmatranje uzmemo Zakon o informisanju, Misija OEBS je iznela svoje neslaganje s procedurom donošenja zakona, jer javnosti nije ostavljeno dovoljno vremena da reaguje ili pronađe alternativna rešenja. Kada je reč o Zakonu o klasifikaciji i zaštiti tajnih podataka, o njemu sam imao prilike da razgovaram sa zaštitnikom građana Sašom Jankovićem, koji je sada u nezgodnom položaju i pod nekom vrstom pritiska da zahteva ocenu ustavnosti zakona. Ali, zašto da ne! Ko bi mogao da bude protiv toga da se ustanovi da li su ovi zakoni u skladu sa srpskim ustavom. Ne treba zaboraviti da svaka država ima zakon kao što je ovaj o zaštiti određenih informacija, a od države do države varira kojim će informacijama Poverenik za informacije ili Ombudsman imati pristup. Naravno da oni zahtevaju i treba da zahtevaju maksimalan pristup kako bi mogli da valjano obavljaju svoj posao, ali s druge strane mora se imati razumevanja da svuda postoji izvestan stepen zaštite. Najvažnije je imati dobar način da se podaci zaštite, što znači da se ne dopusti da svaki ministar može da na neki dokument stavi oznaku poverljivo.\nDa li su Srbiji kao demokratskom društvu u sadašnjem trenutku neophodni ovako rigidni zakoni?\n– Teško je precizno odgovoriti na to pitanje, jer kada je reč o zakonima uvek je reč o tome kako se oni tumače i primenjuju. Očekujem da će se pokazati visok stepen osetljivosti prilikom tumačenja ovih zakona. Možda će prvi slučaj postaviti neku vrstu pravila. Misija OEBS u Srbiji ima nameru da pozove jedan broj domaćih i međunarodnih eksperata koji će održati kurseve sudijama kako da tumače ove zakone.\nZakon o informisanju je donet po hitnom postupku. Mnogi zakoni se donose užurbano. Kako premostiti jaz između zahteva da se donese određeni broj zakona neophodnih za priključenje EU sa zahtevima javnosti da učestvuje u njihovom donošenju?\n– Naša misija je uvek bila jasna o ovom pitanju. Mora postojati razumno vreme za javnu raspravu, a što je osetljivija tema to je veća potreba za ovakvom raspravom. Minimum koji OEBS predlaže je mesec dana, ali čak i više u određenim slučajevima, kako bi mogle da se sagledaju sve strane zakona i nađu najbolja moguća rešenja.\nStručnjaci smatraju da će novi Zakon o informisanju zbog rigoroznih kazni koje predviđa i nekih drugih odredbi odvesti medije u autocenzuru. Da li mislite da bi moglo doći do toga?\n– Kao krajnja posledica, veoma je moguće da se to dogodi, ali ne mogu reći sa sigurnošću jer Zakon još nije počeo da se primenjuje. Mada se iskreno nadam da neće doći do toga.\nU kojoj meri se situacija poboljšala na polju poštovanja ljudskih prava u Srbiji, uzimajući u obzir kontroverze oko donošenja Zakona protiv diskriminacije, ali i problem s iseljavanjem Roma?\n– Rekao bih da je poslednja akcija da se Romi presele iz nehigijenskog naselja pod mostom Gazela dobro prošla i da su dobili relativno pristojan smeštaj, bar oni kojima je dopušteno da ostanu u Beogradu. Ali moramo da imamo u vidu i druge koji su morali da se presele. Borba protiv diskriminacije, bilo da se ona zasniva na etničkom ili rodnom identitetu, od suštinskog je značaja u svakom društvu.\nPreuzeli ste poziciju šefa misije OEBS u trenutku kada je Crna Gora proglasila nezavisnost. Nakon crnogorskog priznanja nezavisnosti Kosova odnosi Srbije i Crne Gore su se dodatno zaoštrili. Kandidat za crnogorskog ambasadora u Beogradu još nije dobio agreman. Kako ocenjujete trenutne odnose dve zemlje?\n– Kada je reč o odnosima u ovom regionu, ne vidim razlog zašto države uz određeni stepen dobre volje ne bi imale odlične odnose. Mislim da pitanja dobre ili loše saradnje zavise od ozbiljnosti dve vlade i sposobnosti da razgovaraju, a ne da razmenjuju saopštenja za javnost.\nJedan od uslova za priključenje Zapadnog Balkana EU je regionalna saradnja. U isto vreme, susedne države se međusobno optužuju za genocid i čini se da postoji samo privid dobrosusedskih odnosa. Na kom nivou je regionalna saradnja sada?\n– Ne mislim da postoji iluzija saradnje. Misija OEBS dosta radi s graničnom policijom i to je jedan od razloga zašto je Srbija tako blizu bele šengenske liste. Naravno da postoje problemi, a jedan od njih je problem izbeglica. OEBS i UNHCR su veoma blisko sarađivali u rešavanju ovog problema, ali daleko od toga da smo zadovoljni. To je razočaravajuće, jer je ovo jedan od problema s izbeglicama u svetu koji najduže traje i za njega se što pre mora naći zadovoljavajuće rešenje. Ukupno ima oko 95.000 izbeglica od kojih 70.000 dolaze iz Hrvatske, a konačno rešenje, nažalost, još uvek ne postoji.\nTokom posete Beogradu bivšeg hrvatskog premijera Ive Sanadera on je sa srpskim zvaničnicima postigao dogovor o kulturnoj saradnji, ali su ove osetljive teme ostavljene po strani.\n– Mislim da će dve strane morati ponovo da se sastanu i dogovore oko pitanja izbeglica. Nema drugog načina. To se mora dogoditi.\nKoji su dalji ciljevi Misije OEBS u Srbiji i koji su vaši dalji profesionalni ciljevi?\n– U Misiji ukupno radi 200 zaposlenih, a osnovne oblasti rada Misije definisane su potpuno u skladu s našim mandatom. Imamo veoma dobre odnose sa srpskim vlastima i imali smo pristup gotovo svim oblastima kojima smo želeli da se bavimo. Ne mislim da će u bliskoj budućnosti biti nekih revolucionarnih promena u našem radu, ali menjamo stvari koje su nam u fokusu, jer neke stvari nestaju. Na primer, u nekim oblastima smo završili svoj zadatak, kao što je to slučaj u obuci forenzičara, ali smo potrebni u nekim drugim oblastima policijske obuke i veoma blisko sarađujemo s MUP-om. Sigurno ćemo u jednom trenutku morati da postavimo pitanje da li je Misija ovde neophodna, ali je još rano to reći. Što se moje dalje karijere tiče, vratiću se u Norvešku na novu poziciju u Ministarstvu inostranih poslova, a nadam se da ću nakon toga imati još jedan angažman u inostranstvu.\nNajteže zbog Đinđićeve smrti\nKoji je najprijatniji, a koji najteži trenutak koji ste doživeli tokom obavljanja diplomatskih aktivnosti u Beogradu?\n– Ako počnemo s najtežim… imao sam mnoge i veoma dobre kontakte s bivšim premijerom Zoranom Đinđićem. Kada je ubijen mislim da je to bio najteži trenutak. Takođe na godišnjici ubistva, kada je u Sava centru bio ogroman broj ljudi, bio sam jedini stranac koji je govorio tom prilikom. To je bio najteži govor koji sam održao. Pitanja koja se tiču mladih su ona najlepša, počev od uručivanja diploma i nagrade od 500 evra za 500 najboljih studenata u Srbiji, tokom perioda od nekoliko godina za vreme mog mandata ambasadora Kraljevine Norveške, i kasnije saradnja sa veoma aktivnim Ministarstvom za omladinu i sport na njihovoj Strategiji za mlade, kao i izradi Akcionog plana.


kadet – BHDINFODESK\nNa današnji dan: Prije 100 godina Željo…\nDržavljanima BiH potrebna digitalna prijava za ulazak…\nIz Njemačke se vratio u Hercegovinu, pokrenuo…\nDüsseldorf: Hatme za 32 učenika\n“Merhamet” Norveške obezbijedio 400 koka nosilja za…\nProfesorica Amra Šabić-El-Rayess od Vlade SAD-a dobila…\nPopis stanovništva u Republici Sjevernoj Makednoji: Svaki…\nChristian Schmidt: Ne zastupam stajališta HDZ-a oko…\nDržavljanima BiH potrebna digitalna prijava za ulazak u…\nIz Njemačke se vratio u Hercegovinu, pokrenuo posao…\nProfesorica Amra Šabić-El-Rayess od Vlade SAD-a dobila nagradu…\nPopis stanovništva u Republici Sjevernoj Makednoji: Svaki Bošnjak…\nHarun Osmanović izradio prvi bh. mikrokontroler, uskoro i…\nUoči 20. protesta, Muriz Memić poziva građane da…\nBivši ministar u afganistanskoj vladi postao dostavljač hrane…\nDobre vijesti: Izvoz iz Bosne i Hercegovine znatno…\nZavršen „Desant na Jajce 2021.“\nIspod Plivskog vodopada starta manifestacija „Desant na Jajce…\nItalija: Covid-potvrda potrebna i za vozove, avione, trajekte…\nBelgija: FS Kelmis “Bosna” organizuje futsal turnir\nInstitut za istraživanje genocida Kanada osuđuje hapšenje Edina…\nSrđan Puhalo: Pomozi dijasporo, mi domaći nismo kadri…\nTag : kadet\nOružane snage BiH dobile još jednog oficira sa Kraljevske zrakoplovne Vojne akademije – Cranwell\nEditor 07/05/2021 07/05/2021\nby Editor 07/05/2021 07/05/2021 01662\nSvečanom paradom na Kraljevskoj zrakoplovnoj Vojnoj akademiji u Cranwellu 6. maja 2021. godine obilježen je završetak “Modular Initial Officer Training Course No3”. Tim povodom, na...\nNa današnji dan: Prije 100 godina Željo je odigrao svoju prvu utakmicu u historiji\nDržavljanima BiH potrebna digitalna prijava za ulazak u Njemačku\nIz Njemačke se vratio u Hercegovinu, pokrenuo posao pa oduševio prosidbom iz snova\nBHD Info Desk Administrator 17/09/2021 17/09/2021\nUrednik BiH Info Desk 16/09/2021 16/09/2021\nUrednik BiH Info Desk 11/09/2021 11/09/2021\nUoči 20. protesta, Muriz Memić poziva građane da dođu i podrže ih\nEditor 10/09/2021 10/09/2021


