Javni dug i statističko sluđivanje – objavljeno u dnevniku “Politika” od 13.09.2017 | Nebojša Katić - Iz drugog ugla\n« O duhu poltronstva i podaništva – objavljeno u dnevniku “Politika” od 16.08.2017\nLuk bez strele – objavljeno u dnevniku “Politika” od 11.10.2017 »\nVerovali ili ne, kako je to rekao predsednik Srbije, javni dug je na kraju avgusta snižen na 64,4 procenta u odnosu na bruto domaći proizvod (BDP). Reč je o spektakularnom rezultatu budući da je na kraju decembra 2016. taj pokazatelj iznosio 74,1 procenat. Ovaj pad koeficijenta zaduženosti u tako kratkom periodu je podvig ravan čudu. Nažalost, u Srbiji se ekonomska čuda ne dešavaju – dešavaju se samo statistička čuda.\nCifra koju je saopštio predsednik Vučić još nije zvanično objavljena i podaci za avgust će biti dostupni tek krajem septembra. Svejedno, objavljeni podaci za jul, iako ne tako spektakularni kao avgustovski, dovoljni su da objasne mehanizam kojim je kreirano najnovije statističko čudo.\nJavni dug na kraju jula, izražen u evrima, iznosio je oko 24,16 milijardi, odnosno 66,2 procenta u odnosu na BDP. Po „prostom pravilu trojnom“, sledi da se procenjeni BDP za 2017. kreće oko nivoa od 36,5 milijardi evra. Iz toga dalje proizlazi da bi stopa rasta BDP-a u evrima morala biti čudesnih sedam procenata (u odnosu na 34,1 milijardu evra koliko je iznosio BDP za 2016.). Srbija tako dolazi na sam evropski vrh po brzini ekonomskog rasta. Bravo … ili ne baš.\nPoslednje procene realnog rasta srpske ekonomije su sumorne, podaci za prvo polugodište govore da stopa rasta jedva prelazi jedan procenat. Po tome je Srbija, bar za sada, na evropskom dnu. Ako bi i došlo do značajnog ubrzanja rasta u drugoj polovini godine, stopa rasta za 2017. bi mogla biti tek oko tri procenta. Kako onda pomiriti ovako različite cifre (očekivanog) privrednog rasta? Kako u ekonomiji koja trenutno stagnira, gde ne dolazi do velikog pada nominalnog duga, koeficijent zaduženosti tako drastično pada?\nTajna je u načinu obračuna BDP-a u evrima. Statistika pokušava da pogodi koliko je u jednoj godini proizvedeno i realizovano roba i usluga na teritoriji Srbije, po tržišnim cenama. Taj dinarski zbir (nominalni BDP) deli se prosečnim kursom evra čime se dobija BDP u evrima. Što dinar više jača, to je BDP u evrima veći. Upravo je takvo jačanja dinara i dovelo do apsurdne stope rasta BDP-a u evrima, i posledično, do pada koeficijenta zaduženosti. (I skorašnji pad dolara u odnosu na evro je dodatno pomogao padu koeficijenta zaduženosti budući da je oko 32 procenta javnog duga u dolarima.)\nOvo zamorno pisanije bi se moglo svesti na dve ključne pouke. Prvo, države koje se zadužuju u tuđim valutama nemaju, a ne mogu ni imati pouzdane pokazatelje realne zaduženosti. Sa oko 80 procenata duga u stranim valutama, Srbija je među njima. Što je kurs domaće valute precenjeniji, to je finansijska slika udaljenija od stvarnosti, a rizik izbijanja finansijske krize je veći od onoga koji koeficijenti zaduženosti pokazuju. Ovaj fenomen je bio naročito izražen u Srbiji do 2008., u periodu kada su i vlast i većina ekonomista živeli u sferi ekonomskih fantazija, na planeti Mars.