Lenard Lacko šampion Srbije u bilijaru | GradSubotica\nLenard Lacko šampion Srbije u bilijaru\nSubotičanin Lenard Lacko odbranio je titulu šampiona Srbije u bilijaru, u disciplini „ten bol“. Lacko je takođe i član ekipe koja je četvorostruki šampion Mađarske. Subotica nema bilijarski klub, a njen šampion zbog toga nastupa za klubove i Segedina i Novog Sada, sa željom da se budućnosti oproba i na evropskim, odnosno svetskim takmičenjima.\nOdbranjene titule u Srbiji i Mađarskoj znače uspešnu sezonu za Lenarda Lacka, prvaka Srbije u bilijaru, u disciplini „ten bol“. U Subotici već godinama ne funkcioniše bilijar klub, zbog čega na domaćem šampionatu učestvuje u ekipi iz Novog Sada u pojedinačnoj konkurenciji, dok je u susednom Segedninu, u Mađarskoj deo ekipe koja je četvorostruki ekipni prvak ove zemlje.\n„Ovde u Subotici ljudi bi igrali bilijar, vole da igraju, jer svi lokali gde ima stolova tamo ima i gostiju i dosta velikom broju. Ili nema želje ili možda ne vide neku korist od toga, da ljudi to malo poguraju, da to bude na malo višem sportskom nivou. Za sada je samo ovako, samo se igra radi uživanja. Nestali su oni igrači koji su nekada u okviru subotičkog sportskog bilijar kluba takmičili na državnom nivou, i to sa dosta velikim uspesima“- kaže Lacko.\nNjegova želja je da se oproba i na međunarodnoj sceni, na nekom od turnira svetskog ili evropskog karaktera. Ali za to treba dosta novca, s obzirom da troškove putovanja i smeštaja snosi – sam.\n„Ja bih voleo nekako da uspem da odem na evropsko prvenstvo da igram sa poznatim igračima, sa kojima do sada još nisam imao mogućnosti da se takmičim i ako jednom eventualno svetsko prvenstvo bude negde u blizini, da se ne mora putovati na drugi kraj sveta, onda bih voleo da nastupim jednom tamo. Zbog iskustva. Ne očekijem sada baš puno od sebe na jednom takvom događaju, ali kao iskustvo bi sigurno bilo jako dobro“- dodaje on.\nLacko je u svetu takmičarskog bilijara još od 1998. godine. Već te godine osvojio je treće mesto na juniorskom šampionatu države, a tri godine kasnije i prvu titulu među seniorima.\n14. 02. 2018. u 20:28\nAh,grafički urednik 7Nap-a.Ne znam zašto sam mislio da je fizički radnik?! 🙂


Dačić: Sada je pogodan momenat za pomak u rešavanju pitanju Kosova - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Dačić: Sada je pogodan momenat za pomak u rešavanju pitanju Kosova\n6Piše: Beta 11. februara 2019. 10.20 Izmenjeno: 10.29\nGostujući na televiziji Pink, on je kazao da treba iskoristiti ovo vreme za postizanje dogovora o Kosovu jer kako je rekao, moguće je da se na vlast u Americi vrati administracija „koja je bila loša po nas“.\n„Ta administracija nije bilo toliko Obamina koliko je bila Klintonova. Pitanje je koliko bi povratak Bajdena i nekog iz tog kruga bio dobar za nas“, rekao je Dačić.\n„Za nas je i to opcija ali mislim da nikada neće uspeti da postanu član Interpola, Uneska a da ne govorim o članstvu u UN“, rekao je ministar i izrazio uverenje da će veoma brzo manje od polovine broja članica UN priznavati Kosovo kao nezavisnu državu.\nKomentarišući oprečne izjave kosovskih lidera o mogućem razgraničenju, Dačić je ocenio da je reč o „kakofoniji, raznoglasju šumova koji dolaze iz Prištine sa ciljem da se ne donese bilo kakvo rešenje“.\n„Oni nisu očekivali da će biti ovako jaki pritisci iz medjunarodne zajednice da ukinu takse. Mislim da SAD neće zbog toga uvoditi sankcije Prištini ali su najavili restrikcije u vojno-bezbednosnoj saradnji“, rekao je Dačić.\n„Takva atmosfera postaje konstanta hrvatske politike. Mislim da se ovako nešto nikada nije desilo u Srbije, i to je ta velika razlika. Zato je odgovornost na ljudima koji vode vode državu, političke stranke, koji stvaraju javno mnenje da osudjuju nasilje a ne da stvaraju atmosferu linča“, naveo je Dačić.\nIvica Dačić, Kosovo, unBeograd\nA kakav vi to pomak ocekujete,koji bi zavrsio njihovim priznanjem.\nNacini ti, Ivek, novi pomak- nauci jednu albansku( ustvari samo se priseti, jer si im zemljak) pa jos im opali pride i trbusnjak u Briselu!\n11. februara 2019. u 11.44\nJezero Gazivode i hidrosistema Ibar-Lepenac i nesto manje RMK Trepca kao center zimskog turizma Brezovica su ono preko cega nisu mogli proci i zato nisu usvoji ZSO jer bi Srbi upravljali tim resursima i ubirali profit. Vec dvadeset godina nisu no evro platila za utroseni body za pice Albanaca iz Pristine, navodnjavanje citave Kosovske Doline i hladjenje termolektrane Obilic.\nResenje je insistiranje na ZSO sa izvrsnim resenjima, ili zatvoriti rudnike olova i cinka u Srbiji kao i dela koji kontrolisu Srbi i zatvoriti TMK Trepca.\nPod hitno izgradnjom prevodnicue kod Ribarica i sistemom kanala i tunela Ibar-Raska-Ibar zapretiti isusivanjem Jezera Gazivode a Albanci dobro znaju sta bi to znacili jer su se davne 1953.god. odrekli Preseva i Bujanovca za rad Ibarskog Kolasina u cijojoj je dolini stvoreno Jezero Gazivode i to sa nasipnom branom da je ne bi mogli bombardovati.\n11. februara 2019. u 12.36\nVec sre dosadili sa „femisanjem“ sve ste pripremili samo je ostao potpis,\nuradite to i ne gnjavite pricama vise.\nNikada nisam mogao da predpostavim da ce ekonomija in Srbije zavisiti od\nplasmana robe u „juznu Pokrajinu“\n11. februara 2019. u 12.51\nUvek kad vam se drma vlast je „pogodan momenat“ za skretanje pažnje na nešto drugo. A kad opasnost prođe, vratićete se rušenju već postignutih sporazuma, dizanju tenzija i sl. I tako u krug, već 30 godina. Ko vas ne zna…\n11. februara 2019. u 13.31\nGospodine Dacicu! Do Vas NIJE moguce doci. Imam resenje za Kosovo. Bili bi odusevljeni: Srbija, EU, SAD, NATO. Za to resenje je potrebno izmedju 20 i 40 dana. Vi imate moc da me nadjete i bez da ostavljam licne podatke. Samo ako hocete. Pozdrav!


Shakira_Baby profil | HDcams.nl, Geile HD webcam sex\n33, Devica, Philippines, Manila\nPoslednje prijavljivanje: 27.10.20. 06.31.50\nKlikom na dugme, podići ćeš Shakira_Baby na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. Shakira_Baby će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o Shakira_Baby\nRadni sati Shakira_Baby\nShakira_Baby lista želja


• LSV: Zahtev za vanrednu sednicu (8)\nLiga socijaldemokrata Vojvodine zahteva hitno zasedanje Skupštine grada Sombora.\nZahtev LSV upućen je Borislavu Staničkovu, predsedniku Skupštine grada Sombora. - Obraćamo Vam se sa zahtevom da hitno sazovete vanrednu sednicu Skupštine grada Sombora sa jednom tačkom dnevnog reda i to: Razrešenje situacije vezane za državno poljoprivredno zemljište i hapšenje poljoprivrednika i građana Sombora. Sazivanje Vanredne sednice je neophodno zbog alarmantne situacije na teritoriji grada Sombora, a vezano za hapšenje poljoprivrednika i građana Sombora i haosa koji je nastao pozivom gradonačelnika Sombora pod brojem 320-152/2016-II od 16. marta, a po zaključku Vlade Republike Srbije 320-2875/2016 od 11. marta 2016. godine - piše u obrazloženju zahteva za sazivanje vanredne sednice Skupštine grada Sombora, koji je uputila Odbornička grupa Lige socijaldemokrata Vojvodine.\nsavamajstor @ Ned, 20.03.2016. 02:23\nborislav staničkov društvo gradonačelnik hapšenje liga socijaldemokrata vojvodine lsv odbornička grupa poljoprivrednici skupština grada sombora sombor vanredno zasedanje


Otkrivamo zašto su toliko zanimljivi Upravni i Nadzorni odbori u Kantonalnim ustanovama (FOTO) | CazinCity\nOtkrivamo zašto su toliko zanimljivi Upravni i Nadzorni odbori u Kantonalnim ustanovama (FOTO)\n21/12/2015\tin USK\nRaspodjela fotelja i pozicija u vlasti je činjenica sa kojom se najviše pozabavila Vlada Unsko-sanskog kantona u ovoj godini, ocjena je Centra civilnih inicijativa. Da su pozicije u Upravnim odborima, Nadzornim odborima i Skupštinama društava toliko zanimljivi i bitni poznata je činjenica, no kolika je ukupna cijena koštanja upravljačkih struktura donosimo vam u nastavku teksta.\nPortal USN.ba je prema Odluci koja je na snazi još iz 2014. godine izračunao da se u jednoj godini na Upravne odbore svih Domova zdravlja potroši 74.880 KM, kada tome pridodamo sličan trošak za Gradske apoteke, Kantonalnu bolnicu, Opću bolnicu Sanski Mosti, Zavod za javno zdravstvo i Zavod za zdravstveno osiguranje, Lječilište Gata dođemo do cifre koja je ukupna cijena koštanja upravljačkih struktura u zdravstvu Unsko-sanskog kantona 203.160 KM za jednu godinu.\nUSN.ba portal je u posjedu Odluke o visini naknade za rad i angažovanje u upravnim i drugim odborima, ono što je veoma važno napomenuti da je Odluka važeća još od 2014. godine, koju je donijela Vlada u prošlom mandatu, trenutna Vlada nije radila uštede po ovom osnovu. Bilo je najava da će iste naknade biti potpuno ukinute, ali to je ostalo samo u najavi.\nnadzorni odbor upravni odbor usk\t2015-12-21\nTagged with: nadzorni odbor upravni odbor usk