\nPolitika jačanja dinara koja je dala ključni doprinos „obaranju“ koeficijenta zaduženosti je i loša i opasna, bez obzira što je MMF hvali, ili još bolje, pogotovo kada je MMF hvali. Ona je opasna jer jačanje dinara ne počiva na zdravim osnovama. Dinar jača u trenutku kada je privredni rast stagnantan, kada je deficit trgovinskog bilansa povećan za oko 22 procenta u odnosu na prošlu godinu, a deficit tekućeg bilansa čak za 48 procenata. Da li će Srbija upasti u novu finansijsku krizu ne zavisi od odnosa duga i statističkog konstrukta zvanog BDP, već pre svega od stanja tekućeg bilansa, dinamike priliva i odliva deviza, kao i od poverenja deviznih štediša u sistem.\nDrugo, podaci o zaduženosti su i plod nepouzdanih projekcija i statističkih nagađanja, pa je besmisleno mesečno obaveštavati javnost o tako proizvoljnim ciframa, ili ih, tobože egzaktno, iskazivati čak na prvoj decimali. Pri tome, ogromnoj većini građana te cifre ne govore apsolutno ništa.\nStanje budžeta je nesporno popravljeno i javni dug je prema raspoloživim podacima smanjen i u apsolutnom iznosu. Uprkos tome, javni dug je i dalje veoma visok, privredni rast je i dalje anemičan, a Srbija je i dalje u zoni viskog dužničkog rizika. Lošu situaciju može popraviti samo visok privredni rast, a ne statistička i/ili kursna ekvilibristika. Neukusna i agresivna propaganda tu ne može pomoći. Sve je to već viđeno i skupo, preskupo je plaćeno.


Srbija domaćin ITU Regionalnog pripremnog sastanka za Evropu ključnog za budući razvoj telekomunikacija | Министарство трговине, туризма и телекомуникација\nSrbija domaćin ITU Regionalnog pripremnog sastanka za Evropu ključnog za budući razvoj telekomunikacija\nObjavljeno 18. oktobra 2013.\nDelegacija Republike Srbije predvođena državnim sekretarom Stefanom Lazarevićem susrela se sa najvišim zvaničnicima Međunarodne unije za telekomunikacije (ITU). U okviru posete ITU, naša delegacija sastala se sa Haolin Zhao, zamenikom generalnog sekretara, kao i sa direktorom Biroa za standardizaciju telekomunikacija i direktorom Zavoda za radiokomunikacije i članovima Biroa za razvoj telekomunikacija.\nNa sastancima sa najvišim zvaničnicima ITU razgovaralo se o aktuelnim temama iz domena telekomunikacija koje su od velike važnosti za dalji razvoj telekomunikacija, pre svega sa akcentom na teme o efikasnom upravljanju radio-frekvencijskog spektra i standardizacije, ali i o temama koje su od značaja za integracije Republike Srbije u EU i poziciju Srbije u ITU.\nLazarević i zvaničnici ITU su razgovarali i o pripremama za Svetsku konferenciju o razvoju telekomunikacija (World Telecommunication Development Conference, WTDC) koja se održava 2014. godine i postavlja agendu i smernice za sledeći četvorogodišnji ciklus razvoja telekomunikacija na svetskom nivou.\nSrbija i grad Beograd će imati tu čast da od 26. do 29. novembra 2013. godine budu domaćini Regionalnog pripremnog sastanka za Evropu na kome će se okupiti predstavnici vlada 40 zemalja iz regiona Evrope, koji će usaglašavati stavove evropskih zemalja o ključnim pitanjima za budući razvoj telekomunikacija, a kao priprema za Svetsku konferenciju 2014. Ovom događaju će prethoditi Regionalni forum za razvoj Evrope, 25. novembra 2013. godine koji se takođe organizuje u Beogradu.\nRepublika Srbija je jedan od osnivača ITU i dugogodišnji ugledan član ove međunarodne organizacije.\nPočetna članci (2.249)\nSaopštenja i najave (2.295)\nSlajder članci (1.187)