Tanjug 24. maja 2019. 23:11\nRIJEKA – Nosilac kandidatske liste Samostalne demokratske srpske stranke za evropske izbore i predsednik te stranke Milorad Pupovac na završnom predizbornom skupu u Rijeci danas je rekao da je SDS S kampanjom već postigao jedan od ciljeva, a to je da je „razotkrio one koje je trebalo razotkriti“, govoreći o uništavanju plakata i reakcijama na kampanju.\nOsim toga, kako je rekao Pupovac, „povezali smo one koji imaju savest i u svojoj zemlji ne žele trpeti proizvođače mržnje i nasilnike“. Krenuli smo sami kao kandidatska lista, a prerasli u savez ljudi koji žele drugačiju Hrvatsku i protive se mržnji, netoleranciji i spremnosti na nasilje, istakao je on, prenela je Hina.\nOcenjujući trendove u savremenoj Evropi, Pupovac je rekao da Evropa koja se deli na bogate i razvijene i one druge, sve siromašnije i nerazvijenije, nema budućnosti. On je naveo da zemlje poput Hrvatske, Rumunije, Srbije ili ranije Poljske i Litvanije ne mogu biti rezervoar radne snage za bogate zemlje a sloboda kretanja ljudi se ne može svesti na to da ljudi odlaze iz svojih zemalja, a one se demografski i ekonomski uništavaju.\nKako je dodao, „tako nastala praznina od ljudi u tim zemljama ne može popuniti mržnjom, tako što će se pokazivati i prokazivati pripadnici manjina i ljudi koji drugačije misle“. Takvu Evropu ne želimo, istakao je Pupovac.\nRekao je da je EU stigla na granice Crnog mora, a da neki u Hrvatskoj misle i dalje da granice EU moraju biti na Uni lili Drini, ocenjujući da ti ne razumeju šta je potrebno Hrvatskoj da bude ravnopravna.\nZaložio se da se zaključi sa, kako je rekao, poniženjem čekanja pred evropskim vratima, jer kako je to bilo ponižavajuće za Hrvatsku, nije ništa manje ponižavajuće ni za Srbiju.\nPupovac je ocenio da u proteklih 30 godina „Evropa sa Srbima i Srbi s Evropom, nisu bili ni na ti ni na vi, istakavši da je „onima koji su preostali od srpskog naroda u Hrvatskoj pripala uloga da budu prva prava spona“.\nDrugi na listi Dejan Jović je rekao da je važno dobiti mesto u Evropskom parlamentu, jer „tamo gde nas nema, ignorišu nas.“\n„Vređa nas kad o nama ružno govore naši zastupnici u Evropskom parlamentu, kao što su to činili Ruža Tomašić i Marijana Petir“, rekao je on. Jović je naveo da neke liste zagovaraju ravnopravnost Hrvatske s drugim zemljama EU, upitavši se šta je s ravnopravnošću građana unutar Hrvatske, „bez obzira jesu li Hrvati ili Srbi“.\n„Nekima smetaju već sama ćirilična slova na patriotskim plakatima, na kojima piše „Rođen u Hrvatskoj“, pa ih uništavaju, samo zato što to predstavlja nešto različito“, rekao je on.\n„Znamo da tako ne misle svi, ali ne dopuštamo da se to ignorise i da se tvrdi da je reč o pojedincima, jer je takvih pojedinaca mnogo“, ocenio je Jović.


Hoteli Regija Sarajevo | Hotel\nHoteli, ovisno o željama i potrebama gostiju, gostima uz uslugu noćenja i prehrane, pružaju usluge zabave i dodatnih sadržaja. Hoteli nude kvalitetan i raznovrstan izbor smještaja. Veliki hoteli, obiteljski hoteli, all inclusive hoteli, luksuzni hoteli, hoteli baština, romantični hoteli, wellness hoteli, last minute hoteli. Ponuda hotela Regija Sarajevo svakom gostu omogućava smještaj za ugodan i bezbrižan odmor. Razmišljate o opuštajućem odmoru sa svojom obitelji, partnerom ili aktivnom odmoru sa prijateljima? Bez obzira gdje ste odlučili provesti svoj odmor, razmišljate li o ljetovanju, zimovanju ili o kratkom vikend odmoru. Tražite hotel direktno na plaži sa prekrasnim pogledom na more, hotel uz skijalište ili tražite hotelski smještaj za relaksirajući odmor na nekoj osami u netaknutoj prirodi.. Odaberite destinaciju Regija Sarajevo i hotel samo po vašem ukusu. Ukoliko tražite luksuzni hotel, naša ponuda hotelskog smještaja učiniti će vaš boravak nezaboravnim. Luksuzni hotel spaja komfor hotelskog smještaja sa individualnim pristupom svakom gostu. Sobe i apartmani su moderno opremljeni i skladno namješteni. Smještaj u luksuznom hotelu vam omogućuje da uživate u luksuzu, wellnessu, sadržajima za pravi užitak. Tražite li povoljni hotel ili neku last minute ponudu za destinaciju Regija Sarajevo hoteli u našoj ponudi ispuniti će vaša očekivanja i učiniti vaš odmor ugodnim i zanimljivim\nŽupanija Sarajevo se nalazi u istočnom dijelu Bosne i Hercegovine, površine 1276,9 km2. Čine je općine: Stari Grad, Centar, Novo Sarajevo, Novi Grad, Ilidža, Vogošća, Hadžići,Ilijaš i Trnovo, sa ukupno oko 391.000 stanovnika.\nŽupanija Sarajevo obiluje izvanrednim prirodnim ljepotama planina, rijeka i plodnih dolina, ali njegovo najveće bogatstvo su ljudi otvorena srca. Kultura zajedničkog življenja ovdje traje od prapovijesti, antike, srednjeg vijeka, preko osmanskog i austrougarskog perioda, do današnjih dana. Nigdje u Europi ne postoji tako bogata i raznovrsna prirodna, povijesna i kulturna baština, sa brojnim povijesno-kulturnim spomenicima, a ujedno i atraktivnim turističkim lokacijama. Među njima se ističu antičko naselje - aqua sulfati na Ilidži, neolitsko naselje Butmir, srednjovjekovno groblje Zgošća u Vogošći, srednjovjekovno groblje u Trnovu, Velika aleja od Ilidže do Vrela Bosne, pećina Bijambare, vodopad Skakavac, jezera na Treskavici, te brojna druga zanimljiva turistička mjesta. Područje Bijambara se nalazi na krajnjim sjevero-istočnim padinama Sarajevske regije i općine Ilijaš. Na relativno malom prostoru postoji pet špilja, od kojih je najpoznatija bijambarska pećina čiji je obilazak prava atrakcija.\nU svijetu poznate olimpijske planine Trebević, Igman, Bjelašnica i Jahorina pružaju izvanredne mogućnosti za planinarenje, alpinističke i zimske portove, sa popratniim objektima i obezbijeđenim uslugama gorske spasilačke službe.\nSmještaj Regija Sarajevo\nTuristički sadržaji Regija Sarajevo\nGastronomija Regija Sarajevo\nZdravstveni turizam Regija Sarajevo\nAktivni turizam Regija Sarajevo\nKulturni turizam Regija Sarajevo\nNoćni život Regija Sarajevo\nTransferi Regija Sarajevo\nZabavni sadržaji Regija Sarajevo\nIzleti Regija Sarajevo\nHotel Regija Sarajevo


Bošnjačka stranka izbore vodi iz prostora Islamske zajednice\nNaslovnica NAJNOVIJE Politika Bošnjačka stranka izbore vodi iz prostora Islamske zajednice\nIzborni štab i kancelarije Bošnjačke stranke u Rožajama od prije dvadesetak dana su smještene u objektu Islamske zajednice (IZ) koji se nalazi u užem centru grada. Na objektu je istaknuta i predizborna poruka BS. Iz IZ tvrde da je riječ o iznajmljivanju prostora, ali politički konkurenti BS osuđuju takav potez u kojem vide zloupotrebu vjere u političke svrhe. Reis Rifat Fejzić je kazao da je riječ o poslovnom objektu IZ, te da je BS zakupila dva sprata kod predstavnika rožajskog odbora IZ. Šef OO BS Amer Nokić nije odgovorio na pitanja “Vijesti”.\nLider Bošnjačke demokratske zajednice Hazbija Kalač ocijenio je da je to još jedan primjer da se vrh IZ potpuno pogubio pod uticajem političkih struktura pod uticajem aktuelne vlasti. “I ne preza da i ovaj vakuf (sveopšte narodno dobro) stavi u funkciju spasavanja režima od konačnog političkog kraha”, kazao je Kalač. Iz DPS-a kažu da sve vjerske zajednice u Crnoj Gori treba da budu po strani kada je u pitanju politika “jer to može negativno da utiče na podjele u narodu”. “Što se nas tiče nemamo ništa protiv. Ali je vrlo nepristojno da se ističu politički transparenti na objektima vjerskih organizacija, što je u direktnoj suprotnosti sa pozitivnim propisima, a pogotovo je to neodgovorno u vrijeme predstojećih izbora”, rekli su iz DPS-a i najavili da će o tome obavijestiti OEBS, domaće i međunarodne organe. Iz SDP-a su kazali da je u Crnoj Gori crkva zloupotrebljavana 27 godina a džamija je zadnjih godina postala znak jednakosti sa BS. “Koju podržava samo 15 odsto pripadnika islama u Crnoj Gori, dok ostalih 85 odsto podržava građanske partije”, rekli su iz SDP-a. Predsjednik OO SD Faruk Kalač smatra da partijskim tijelima nije mjesto u vjerskim objektima i institucijama. “Njihove prostorije treba da služe za promociju vjere, a ne politike”, kazao je Kalač. Sporni objekat je prilikom otvaranja bio imenovan kao dom učenika.\nPazar 16. Oktobra 2016. At 00:19\nNe mogu da vjerujem da ovaj tekst objavljuje Sandzakpress.\nZar BDZ u Pazaru ne koristi kompletnu infrastrukturu IZ još od osnivanja. Oglušivali ste se i na sva upozorenja da IZ treba da bude svih vjernika iz svih političkih partija a sad vam smeta što isto to radi neko u CG. Stvarno ste dvolični do bola.\nmustafa 15. Oktobra 2016. At 18:16\nMuamer je Islamsku zajednicu pretvorio u stranku\nKvisko 15. Oktobra 2016. At 09:55\nA odakle je vodio mufto u pazaru…da nije iz orlka ili sopocana. ..mozda ga je vladika pricastio sa tri prsta…u kafe mejdan….\nH A M A S. 15. Oktobra 2016. At 07:48\nTo su oni iznajmili samo sad za izbore Rafet i dzamija to su dva supotna pravca. Da nije usao u politiku nebi nikad uisao ni u dzamiju. Eto koliko njega dzamija interesuje!\nPOSRNULA DAVNO 15. Oktobra 2016. At 02:06\nSto se tice IZ u Crnog Kori ona je posrnula kada je dobila svog “Reisa” Fejzica.\nOlja 15. Oktobra 2016. At 19:26\nBaš naprotiv. IZ se vazdigla kad je na njeno čelo došao reis Fejzić. Uostalom reisa Fejzića uvažava i ceni Dijanet, malo li je?\nAS 14. Oktobra 2016. At 22:27\nTrebalo je raspisati tender za taj poslovni prostor pa ko da vise,mozda bi se tu uselila neka kockarnica .Sto se tice IZ CG ni to me ne bi iznenadilo.\nH A M A S. 14. Oktobra 2016. At 20:18\nRafet Husovic jedino tako moze uci u krug dzamije ili od izbora do izbora. pouzdano znam da niko od njegovih niti postu niti klanjaju. A Rifat Fejzic on je prodao davnih dana vjeru za veceru on hoce svasta.\nSuljo 15. Oktobra 2016. At 12:12\nMilo care, Bog te sacuvao! Cetnici teroristi i teroristi vehabije dolje bagro jedna pokvarena!\nTel Aviv 14. Oktobra 2016. At 18:42\nTo se zove politicki islam!\nRozaje-dijaspora 14. Oktobra 2016. At 16:24\nA sta ste se zajagunili ne radi se o lokalnim izborima vec o drzavnim, sve lokalne partije su “Bosnjaci” pa kada pobedi neko drugi na lokalu neka ide dalje na drzavni parlament, sad za sad je BS pobednik sa zadnjih izbora, i kako da to nekima smeta IZ a partiju vam vode i osnovali Hodze.\nJa 14. Oktobra 2016. At 21:13\nPo toj logici bi trebalo da su te prostorije izdate BDZ .\nBS se izgubio u prostorije i vremenu\nI treba da izgube