„Tajne vinove loze“ izabrana za najgledaniju seriju - Informer Ad\nPromo | 11. 10. 2021.\nNa jedanaestom međunarodnom festivalu drama i serija – FEDIS, koji okuplja najznačajnije glumce i autore domaćih i regionalnih drama i serija, ali i ostale radnike iz oblasti kulture – serija „Tajne vinove loze“ odnela je prestižnu nagradu za najgledaniju seriju\nDejan Karaklajić, producent i kreator serije je povodom ove prestižne nagrade izjavio: „Tajne vinove loze su postigle ono čemu smo svi mi, stvaraoci serije, težili. Uspeli smo da od serije koja se bavi poljoprivredom, uzgajanjem vinove loze i pravljenjem vina, napravimo interesantnu seriju. Pretekst Mirjane Bobić i rad sa timom pisaca, na čijem čelu su bili, i u drugoj polusezoni ostali, Iva Mitrović i Marko Popović sa kreativnim producentom Markom Manojlovićem, kao i sjajan glumački tim sa Slobodom Mićalović i Vojinom Ćetkovićem na čelu, doprineo je velikoj gledanosti. Sa zadovoljstvom snimamo nastavak, drugi deo prve sezone od 36 epizoda“.\nTajna vinove loze Serija nagrada promo\nPredivna serija. Vise puta sam je gledala. Muzika daje didatni ton. Glumacka ekipa sjajna. Bravo?


Kolekcionarstvo i umetnost (8027)\n0,00 - 99,00 (981)\n100,00 - 149,00 (825)\n150,00 - 199,00 (1144)\n200,00 - 299,00 (1671)\n300,00 - 399,00 (854)\n400,00 - 499,00 (811)\n500,00 - 749,00 (887)\n750,00 - 2 999,00 (811)\n3 000,00 - 24 999,00 (38)\n151-175 od 8027 rezultata\n151-175 od 8027\nPat Pollari Shoe Chew\nLuckily, after the impeccably mannered Darci is warned by a fortune-teller that if she does not commit some act of bodily grossness in three days, she will die, she meets Nadine, queen of the vulgar. Original.\nBio sam srecni konj - Rasa Popov\nBio sam srecni konj Rasa Popov Izdavac: JOV 2003 Mek povez, strana 272 Spolja kao na fotografijama, unutrasnjost odlicna\nZLATNA PTICA i druge priče\nmladost zagreb 1983 tvrdi povez veliki format 260 str ilustrovana vizuelno jako lepo očuvana malo miris na tavan izuzetno retka\nMačak u šeširu, One FishTwo Fish...\nMačak u šeširu, Dr Seuss Stanje odlično, vidi slike. Tvrd povez.\nNa marginama nekoliko stranica pisano pa obrisano korektorom. Ne smeta pri citanju. Stanje kao na slici. Ako niste sigurni da Vam odgovara, pitajte za dodatni opis knjige PRE kupovine, i bice Vam odgovoreno u najkracem roku. Naknadne reklamacije ne prihvatam. Robu šaljem nakon uplate. Troskove slanja snosi kupac. A 188\nCIFRA MESE-GÁRDONYI GÉZA\nCIFRA MESE VÁLOGATOTT MESÉK V KIADÁS-GÁRDONYI GÉZA,KIADÁS 1991,OLDAL 111\nKipling, Pelin, Čapek, Čaplina - Četiri sveta za vas\nRadjard Kipling, Elin Pelin, Karel Čapek, Vera Čaplina - Četiri sveta za vas, Nolit, Beograd 1976 godine Mek povez. U dobrom stnaju. Naslovni list počeo da se odvaja od poveza. 293 strane Š/P/1/1\nA. A. Miln - Vini Pu\nCSÖPIKE AZ ISKOLÁBAN-CLARA NAST\nCSÖPIKE AZ ISKOLÁBAN-CLARA NAST,KEMÉNY KÖTÉS ,KIADÁS 1990 OLDAL 117,KITÜNŐ ÁLAPOT\nVile, Evro giunti, tvrdi povez\n14 predivnih priča. Format malo veči od A 5.