“Zadovoljan sam dosadašnjom saradnjom sa boračkom organizacijom opštine. Sve aktivnosti ove organizacije u 2013. godini, kako je bilo predviđeno, praćene su odgovarajućim finansijskim sredstvima od strane opštine. Pošto su prognoze da godina koja je ispred nas donosi još težu ekonomsku situaciju, u tom slučaju izvjesno je smanjivanje svih grantova. Mi nemamo u planu raditi dublje rezove osim ako to ekonomska situacija sama po sebi ne nametne”, rekao je Zlojutro.\nOn je podsjetio da je u toku 2013. godine obavljen niz kvalitetnih razgovora sa potencijalnim investitorima s ciljem novih zaposlenja, te da je tekuću godinu obilježilo otvaranje 120 novih radnih radnih mjesa u industrijskom sektoru.\n“Riječ je o preduzećima “Dubicotton, “EkoBel”, “Jelena”, “NBM - Slabinja” i “Agroflora”. Nadamo se dolasku novih investitora, posebno u poslovnu zonu Lipova Greda”, rekao je Zlojutro.\nDragoljub Ćibić predsjednik Opštinske boračke organizacije je, takođe, ukazao na dobru saradnju sa opštinom.\n“U toku sledeće godine u planu je izgradnja spomen-obilježja u Bjelajcima i završetak izgradnje spomen-obilježja u Drakseniću”, najavio je Ćibić i naglasio neophodnost prioritetnog zapošlavanja djece poginulih boraca, te evidentiranja broja umrlih boraca.\nPredstavnicima boračke organizacije predsjednik SO Nebojša Milovčević i načelnik Odjeljenja za opštu upravu i boračko-invalidsku zaštitu Dušan Drljić poželjeli su sreću i dobro zdravlje u godini koja predstoji, te da funkcionišu kao i do sada na organizovan način.


Zadovoljstvo "Progresivnim Savezom" i veliki izazovi narednog dana\nZadovoljstvo “Progresivnim Savezom” i veliki izazovi narednog dana\nBy Spiros Rapanakis / Објављено на: April 8, 2019\nOsmeh zadovoljstva donio je SIRIZI i vladi uspešnu subotnju manifestaciju koja je u osnovi podigla zavesu za savez progresivnih snaga, što je bio strateški izbor stranke, ali i lično premijera Aleksisa Tsiprasa.\nDanas je objavljen tekst sporazuma SIRIZA sa Demokratskom partijom levice (DIMAR), koja je napustila Pokret za promene nakon odluke Th. Theoharopoulos da glasa u korist Prespanskog sporazuma u Parlamentu.\nPrema dobro informisanim izvorima, izborna deklaracija SIRIZA-Progresivnog saveza, koja će biti “znak” saradnje progresivnih snaga, biće objavljena do srede. U isto vreme, konačni kandidati za glasanje u evroizborima takođe će biti konačno poznati. Glavni cilj je imati snažno političko predstavljanje sa jednom ili više osoba iz vlade, ali i otisak SIRIZA-inog saveza sa drugim snagama šireg levog centra.\nIako opozicija govori o “festivalima” i “avanturistima”, vlada veruje da konstituisanje progresivnog fronta i svečana atmosfera viđena na subotnjem okupljanju u Atini jača podršku glasača u svetlu evropskih izbora.\nTsiprasova opklada za povećanje podrške SIRIZA na izborima\nAnalizirajući nalaze na trgu Makimos i Koumoundouros, gde je smešteno sedište SIRIZA, napominje se da je glavni razlog što je stranka Aleksisa Tsiprasa na drugom mestu niska podrška glasača koja ne prelazi 45%, dok kod Nove demokratije ova cifra dostiže 80% ili više. Još jedan faktor je, naravno, niska stopa u severnoj Grčkoj zbog Prespanskog sporazuma.\nU tom kontekstu, Aleksis Tsipras i članovi SIRIZA će i dalje naglašavati pozitivna kretanja u ekonomiji (rast, niske kamatne stope na obveznice, povratak na tržišta, odluka o vraćanju duga MMF-u, oslobađanje milijardu evra profita od obveznica), ali i takozvane mere podrške društvu, kao što su minimalna zarada, sprečavanje smanjenja penzija, finansijski instrumenti za mlade preduzetnike. SIRIZA će koristiti i smanjenje bescarinskog ograničenja sa oko 8.500 na 5.500, koje je bilo zakonski predviđeno za 2020. godinu, zajedno sa smanjenjem penzija u 2019. godini, kako bi se postigao primarni cilj viška od 3.5%. Imajući u vidu ukidanje smanjenja penzija, vlada će postaviti dilemu: bescarinski limit neće se smanjiti ako vlada SIRIZA. Vlada Kiriakosa Mitsotakisa će nastaviti s rezanjem. Predsednik Eurogrupe M. Centeno ostavio je danas otvorenu mogućnost da neće doći do smanjenja.\nIstovremeno, već postoji plan za kontinuirano prisustvo događajima, govorima, sastancima sa građanima, profesionalcima i preduzetnicima u severnoj Grčkoj, kako bi se naglasile prednosti Prespanskog sporazuma i razjasnile „mutne“ tačke. Naravno, proces savezništva će se nastaviti u progresivnom pravcu i postaviće temelje za novi progresivni vladin predlog na opštim izborima.


SAD obustavlja pomoć u hrani Sjevernoj Koreji - Klix.ba\n28.3.2012. u 20:37\nSjedinjene Američke Države su obustavile pomoć u hrani Sjevernoj Koreji koju su krajem februara odlučile poslati, a da Pjongjang zauzvrat stavi moratorij na nuklearne i balističke aktivnosti, izjavio je u srijedu jedan visoki zvaničnik Pentagona.\n"Bili smo primorani da obustavimo pomoć u hrani Sjevernoj Koreji" zbog odluke Pjongjanga da u aprilu lansira jednu raketu, koja zvanično ima zadatak da postavi u orbitu satelit, izjavio je pred poslanicima u Kongresu Peter Lavoy, pomoćnik sekretara za odbranu zadužen za azijske poslove.\nSjeverna Koreja je 29. februara pristala da uvede moratorij na lansiranje dalekometnih raketa, na nuklearne probe i aktivnosti obogaćivanja urana u njenoj fabrici u Yongbyonu.\nSAD se zauzvrat obavezao da de isporučiti 240.000 tona pomoći u hrani namijenjenoj djeci i trudnicama, saopćio je Washington koji je precizirao da bi isporuke bile strogo kontrolirane kako pomoć ne bi bila dostavljena vojsci.\n"Sporazum je zabranio Sjevernokorejcima da lansiraju rakete i mi smo im rekli da bi lansiranje satelita bilo interpretirano kao lansiranje rakete jer se koristi ista tehnologija", objasnio je Peter Lavoy parlamentarcima.\nSjevernokorejska raketa bi trebalo da bude lansirana između 12. i 16. aprila povodom obilježavanja stogodišnjice rođenja osnivača komunističke diktature Kim Il-Sunga.\n"Ovo pokazuje da ne postoji volja za poštivanje obaveza", ocijenio je Peter Lavoy pred poslanicima komisije za odbranu Predstavničkog doma.\nSjeverna Koreja ima hronične nestašice hrane, a u drugoj polovini 90-ih godina je doživjela smrtonosnu glad zbog koje su stotine hiljada ljudi umrle, prema podacima nevladinih organizacija.


MjuzNews | Vesti iz sveta muzike - Example LIVE na glavnoj bini Sea Dance festivala - Sve o festivalima\nElliot John Gleave aka EXAMPLE, tekstopisac, pevač i reper, jedan je od najpopularnijih izvođača britanske scene, ali i jedan od retkih elektronskih producenata koji rasprodaje muzičke arene! Njegov planetarni hit „Changed the way you kiss me“ obeležio je 2011. godinu, kada je osvojio mnogobrojne svetske top liste. Od tada je Example redovan gost najvećih svetskih festivala!\nElliot će predstaviti publici Sea Dance festivala svoj energični nastup o kome će se sigurno pričati, ali i njegov peti studijski album „Live Life Living“ koji izlazi u junu ove godine, te će publika na plaži Jaz imati priliku da među prvima na svetu čuje novi album uživo.\n16. jul /


Razgovarano o Projektu podrške ugroženim korisnicima kolektivnih centara\nSa predstavnicima UNHCR-a\nPremijer BPK Goražde Emir Frašto i ministar za urbanizam, prostorno uređenje i zaštitu okoline Božidar Semiz susreli su se danas sa predstavnicma UNHCR-a iz Sarajeva i CEB/UNHCR konsultantom Erin Moony te razgovarali o realizaciji CEB projekta, čiji je cilj zatvaranje kolektivnih centara na području BiH.\nU okviru ovog projekta, koji će se finansirati iz kreditnih sredstava Razvojne banke Vijeća Evrope, trajno bi se riješilo pitanje smještaja raseljenih lica koja još uvijek stanuju u nekom od kolektivnih centara u BiH. Ukupna vrijednost projekta iznosila bi oko 40 miliona eura.\nNa današenjem sastanku razmatrani su prijedlozi stambenog zbrinjavanja lica koja žive u kolektivnim centrima na području BPK-a Goražde, odnosno o ispunjavanju potrebnih preduslova lokalne zajednice za učešće u ovom projektu, čijom realizacijom bi se riješilo stambeno pitanje za oko 100 porodica iz kolektivnih centara na području našeg kantona.


Zašto su romani Haleda Hoseinija budući klasici\nMilica Đorđević (Knjigatron) | 10 Februar 2020\nŠta to ove knjige čini posebnim?\nKada uporedimo dela Haleda Hoseinija možemo primetiti dosta sličnosti. Fabula njegovog debitantskog romana pod nazivom “Lovac na zmajeve” kao i radnje preostale dve knjige, “Hiljadu čudesnih sunaca” i “A planine odjeknuše”, odvijaju se u Avganistanu, rodnom mestu autora. Obuhvataju drugu polovinu dvadesetog veka i govore o ratu i ljubavi. Ljubavi između prijatelja, ljubavi jedne porodice i ljubavi koja opstaje u najsurovijim okolnostima. U delima, pisac se bavi analizom morala, kulture i osećaja obaveze. Ističe tračke nade koji se mogu pojaviti na mestima gde ih najmanje očekujemo. I tako je bez obzira na svoju primarnu profesiju u oblasti medicine, napisao romane koji su doživeli svetski uspeh početkom XXI veka. Mirno se nastanio u srca više miliona čitalaca, od kojih svaki drži primerak barem jedne od njegovih knjiga u svojoj kućnoj biblioteci.\nMeđutim, postavlja se pitanje šta ove knjige čini posebnim i ono najbitnije - šta ih čini dovoljno posebnim i kvalitetnim da jednog dana budu uvrštene u klasičnu književnost? Na mestu gde se čitalačko i životno iskustvo spajaju, niklo je par razloga zbog kojih bi nagrada “čestitamo, postali ste klasik” mogla biti uručena romanima Haleda Hoseinija.\nKnjigu pročitajte na servisu Bookmate\nPrvo, kada bi neka od ovih knjiga ili pak sve postale klasik, to bi po logici stvari bilo u nekoj daljoj pa kasnije i dalekoj budućnosti. Tu budućnost možemo zamisliti kao jedan brz potez četkicom koja je nanela previše boje na platno. Dakle, govorimo o bržim reklamama, proizvodima i reakcijama kao i o bržem protoku informacija. Govorimo o kupovini jednim klikom, o slanju misli jednim treptajem. Šta bi onda, pobogu, neka priča iz tamo nekog Avganistana radila u rukama jednog čitaoca XXII veka? Pa, autorov jednostavan ali pažljivo odabran red reči podseća na brz potez četkice. Prve dve knjige, “Lovac na zmajeve” i “Hiljadu čudesnih sunaca” su poput napetih letnjih romana kada je u pitanju ritam, s time što se razmišljanje o njima ne završava nakon okreta poslednje stranice. Prvo mesto u ovoj trci bi svakako zauzeo Haledov roman prvenac kao najdinamičniji od sva tri, a poslednji, “A planine odjeknuse”, bi uvek bio počasno spomenut na časovima književnosti kao jedno od dela koje možete pročitati u slobodno vreme ako vas je knjiga obrađivana na času zaintrigirala. Ta dinamičnost, u smislu lakoće čitanja, ne bi možda bila prva stvar koju bismo sada povezali sa klasicima, ali mislim da bi onaj čovek iz XXII veka, sudeći po jezgrovitom i sirovom stilu pisanja koji pariraju njegovom dobu, imao drugačije mišljenje.\nKlasici su u neku ruku i studije ljudske naravi. Oni raščlanjuju čoveka ističući njegove bazne principe. Pojašnjavaju postupke likova ali pišu i o onome između redova. Dotiču se iracionalnog od koga je čovek sazdan, ne zaboravljajući da verno opišu sukob istog sa razumom. Haled Hoseini, pored dinamične radnje, stavlja akcenat na podjednako važan aspekat bilo koje kvalitetne priče, a to je emocija. Možda je to nešto što ne samo da današnjem svetu nedostaje već je i nešto što će mnogo faliti budućem. Iz tog razloga, priče Haleda Hoseinija će imati tu moć da čoveka sledećeg veka brzim pokretom vrate na postepeno raščlanjivanje koje iznova budi emocije. Na ovaj način bi njegovi romani predstavljali prozor u ono što smo skoro pa izgubili i lep podsetnik da je to i dalje važno, jer ipak, ove knjige su klasici - i šta bi klasici drugo bili nego važni.\nA kada se ponovo vratimo na okvire priče, uvidećemo da pomenuta tri romana ilustruju i podstiču na istraživanje događaja u Avganistanu u drugoj polovini dvadesetog veka. Ova država u jugozapadnoj Aziji, gotovo uvek u ratu, dočekivala je nove diplomate, premijere, građanske ratove, predsednike i strane uticaje, a ujedno je ostajala u ruševinama posle odlaska svakog od njih. Ovo je zemlja u kojoj je pisac odrastao i koju je nesvesno napustio. To je zemlja u koju nije mogao da se vrati. Zemlja o kojoj je pisao. Iz koje je crpeo snagu i njom oblikovao protagoniste iz svoje mašte. Haled ratu daje ulogu glavnog razarača koji ne napušta scenu koliko god mi okretali stranice. Ono što zaslužuje nagradu je autorovo umeće da kroz dinamično-slojevitu formu edukuje budućeg čitaoca o onome što je u prošlosti. Ne smemo zaboraviti da je prošlost ono iz čega smo potekli i iz čega gradimo svoju budućnost. A to je zakon koji važi, i uvek će važiti, ma koliko vremena prošlo.\nNa kraju, svi klasici koje čitamo danas, bez obzira kojom temom se bavili ili u koji deo sveta je smeštena fabula, imaju nešto zajedničko. A to je da oni nisu knjige koje dođu i prođu već one koje ostaju. To su knjige koje postoje van svojih korica, koje ti kažu “dosta je sa čitanjem, sad je vreme da dalje oktrivaš svet oko sebe”. One su i emocija i razum, i prošlost i budućnost. Otporne su na vreme i prilagođavaju brzinu poteza četkice zarad užitka posetilaca u galeriji slika. Haled Hoseini je u svojim romanima objedinio istoriju, emociju i nagon ka daljem istraživanju. Stranicama svojih knjiga je prevazišao korice istih. Možda je tako, pišući o istoriji, utabao put ka svom sopstvenom ulasku u nju. Da li je to uradio svesno ili je to pak bio samo ishod umetničkog nadahnuća, ne možemo znati. Kako god bilo, ono što ne smemo zaboraviti su posetioci u galeriji. U ovom slučaju to je čitalačka publika. To ste vi. Ipak ste vi oni od kojih najviše zavisi. Posle istaknutih karakteristika, spomenutih kvaliteta i svih mogućih razloga, vi ste oni koji prave poslednji potez uz jedno jasno i glasno “čestitamo, postali ste klasik”.


ZA OPŠTINU PLJEVLJA 2021.GODINA NEĆE BITI FINANSIJSKI NEIZVJESNA-Intervju predsjednika Opštine Pljevlja za DN “Vijesti” – Opština Pljevlja\nZA OPŠTINU PLJEVLJA 2021.GODINA NEĆE BITI FINANSIJSKI NEIZVJESNA-Intervju predsjednika Opštine Pljevlja za DN “Vijesti”\n5. januara 2021. 5. januara 2021. Jasmin Kuluglija 186 Views\n← Predsjednik opštine nagradio prve rođene bebe u 2021. godini\nUSVOJEN BUDŽET OPŠTINE ZA 2021. GODINU →


Posle dva sata borbe, Lajović MORAO DA POLOŽI REKET u Majamiju protiv Tijafoa - Sportal\nJDM - Vest objavljena: 08:21 - 29.03.2021\nDušan Lajović stao je već na drugom stepeniku na mastersu u Majamiju. Posle pobede nad Eskobedom na startu turnira iz serije 1.000 na Floridi, bolji od drugog reketa Srbije bio je Frensis Tijafo. Amerikanac je slavio posle dva sata sa 1:6, 7:5, 6:3.\nOdlično je Lajović krenuo, u prvom setu počistio s terena 22-godišnjeg Amera, ali u nastavku druga priča. Tijafo je u imao više koncentracije u finišu drugog seta. Nije bilo brejka do kobnog 12. gema za Lajovića. Tada je 28. teniser na svetu izgubio svoj servis, pa se otišlo u treći set.\nTijafo je bio u naletu, naš teniser u padu. Ključan je bio četvrti gem, kada je domaći teniser napravio brejk bez izgubljenog poena i tu je bio kraj nade za Lajovića da može da se vrati u meč.\nDobrim servisima Amer je lako uspeo da sačuva prednost i izbori treću rundu Majami ja gde ga čeka prvi nosilac turnira, Rus Danil Medvedev koji se namučio protiv Popirina, koga je dobio tek posle tri seta – 7:6, 6:7, 6:4. Bilo je ovo treće odmeravanja snaga Amerikanca i Srbina, a Tijafo sada vodi sa 2:1 u pobedama protiv Lajovića.\nPodstimo, najbolji teniser sveta Novak Đoković ne igra na mastersu u Majamiju, a učešće su ga otkazali i Rafael Nadal i Rodžer Federer.\nTenis Dušan Lajović ATP Majami Frensis Tijafo


zima - RTV Santos\nNeko već izvlači sanke iz podruma i raduje se snegu kao dete, neko zamišlja romantične šetnje, neko ćutke čisti ispred kuće a neko širi ironiju po društvenim mrežama u stilu „statusi o snegu“. A sneg ko sneg, tih i beo,…\nAko vam je dosta zimskih priča o čaju, upoznajte „nečaj“\nEnglezi uvek piju čaj u pet (17h). A mi? Najčešće kada osetimo da nas grlo steže ili kada se gripa prikrada. Ponekad kada nam „stane stomak“ ili kad imamo neku upalu. Nekako sve vodi tome da se čaj konzumra u…\nNestanak električne energije u ulici Temišvarski red izazvao je velike probleme kod meštana te ulice, naročito u domaćinstvu Milana Balaća, koji drži farmu krava i koje ne može da pomuze. Međutim, u Elektrodistribuciji Zrenjanin su obećali da će sutra ovo…\nVelika humanitarna akcija Persu marketa i Grand kafe, pod nazivom Topli dinar, za obezbeđivanje ogreva za oko 100 najugroženijih porodica, počinje 1. i traje sve do 31. oktobra. Od svakog ostvarenog računa u Persu marketima izdvojiće se po 1 dinar,…\nNačin i vid grejanja domaćinstvima ove zime odlučila cena energenata\nDomaćinstva u našem gradu se na različite načine greju u zavisnosti od kvadrature stambenog objekta, isplativosti je postala presudna već godinama unazad. Korisnici na sistemu daljinskog grejanja nemaju potrebe da brinu o nabavljanju ogreva, dok su mnogi to obavili pre…\nU toku su pripeme ogreva za zimu, za sve one koji nisu priključeni na sistem daljinskog grejanja. Na stovarištu „Ogrev“, proveravamo da li su pripemljene dovoljne količine ogrevnog drveta ali i uglja, jer je posle majskih poplava najavljena nestašica zbog…\nPobednik u plivanju za „Časni krst“ Viktor Bugar\nU organizaciji Crkvene opštine Zrenjanina, Kulturnog centra Zrenjanina, Udruženja građana “Ravnopravnost” pod pokroviteljstvom grada Zrenjanina održalo se plivanje za „Časni krst“ na jezeru kod Kulturnog centra. Ovo je šesti put da se održava pod nazivom “Bogojavljenje 2014″. Pobednik je bio…