\nIPS,Egmont 2006. 159 str tvrd povez ilustrovano odlicno stanje\nA CSUDÁLATOS MARY VISSZATÉR-P.L.TRAVERS\nA CSUDÁLATOS MARY VISSZATÉR-P.L.TRAVERS, KIADÁS 1973,OLDAL 332,BEIRVA TULAJ NEVE\nLaguna 2015, mek povez, odlično stanje, 181 strana, poštarina za preporučenu tiskovinu iznosi 92 dinara\nEnid Blyton Vierbeinige Gäste\nEnid Blyton Vierbeinige Gäste Wilhelm Heyne Verlg Minhen, 1978. 173 str. broširan povez, ilustrovano. Solidno očuvana, bez pisanja, bez podvlačenog teksta.\nDnevnik Džonija Kofina, Džon Sekston, kreativni centar\nodlično stanje, 141str.,meki povez,18cm, š z16,y96\nPred čitaocima je knjiga priča koja, kroz šaroliki mozaik likova, tipičnih savremenih socioloških karaktera, otvara bezdane naše realnosti, ostavljajući upravo onaj utisak o kojem piše i jedan od kritičara ove knjige, Blažej Belak, da njen pripovedač „ume da pokrene bilo koju priču“. Tekst od „fragmenata misli i reči“, faktografskih, ali i oniričkih otisaka i egzistencijalne potrebe za „ljudskom pričom koju ne može da zameni nijedna tehnologija“ katkad eksplicitno a katkad skrivenije, u mnoštvu digresija, otvara i uvek aktuelna pitanja o statusu i ulozi umetnosti, o značaju književnosti u borbi sa haotičnošću stvarnosti, ali i poetičkim strategijama skrivanja autorstva i mimikrije narativnih glasova. Sama dinamičnost i izrazita životnost svake samostalne priče iz ove knjige u kojoj autor ujedno „priča, zapisuje, prepisuje i opisuje“, aktualizuje se u njenim (anti)junacima, protagonistima koji, kroz mnogobrojne rešive ili nerešive situacije, dovode sve, pa i samo postojanje pod veliki znak pitanja, na koji mogućeg odgovora uistinu i nema.\n„Borhes je nesumnjivo onaj veliki most između modernizma i postmodernizma u svetskoj književnosti.“ Dejvid Foster Volas Godine 1517. fra Bartolome de las Kasas se duboko sažalio na Indijance koji su skapavali od umora u nesnosnim paklovima antilskih rudnika zlata i predložio je caru Karlu V da se dovedu crnci, pa da onda oni skapavaju od umora u nesnosnim paklovima antilskih rudnika zlata. Borhes je silno želeo da upozna i razume svet beščasnika osećajući da on nije samo neki poseban, izopačen i mračan deo čovečanstva, izdvojen od ostalih bedom i sirovošću, već nešto što postoji u svakom čoveku, pa i u njemu samom. Ovde on ispisuje priče o poznatim ucenjivačima, prevarantima, siledžijama, ubicama, piratima i lažnim prorocima spajajući duboke filozofske uvide sa njemu svojstvenim humorom. I upravo je ovo istančano zadovoljstvo u pripovedanju „sveopšte istorije beščašća“ obeležilo pojavu radikalno novog književnog glasa u svetskoj književnosti. „Borhes je anticipirao postmodernizam i istovremeno stekao titulu utemeljivača latinoameričkog magijskog realizma.“ Washington Times\nPinokio / Devojčica sa žigicama / Olovni vojnik (1969)\nIzdavač: Naša djeca, Zagreb Autori: Carlo Collodi, H.C. Andersen Povez: tvrd Broj strana: 36 Veliki format. Ilustrovano. Veoma dobro očuvano.