St George Hotel ( London) - Booking.com\n7 432 smeštajna objekta\n1 214 smeštajnih objekata\nSt George Hotel, London () - ponude\nPodaci o sobi i cena Sadržaji Kućni red Napisano sitnim slovima Iskustva naših gostiju (2 130)\nOva oblast je odličan izbor za putnike koje zanimaju šoping, parkovi i pozorište – Proveri lokaciju 46 Norfolk Square, Paddington, London, Vestminster, London, W2 1RT, Velika Britanija – Ova oblast je odličan izbor za putnike koje zanimaju šoping, parkovi i pozorište – Proveri lokaciju Odlična lokacija - prikaži mapu – Blizu metroa\nPaddington (Circle & Bakerloo): udaljeno samo 3 minuta! (230 m hoda)\nPaddington (H&C): udaljeno samo 5 minuta! (413 m hoda)\nOcena gostiju 6,5 2 130 recenzija\nChris-r, Velika Britanija\nNïk, Velika Britanija\nThe only good thing about this whole place was its location. It was within walking distance to a bunch of pubs, bars, coffee shops and little convenience shops. It was also about a 10 min walk to the metro and to Oxford Street.\nthe hotel is on a side-street facing a small park, and the surrounding streets are busy with a variety of interesting shops & people! Good for an overnight stay and close to Paddington station. Look out for Great Western band playing on Platform 9 on Friday evenings!\nVery good price and service at this London center location.\nShuai, Velika Britanija\nSt George Hotel toplo dočekuje Booking.com goste od 14. apr 2010.\nSačuvano na 2709 lista\nU kom periodu želite da boravite u objektu St George Hotel?\nSadržaji sobe: aparat za kafu/čaj, tuš, TV, radio, toalet, kupatilo, grejanje, električni čajnik\nUpravo rezervisano u Londonu: 91 hotel poput objekta "St George Hotel" je upravo rezervisan na našem veb sajtu\nEdžvar roud 0,5 km\nTrg Pikadili 2,7 km\nSawyers Arms Kafe/bar 0,1 km\nAerodrom London - Hitrou 20 km\n5 razloga da izaberete objekat St George Hotel\n2121 nezavisna recenzija\nSadržaji smeštajnog objekta: St George Hotel\nKorisne informacije Objekat St George Hotel je otvoren za posebne zahteve - dodajte zahtev u sledećem koraku.\nGosti su objektu Belvedere Hotel dali ocenu 7,2\nPogledajte 30 najboljih hotela na destinaciji London, na osnovu 1 417 869 verifikovanih recenzija hotela na Booking.com.\n6,5 Ocena gostiju 2 130 recenzija\nPrikaži recenzije iz grupe: Recenzije svih gostiju Porodice (788) Parovi (635) Grupe prijatelja (325) Individualni putnici (373) Poslovni putnici (160) Prikaži recenzije iz grupe: Sve ocene gostiju Izvanredan: 9+ (202) Dobar: 7 – 9 (739) Ok: 5 – 7 (731) Loš: 3 – 5 (386) Veoma loš: 1 – 3 (66)\nHotel sa 1 zvezdicom 6,3 Ocena gostiju 2 723 recenzije\nHotel sa 3 zvezdice 7,0 Dobar 3 495 recenzija\nHotel sa 2 zvezdice 6,3 Ocena gostiju 7 692 recenzije\n6,8 Ocena gostiju 4 240 recenzija\nKako stići do objekta St George Hotel od aerodroma Aerodrom London - Hitrou\nPronašli smo još objekata kao što je St George Hotel koji su se svideli drugim putnicima\nHolly House Hotel Hotel sa 1 zvezdicom\nHotel Holly House se nalazi u centru Londona, na samo 5 minuta hoda od stanice voza, metroa i autobusa Viktorija. Odatle imate dobar pristup aerodromskom prevozu Gatwick Express.\n6,3 Ocena gostiju 2 723 recenzije\nHotel Edward Paddington Hotel sa 3 zvezdice\n7,0 Dobar 3 495 recenzija\n6,3 Ocena gostiju 7 692 recenzije\nSmešten na samo 5 minuta hoda od Železničke stanice Padington i na 700 metara od Hajd parka, hotel Equity Point nudi salon, bar, spavaonice i privatne sobe.\nJoš uvek tragate? Istražite druge hotele slične objektu St George Hotel


Prodaja cigareta, alkohola i pirotehnike preko interneta - Računovodstvo AKTIVA sistem\nDa li je dozvoljena prodaja preko interneta – online prodaja sledeće grupe proizvoda: pirotehnika, cigarete, žestoka pića i koji propisi uređuju tu vrstu trgovine?\nOpšti zakoni koji regulišu promet robe na malo jesu Zakon o trgovini (“Sl. glasnik RS”, br. 53/2010 i 10/2013 – dalje: Zakon) i Zakon o zaštiti potrošača (“Sl. glasnik RS”, br. 62/2014 i 6/2016 – dr. zakon). Prema članu 4. Zakona, trgovina se obavlja slobodno na tržištu. Ograničenje slobode trgovine je u načelu zabranjeno, ali se izuzetno može privremeno uvesti na način i pod uslovima propisanim zakonom.\n– u prodajnom objektu (u različitim trgovinskim formatima) i\n– van prodajnog objekta.\nUslovi za stavljanje u promet cigareta, odnosno trgovina cigaretama regulisana je posebnim propisom – Zakonom o duvanu (“Sl. glasnik RS”, br. 101/2005, 90/2007, 95/2010, 36/2011, 6/2012 – usklađeni izn., 69/2012 – usklađeni izn., 93/2012, 8/2013 – usklađeni izn., 64/2013 – usklađeni izn.,108/2013, 4/2014 – usklađeni izn., 79/2014 – usklađeni izn., 5/2015 – usklađeni izn., 67/2015 – usklađeni izn., 5/2016 – usklađeni izn. i 65/2016 – usklađeni izn.). Prema članu 2. stav 1. tačka 10) ovog zakona, trgovac na malo duvanskim proizvodima jeste privredni subjekt koji prodaje na malo duvanske proizvode (cigare, cigarilose, cigarete, itd.) i koji je upisan u Evidencionu listu o trgovcima na malo duvanskim proizvodima.\nU skladu sa članom 51. stav 1. Zakona, trgovac na malo kome je izdata dozvola za trgovinu na malo duvanskim proizvodima, dužan je da istakne posebnu oznaku “Zabranjena prodaja cigareta i drugih duvanskih proizvoda maloletnim licima”, na vidnom mestu objekta u kome obavlja tu delatnost, odnosno na svakom hjumidoru. Trgovac na malo duvanskim proizvodima koji obavlja turističku ili ugostiteljsku delatnost (HORECA), dužan je da posebnu oznaku iz stava 1. ovog člana istakne na vidnom mestu u objektu u kome obavlja delatnost trgovine na malo duvanskim proizvodima, odnosno na svakom hjumidoru.\nTehnički uslovi koji se odnose na opremljenost prostora odnosno maloprodajnog objekta u kome se obavlja prodaja duvanskih proizvoda propisani su Pravilnikom o uslovima u pogledu tehničke opremljenosti prostora za trgovinu na malo duvanskim proizvodima (“Sl. glasnik RS”, br. 116/2005 – dalje: Pravilnik). Članom 2. Pravilnika propisano je da privredno društvo, preduzeće i preduzetnik za obavljanje trgovine na malo duvanskim proizvodima koristi objekat ili prostoriju koja je za tu delatnost namenjena i koja ispunjava uslove u pogledu tehničke opremljenosti. Pravilnik reguliše, između ostalog, sledeće: površinu i visinu maloprodajnog objekta, posebne uslove za prodaju cigareta iz trafike, obavezu posedovanja fiskalne kase u maloprodajnom objektu, izlaganje duvanskih proizvoda na način koji omogućava da se ti proizvodi prodaju isključivo usluživanjem kupca od strane prodavca (samousluživanje nije dozvoljeno), zabranu izlaganja duvanskih proizvoda ispred maloprodajnog objekta itd.\nVažno je napomenuti i to da se promet duvanskih proizvoda, kako je gore navedeno, obavezno evidentira preko fiskalne kase, dok internet trgovinu karakteriše odsustvo fiskalnog računa. U skladu sa Uredbom o određivanju delatnosti kod čijeg obavljanja ne postoji obaveza evidentiranja prometa preko fiskalne kase (“Sl. glasnik RS”, br. 61/2010, 101/2010, 94/2011, 83/2012, 59/2013 i 100/2014) trgovina na malo posredstvom interneta oslobođena je evidentiranja prometa preko fiskalne kase.\nPirotehnika (petarde, vatrometi, itd.) je posebna vrsta robe koja se naročito prodaje u većem obimu u vreme novogodišnjih i božićnih praznika, a čija upotreba može da ugrozi zdravlje i bezbednost ljudi. Prema Zakonu o eksplozivnim materijama, zapaljivim tečnostima i gasovima (“Sl. glasnik SRS”, br. 44/77, 45/85 i 18/89 i “Sl. glasnik RS”, br. 53/93, 67/93, 48/94, 101/2005 – dr. zakon i 54/2015 – dr. zakon) pirotehnički proizvodi smatraju se vrstom eksplozivnih materija. Prema članu 13. ovog zakona, proizvodnjom i prometom eksplozivnih materija mogu se baviti organizacije udruženog rada koje su registrovane za vršenje te delatnosti i koje od republičkog organa nadležnog za unutrašnje poslove dobiju odobrenje za vršenje ove delatnosti. Republički organ uprave nadležan za unutrašnje poslove dužan je da pre izdavanja odobrenja utvrdi da li objekat organizacije udruženog rada u kome se vrši proizvodnja i promet eksplozivnih materija ispunjava propisane uslove u pogledu lokacije, tehničke opremljenosti, zaštitnih mera bezbednosti, mogućnosti smeštaja i stručnosti kadra u skladu sa odredbama ovog zakona.\nRadi zaštite života, zdravlja i bezbednosti ljudi, promet eksplozivnih materija obavlja se pod uslovima određenim Zakonom o prometu eksplozivnih materija (“Sl. list SFRJ”, br. 30/85, 6/89 i 53/91, “Sl. list SRJ”, br. 24/94, 28/96 i 68/2002 i “Sl. glasnik RS”, br. 101/2005 – dr. zakon). Promet eksplozivnih materija može se obavljati samo za eksplozivne materije za čije je stavljanje u promet izdato odobrenje, odnosno koje su navedene u Listi eksplozivnih materija koje se mogu stavljati u promet. Zakon propisuje da lice koje se bavi prometom treba da obezbedi prostorije u kojima će se te materije smeštati i čuvati odvojeno od ostalih proizvoda.\nKada je reč o alkoholu, poseban zakon ne propisuje izdavanje dozvole za prodaju alkohola u maloprodajnom objektu. Kako nema propisanih zakonskih ograničenja koja prodaju alkohola vezuju isključivo za prodaju u maloprodajnom objektu, možemo tvrditi da nema zabrane da se prodaja alkohola vrši i putem interneta. Takođe, internet oglašavanje alkohola je, u skladu sa članom 46. Zakona o oglašavanju (“Sl. glasnik RS”, br. 6/2016), dozvoljeno i to za alkoholna pića sa sadržajem alkohola manjim od 20%.