\nGrozni Gašper/Grozni Gašper in spodnjice\n2 knjige grozni gaša na slovenačkom odlične\nAlisa u zemlji čuda / Ali-Baba i 40 hajduka\nIzdavač: Vajat, Beograd Edicija: Biseri dečje književnosti Autor: Luis Kerol Povez: tvrd, plasticifiran Broj strana: 100 Ilustrovano. Neka bleda flekica na prva 2-3 lista, veoma dobro očuvana.\nBOZIJA PORUKA ZA TINEJDZERE\nIZDAVAC IKONOS,2016,264 STR,TVRD POVEZ,VELIKI FORMAT,ILUSTROVANA KNJIGA JE ODLICNO OCUVANA\nNA ROGU AFRIKE - LIDIJA NIKOLIC,ANA NOVAKOVIC\nIZDAVAC PCELICA,2018,95 STR,ILUSTROVANA KNJIGA JE ODLICNO OCUVANA,KAO NOVA Na Rogu Afrike je knjiga putopisne proze, sastavljena od pisama koje je Ana Novaković slala svojoj majci tokom stručne prakse u okviru UNESCO projekta Osnivanja rezervata na jezeru Tana i stavljanja na listu Svetske baštine. Pored pisama i mejlova, ova knjiga sadrži blog tekstove Ane Novaković i njenog kolege Radima Živockog iz Češke, brojne originalne fotografije nastale tokom tromesečnog boravka u Etiopiji, a kasnije i u Tanzaniji i na Zanzibaru. Na kraju, ono što ovaj putopis čini jedinstvenim su komentari osnovnog teksta, dizajnerski uobličeni kao zasebna celina koja daje objašnjenje brojnih podataka o stanovništvu, istoriji, kulturi i prirodi pre svega Etiopije, na koju se putopis i odnosi. Knjiga Na Rogu Afrike predstavlja osveženje u moru turističkih vodiča i komercijalnih putopisa, jer će kod malih, ali i velikih čitalaca probuditi želju za putovanjem, avanturom i istraživanjem, jer će nas naučiti da možemo biti siromašni, a srećni, jer će nas naučiti da volimo i poštujemo ljude bez obzira na boju kože, veroispovest, materijalni status, jer će nas naučiti da volimo prirodu, poštujemo istoriju i tradiciju, a sve to kroz originalna zapažanja, emotivne i lične kometare i objektivne zaključke autorki.


INTERVJU NEZIR KRAKI: Priština nije imala mnogo izbora | Ekspres.net\nNezir Kraki, profesor na Fakultetu političkih nauka na Univerzitetu Paris-Est Creteli, privukao je pažnju srpske javnosti kada je prištinsku delegaciju koja je potpisala vašingtonski sporazum, kako je preneto u ovdašnjim medijima, nazvao idiotima. Ovaj nekadašnji savetnik za regionalnu saradnju u albanskom ministarstvu spoljnih poslova, kao oštar kritičar postignutog dogovora, ocenjuje da on predstavlja jednu ciglu manje u državnosti Kosova i prvu međunarodnu pobedu Srbije u poslednjih 20 godina.\nKao sin nekadašnjeg aktiviste Rugovinog Demokratskog saveza Kosova iz Junika, pesnika Hačija Krakija, Nezir Kraki vatreni je pobornik kosovske nezavisnosti, ali je istovremeno i nezadovoljan sadašnjim rukovodstvom u Prištini. U razgovoru za „Ekspres“ Nezir Kraki objašnjava nekoliko svojih stavova. Najpre zbog čega misli da vašingtonski sporazum nije dobar, i zar ne misli da je za obe strane, i za Beograd i za Prištinu, dobro da se postigne sporazum oko pitanja poput „mini-šengena“, jezera Gazivode, međusobnog priznavanja diploma i profesionalnih sertifikata?\n„Pre svega, mislim da Kosovo i Srbija moraju da pronađu jedan ili više sporazuma koji bi im omogućili da konsoliduju sopstvene političke sisteme. Vreme je da se misli na duge staze i da se preduzimaju koraci koji će služiti esencijalnim, suštinskim interesima građana obe zemlje. Prema mom mišljenju, dogovor potpisan u Vašingtonu 4. septembra nije dogovor koji je dvema državama zaista potreban, zato što ovaj sporazum, da tako kažem, normalizuje nenormalno. On dodatno komplikuje ionako već zategnute odnose između Kosova i Srbije. Ali nije problem samo u tom dogovoru. Mislim da su zahtevi Srbije ono što trajni, jasni i realni sporazum čini gotovo nemogućim“, kaže profesor Nezir Kraki za „Ekspres“.