Autor: Savo Štrbac\n12.02.2021 u 18:00\nBalada o Majskim Poljanama\nProšlo je više od mesec dana od kada je potres jačine 6,2 stepena po Rihteru dobrano rastresao Baniju, oštetivši više desetina hiljada objekata i odnevši sedam života, od toga pet u Majskim Poljanama, prigradskom naselju gradića Gline. Od tada je napisano mnogo tekstova i snimljeno video i fono- zapisa o području koje je pogođeno potresom, uključujući posledice i pomoć. Pisalo se i govorilo o prošlosti tog područja, uključujući i ratove u dvadesetom veku, pa čak i o tome da li je ispravno reći Banija ili Banovina. I sam sam bio u situaciji da za medije u regionu govorim o tom području, koje je u većem delu devedesetih godina prošlog veka bilo u sastavu tadašnje RSK. Govorio sam i o nacionalnom sastavu Petrinje, Siska, Gline, Dvora i Kostajnice i odlivu\n28.01.2021 u 18:00\nHrvate i nepotrebno uništavali njihovu imovinu, pogubnija je po istinu nego ona Gebelsova „mnogo puta ponovljena laž postaje istina”U decembru 2020. godine pred hrvatskim sudovima zakazane su glavne rasprave u 14 predmeta zbog ratnih zločina u kojima je obuhvaćeno ukupno 59 optuženika: pred Županijskim sudom u Zagrebu zakazane se rasprave u sedam predmeta protiv 46 optuženika, pred ŽS u Osijeku u četiri predmeta protiv sedam optuženika i pred Županijskim sudom u Splitu u tri predmeta protiv šest optuženika. Četvorici se sudi u prisustvu i svi su ekstradirani iz drugih država, a svim ostalima u odsustvu. Svi optuženi su pripadnici bivše JNA ili „paravojnih jedinica” bivše RSK. Ako ne svi, onda su velika većina državljani Republike Srbije. Od svih optuženika kojima se sudi 25 godina po\n11.01.2021 u 18:00\nKrajina u budućnosti\nPovodom Dana Republike Srpske Krajine, grupa Krajišnika održala je 19. decembra o. g. vebinar na temu Krajina u budućnosti. Kao najstariji učesnik ovog panela i autentični hroničar toga vremena, a imajući u vidu da su mnogi gosti panela bili deca u izbegličkoj koloni ili rođeni u izbeglištvu, bio sam zadužen da nešto kažem šta je prethodilo proglašenju RSK. I evo šta sam rekao: „Pobedom ekstremno nacionalističke stranke HDZ-a na prvim višestranačkim izborima u Hrvatskoj, održanim u aprilu i maju 1990, otvoren je prostor za antisrpsku kampanju, koja se manifestovala kroz više nivoa, čiji je cilj bio minimiziranje političkih i nacionalnih prava Srba, koji su bili konstitutivan narod u toj federalnoj jedinici SFRJ. Neuvažavanje srpskih amandmana na predlog novog hrvatskog\n12.12.2020 u 18:00\nPrva žrtva rata u Hrvatskoj\nSaša M... nedavno je postavio sledeći tvit: „23. 11. 1990. poginuo je Goran Alavanja. On je prva žrtva sukoba u Hrvatskoj. Bio je policajac MUP-a Hrvatske. Bio je dežurni kod Benkovca i neko je zasuo auto mecima. Hrvati tvrde da su Srbi, ali auto nije nađeno kod Srba. Dakle, ni dan-danas se ne zna ko ga je ubio.” Pošto se već duže vreme nakanjujem da javno objavim moja saznanja o ovom događaju, Sašin tvit me je ponukao da barem deo tih saznanja podelim i sa čitaocima „Politike”. Iako je „balvan revolucija” započela 17. avgusta 1990, policijske stanice na području SUP-a Zadar – biogradska, benkovačka, obrovačka i zadarska – nastavile su saradnju, koja se, između ostalog, očitovala i u sprovođenju direktive o upućivanju milicionera jedne na područje druge stanice radi uspešnije kontrole\nRaja iz Vukovara\nU poslednjih petnaestak godina, na različitim mestima i u različita vremena, upoznao sam ratnike iz Vukovara sa obe strane fronta, koji su pre rata devedesetih živeli u istom kraju, većina i u istoj ulici, i međusobno se poznavali i družili. Milana Lančužanina zvanog Kameni (1963), Srbina i po ocu i majci, upoznao sam na suđenju u slučaju „Ovčara” pred Specijalnim sudom u Beogradu, koje je počelo 2006. Bio sam njegov izabrani branilac. Optužba ga je teretila za učešće u ubistvu najmanje 200 zarobljenih pripadnika hrvatskih oružanih snaga 20. novembra 1991. na poljoprivrednom dobru „Ovčara” u blizini Vukovara. Komandovao je jedinicom „Leva supoderica” a imao je i titulu četničkog vojvode. Na prvom suđenju je osuđen na 20 godina zatvora, na drugom na šest, a na trećem\n29.10.2020 u 18:00\nČiji je vojnik bio Nenad Krstić\n„Ako otvorimo popis Muzeja žrtava genocida sa sedištem u Kragujevcu ili popis žrtava, Dokumentaciono-informacionog centra ’Veritas’ Save Štrpca, pod rednim brojem 2858. pronaći ćemo ime Nenada Krstića”, piše na početku teksta „Sramota JNA koju srpska strana i danas skriva, Srbijanski ročnik prebjegao u hrvatsku vojsku s transporterom JNA”, nedavno objavljenog na proustaškom portalu „direktno.hr”. Tekst potpisuje Tanja Belobrajdić, inače bivša supruga Tome Duića, upravnika po zlu čuvenog ratnog logora „Lora” u Splitu, u kojem je i ona mučila zarobljene Srbe i pripadnike JNA, i autorka nagrađivanog romana „Crni kaput”, u kojem sve monstruozne torture koje su primenjivane u „Lori” čine Srbi nad Hrvatima u Vukovaru. Kao ilustracija uz tekst je priložen i skenirani deo „Veritasovog”\n15.10.2020 u 18:00\nSplitski glumac i plejboj, trgovac smrću\nPre neki dan, 3. oktobra, splitska „Slobodna Dalmacija” objavila je poduži intervju sa slovenačkim novinarom Matejom Šurcom, koji je pre nekoliko godina zajedno s kolegom Blažom Zgagom napisao knjigu-trilogiju „U ime države” o krijumčarenju oružja i deviza za vreme ratova devedesetih prošlog veka, u kojoj je najviše pažnje posvećeno hrvatskom trgovcu oružjem Nikši Župi, sa čijom sudbinom sam se susretao baveći se problemom nestalih osoba. Na hrvatskom spisku nestalih koji je u maju 2002. predat srpskoj strani nalazila se i osoba sa sledećim podacima: Nikša Župa, sin Frane, rođen 9. januara 1953. u Splitu, nestao 31. jula 1994. u Puli. Pošto sam prisustvovao predaji tog spiska u svojstvu eksperta u tadašnjoj Komisiji Vlade SRJ za humanitarna pitanja i nestala lica, pitao sam predstavnike\n03.10.2020 u 18:00\nPostolujna vremena: zločin u Varivodama\nNekoliko sedmica pred godišnjicu ubistva devetoro meštana Varivoda telefonom mi se javio Duško Ilijašević i sugerisao da se među žrtvama pomene i njegov stric Uglješa Ilijašević (54), koji je ubijen oko tog dana ili istog dana kada i njegovih devetoro komšija i čijeg imena nema na spomeniku žrtvama iz tog sela. Više detalja o ubistvu devetoro Srba u Varivodama: Jovana Berića (75), Špire Berića (55), Rajdivoja Berića (69), Marije Berić (69), Mirka Pokrajca (84), Dušana Dukića (59), Marka Berića (82), Milke Berić (67) i Jovana Berića (56), pobijenih 28. septembra 1995. u svojim dvorištima, na pragovima kuća ili u kućama, javnost je saznala 2. oktobra 1995, iz saopštenja Hrvatskog helsinškog odbora (HHO). Do tada je hrvatska policija, iako na vreme obaveštena, pokušavala da prikrije taj zločin,\nZločin na Koranskom mostu\nOd svih krivičnih dela koja poznaje savremeno društvo, jedino krivična dela ratnih zločina ne zastarevaju. Postupci za ratne zločine u pravilu, kako pred domaćim, tako i pred međunarodnim sudovima, dugo i traju. Rekorder po trajanju takvog krivičnog postupka, koliko je meni poznato, jeste onaj za zločin na Koranskom mostu, koji je trajao pune 23 godine, dok su postupci za naknadu štete proistekli iz tog krivičnog postupka još u toku. O kakvom je zločinu reč? Dana 21. septembra 1991. godine pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova i Zbora narodne garde RH, ispred mosta na reci Korani u Karlovcu, zaustavili su dva vojna kamiona u kojima su se iz kasarne „Mekušje” u kasarnu „Logorište” prevozili pripadnici aktivnog i rezervnog sastava JNA, koji su, nakon pregovora i obećanja\n05.09.2020 u 18:00\nMilanovićevo sunce tuđeg neba\n„Ostajte ovdje!… Sunce tuđeg neba,/ Neće vas grijat ko što ovo grije;/ Grki su tamo zalogaji hljeba/ Gdje svoga nema i gdje brata nije.” Ove Šantićeve stihove izgovorio je hrvatski predsednik Zoran Milanović 25. avgusta u Gruborima, na komemoraciji srpskim žrtvama pred visokim zvanicima, među kojima su bili i potpredsednici hrvatske vlade Hrvat Tomo Medved i Srbin Boris Milošević, predsednik SDSS-a Milorad Pupovac i specijalni izaslanik predsednika Srbije za pitanje nestalih Veran Matić, te nekoliko rođaka žrtava, koji su samo za ovu priliku doputovali iz „tuđine”. Kakav je događaj okupio pomenuto društvo? U zaseoku Grubori, selo Plavno kod Knina, do 4. avgusta 1995. živele su 24 porodice na isto toliko imanja, sa oko 70 duša. Pred hrvatskom akcijom „Oluja” većina žitelja je otišla\nPočеtna / Savo Štrbac


У Дому здравља почела вакцинација против сезонског грипа - Va1.info\nNaslovna/Vesti/U Domu zdravlja počela vakcinacija protiv sezonskog gripa\nU Domu zdravlja Valjevo i gradskim ambulantama počela je vakcinacija protiv sezonskog gripa, dok će u seoskim ambulantama početi u toku nedelje. Preporučuje se da sve rizične grupe građana prime vakcinu protiv sezonskog gripa, prvenstveno stariji od 65 godina i hronični bolesnici (kao što su dijabetičari, pacijenti sa bolestima pluća, srca i krvnih sudova itd.). Potrebno je da se pacijenti jave svom izabranom lekaru Opšte medicine, Medicine rada i u ambulantama. Vakcina sadrži sve sojeve gripa predviđene za ovu sezonu, za sticanje imuniteta potrebno je dve do tri nedelje, a stvara se imunitet za narednih šest meseci.\nDva doktorata o delu Radovana Belog Markovića za dva dana


Posjetili smo Global Village: Arapi u redu čekaju za ćevape u Dubaiju - Akta.ba\nU Dubaiju se održava Global Village, svjetski, multikulturalni, vodeći događaj koji posjećuju čitave porodice u potrazi za kupovinom, atrakcijama, zabavom i kulturnim dešavanjima.\n26.11.2021. 11:52 Izvor: / Akta.ba\nBosna i Hercegovina je prije dvije godine imala svoj paviljon "Bosna i Balkan", tačnije u suradnji sa zemljama iz regiona, Srbijom, Hrvatske, Crnom Gorom, Makedonijom činili su "Jugu u malom".\nDolaskom Covid pandemije paviljon je zatvoren, ali je kao dostojan predstavnik naše kulture ostao jedan, ali vrijedan, bh. predstavnik tj. ugostiteljski objekat s nazivom "Bosnian house i Koliba".\nPriča nam da se prije četiri godine javio na oglas za posao preko portala posao.ba (sad mojposao.ba), i na lično iznenađenje bez "štele" dobio sezonski posao u Dubaiju.\n"Sav namještaj, demirlije, peškuni stigao je iz BiH. Često nas domaći gosti pitaju da prodamo demirliju i peškune", priča nam Slaviša.\nMladi ljudi iz BiH\n"Bilo je teško, ali godinu po godinu, korak po korak, izgradili smo brend, ništa nije preko noći došlo, ali smo uspjeli!", ponosno govori Slaviša.\n"U Dubaiju sezona kreće od oktobra do aprila, zima u Dubaiju je idealna, dnevne temperature idu do 30 stepeni, noćne oko 20 stepeni, bit će još i hladnije oko Nove godine, u januaru bude dosta i maglovito. Radnim danima završavamo sa poslom u 12, a vikendima u 1 sat navečer, kad idemo prema smještaju, moramo imati jakne", kaže on.\nBosnian House, pored Global Villagea, može se naći i u Jumeirah i Box parku u Dubaiju\nPorcija ćevapa s ajvarom\nJedina novina je što služimo i ajvar uz ćevape, pošto Arapi vole ljutu, začinjenu hranu, tako da dodaju još i čili, ali im se sviđa kombinacija sa lukom i kajmakom. Jedino što ne služimo je riža, na koju su gosti ovdje navikli. Ipak se držimo naše tradicije" nastavlja Slaviša.\n"Pokušali su nas kopirati i pakistanci, praviti bosanski ćevap, ali su brzo i zatvorili. Kod nas se služi desetka i porcija od 12 ćevapa. Imamo i combo sa begovom čorbom. Služimo i pite, sirnicu, željanicu, ali i verziju sa piletinom i gljivama. Gladni ne možete ostati", govori simpatični Siniša.\n"U Dubaiju živi preko 150 nacija, grad je multikulturalan i ovdje se čovjek nauči i toleranciji i poštovanju drugih. Čuvamo svoje, cijenimo svoje, a još više poštujemo tuđe. Svaki vid vrijeđanja i nepoštivanja je zabranjen i sankcionisan", ističe on.\n“Kad se vratimo u BiH, nedostaje ovaj brzi životni tempo", kaže nam on.\nInače, idući mjesec se obilježava 50 godina od ujedinjenja Arapskih Emirata i bit će posebno obilježen praznik ujedinjenja. Slaviša kaže da je nevjerovatno šta je sve napravljeno u 50 godina i da su Arapi odlično iskoristili svoje prirodne potencijale da izgrade zemlju. "Doveli su strance da ulažu i grade zemlju, rade za njih i stvorili su nešto hvale vrijedno. Nadati se da će i BiH za 50 godina bar izaći iz krize", poručuje on za kraj razgovora.\nGlobal Village AE Dubai\nExit No.37, Sheikh Mohammed Bin Zayed Road 117777 Dubai


NOVO - muzejnp\nUNESCO i TÜRKSOY su 2022. proglasili godinom Sulejmana Čelebije, pa je tim povodom Grad Bursa, prijestonica kulture turkijskog svijeta 2022. godine, 23. maja 2022. godine organizovala naučnu konferenciju sjećanja na ovog velikana turske kulture na kojoj je pored najpoznatijih profesora osmanske književnosti i tasavvufa u Turskoj: Mehmeda Fatiha Köksala, Mustafe Kara, Bilala Kemiklija, istraživača Mustafe\n29 - Mart , 2022\nSinoć je u Muzeju „Ras“ Novi Pazar, pred brojnim gostima i publikom, otvorena izložba ojica „Ojice na ženskoj bošnjačkoj nošnji – nekad i sad“. Povod organizovanja svečane izložbe bio je upis u Nacionalni registar nematerijalnog kulturnog naslijeđa Srbije elementa znanja, umeća i veštine izrade ojica na ženskoj bošnjačkoj narodnoj nošnji u jugozapadnoj Srbiji. Na otvaranju\nGeneralni konzul Republike Turske u Novom Pazaru Bašar Bašol obišao je danas Severnu tabiju Novopazarske tvrđave na kojoj Muzej Ras sprovodi zaštitna arheološka istraživanja. Arheolozi i direktor Muzeja upoznali su Generalnog konzula o detaljima arheoloških istraživanja. Ovo je treća kampanja istraživanja koju finansira Grad Novi Pazar, a prethodne dve je finansiralo Ministarstvo kulture i Grad\n23 - Novembar , 2021\nNovoizabrani koordinator Turske razvojne agencije TIKA, gospodin Mehmet Mete Anać i pomoćnica koordinatora gospođica Zejnep Mazlum, posjetili su novopazarski muzej.Nakon upoznavanja sa sadržajem odjeljenja koja čine Muzej, razgovaralo se o dosadašnjoj saradnji i brojnim projektima koji su realizovani uz pomoć TIKЕ. Koordinator je izrazio zahvalnost zbog prijema i pokazao želju i spremnost za nastavkom saradnje\n06 - Novembar , 2021\nUmjetnost u multikulturalnoj zajednici U Muzeju „Ras“ Novi Pazar, 05. novembra 2021. godine nastavljen je program edukativnih radionica na temu “Umjetnost u multikulturalnoj zejednici”. Predavači dr. Ervin Ćatović, univerzitetski profesor i akademski slikar, dr. Amra Hodzić Jejna, urednica izložbemog i tribinskog programa u MMC i Svetlana Čeković, istoričarka umjetnost – muzejska savjetnica iz Muzeja Ras\nU Muzeju “Ras” Novi Pazar 30. oktobra 2021. godine nastavljen je program edukativnih radionica koji se realizuje uz finansijsku podršku Ministarstva kulture i informisanja. O muslihunima – narodnim pomiriteljima u običajnom pravu govorili su profesor Državnog Univerziteta u Novom Pazaru dr. Emir Ćorović, zamjenik Višeg tužioca u Novom Pazaru Adnan Baćićanin kao i mr. Saima\n27 - Oktobar , 2021\nDanas je, u okviru službene posjete Gradu Novom Pazaru, savjetnik za kulturu u Predsjedništvu Bosne i Hercegovine, uvaženi Amel Suljović posjetio Muzej “Ras” Novi Pazar. Nakon upoznavanja sa sadržajem Odjeljenja koja čine Muzej, razgovaralo se o saradnji izmedju Muzeja “Ras” Novi Pazar i institucija kulture Sarajeva i Bosne i Hercegovine. Gospodin Suljović je izrazio oduševljenje\n23 - Oktobar , 2021


Hallenbad Kirchdorf : hoteli blizu, fotografije, adresa, Аустрија plan, blizu, rezervacija\n> Europe > Аустрија > Kirchdorf an der Krems > Hallenbad Kirchdorf >\nHallenbad Kirchdorf (Аустрија)\nAdresa: Adelbert Stifter StraÃŸe 4, Kirchdorf an der Krems\nPoÅ¡tanski kod: A-4560\nGrad: Kirchdorf an der Krems\nStil hotela Hotel Garni „Zur Stadt Gmunden“ je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Besplatan parking. Hotel Garni „Zur Stadt Gmunden“ ima 24 soba/e/u. Cene se kreću od 3 296 dinar - SrbiNastavakja za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Na 9 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Hauptplatz 11, a pozicija mu je severoistok za grad Kirchdorf an der Krems. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nStil hotela SPES Hotel je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Bar, Besplatan parking. Sa kapacitetom od 40 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), SPES HoNastavaktel nudi cene koje se kreću od 5 577 dinar - Srbija .Pozicija ovog hotela je istok za grad Schlierbach, a nalazi se u ulici Panoramaweg 1, na samo 8 minuta hodom od centra grada.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Ima brzu internet konekciju.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju privatni parking.Sakrijte\nStil hotela ÖKO Feriendorf Schlierbach je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je istok za grad Schlierbach, a nalazi se u ulici Sonnleiten 7, na samo 7 minuta Nastavakhodom od centra grada.Sakrijte\nStil hotela Hotel Uomo je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Novine, Sobe za nepušače, Televizija. Na 5 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulNastavakici sa pozicijom severoistok za grad Ried im Traunkreis, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Sakrijte


nikola jokic vesti nba denver nuggets los angeles clippers ivica zubac\nNikola Jokić i Nagetsi nisu uspeli da pobede Los Anđeles Kliperse i tako ih spreče da se sa Denverom izjednače po učinku (40-19), ali je naš as uspeo da prilično iznervira hrvatskog reprezentativca Ivicu Zupca.\nNaime, u meču u kome je dosadašnji treći tim "zapada" samleo goste iz Kolorada sa 132:103, a Nikola Jokić bio jedina svetla tačka u gostujućem timu, u jednom trenutku je uradio ono što je Zupca izvelo iz takta.\nJokić je, naime, u borbi za loptu pod svojim košem odgurnuo telom rivala, a onda video da su se četvorica preostalih članova Klipersa "raširili" po parketu kako bi čuvali saigrače srpskog asa. Naš reprezentativac je zato sam preneo loptu na suparničku polovinu terena i poentirao, dok je za njim trčao Ivica Zubac, podignutih ruku se buneći kod sudija.\nTaj potez je završio i na NBA Top 10 listi, a na njoj se, istina u ulozi žrtve (mada baš i nije naseo na finte mladog Džaa Moranta, ali nije ni uspeo da ga umiri), našao i Nemanja Bjelica, koji je na meču Memfis - Sakramento sprečio tuču rivala.


Redakcija TV Novi Bečej | 29. oktobar. 2019. | 11:50 | Zdravstvo