\nKao što možemo da vidimo u kosovskim medijima, mnogi ljudi, čak i zvaničnici u Prištini, očekivali su nešto više od sastanka u Beloj kući. Da li su ta očekivanja bila nerealna?\n„Javno mnjenje na Kosovu, kao i velika većina političara u Prištini ne žele da status Kosova nazaduje. Upravo zbog toga oni izražavaju sumnje kada se pregovarači proces dotakne same suštine kosovske državnosti. Mislim da su mnogi ljudi očekivali početak procesa stvarne normalizacije odnosa između Beograda i Prištine, sa perspektivom međusobnog priznanja dve države.“\nAko je, prema Vašem mišljenju, ovaj sporazum loš za Prištinu, zbog čega ga je albanska delegacija onda potpisala?\n„Potpisali su ga jednostavno zbog toga što je to tekst koji je predložila Bela kuća. Mislim da oni veruju administraciji Sjedinjenih Američkih Država kada je ova stvar u pitanju. Iskreno, ne verujem ni da su imali nekakvog izbora. Šta god da bude rečeno, delegacija koja je predstavljala Kosovo bila je konstruktivna i otvorena za prihvatanje takvog dokumenta. Istovremeno, ne mislim da je to bio slučaj i sa delegacijom Srbije.“\nVidite li išta dobro u ovom sporazumu?\n„Da. Dobra je činjenica da se Amerikanci ponovo interesuju za region Balkana. Regionu je potrebno više direktnog američkog angažovanja kako bi se osiguralo da se proces pomirenja naroda odvija korektno i da svaka zemlja postane dugoročno stabilna. Najpozitivnija stvar u vezi sa ovim sporazumom je jezik koji je korišćen pri njegovom pisanju. Tekst sporazuma je umirujući, ili je barem tako trebalo da bude.“\nIma onih koji ističu da to što je potpisano nije obavezujuće. Činjenica je, međutim, da su to dokumenti koje su potpisala dvojica predsednika i jedan premijer, a to u međunarodnim odnosima nešto znači.\n„Mora se reći da je forma ovog sporazuma atipična. Rezultat toga je da je sam sporazum krhkiji, a oni koji su ga potpisali mogu da ga smatraju manje restriktivnim. Zbog toga je samo četiri dana posle potpisivanja Srbija prekršila jednu ili dve tačke sporazuma, pozivajući Izrael da odustane od namere da prizna kosovsku nezavisnost.“\nU jednom trenutku ste članove delegacije iz Prištine nazvali „idiotima“. Zašto?\n„Da. Taj izraz je možda malo jači, ali ja sam ga koristio bukvalno kako bih osudio nepripremljenost kosovske delegacije i naročito odsustvo bilo kakve realne strategije.“\nIzgleda da je jedini koji u Prištini hvali vašingtonski sporazum predsednik Hašim Tači, ističući da je to potvrda da neće biti promene granica. Mislite li da je stavljena tačka na tu priču?\n„Mislim da Srbija nikad zaista nije želela promenu granica. Predsednici Tači i Vučić koristili su ovu temu kako bi sebe predstavili kao mirovne lidere na Balkanu, ali u realnosti, kao što smo videli, ova tema samo je ponovo podigla tenzije, istovremeno šteteći pregovaračkom procesu. Međutim, činjenica da je ova tema odbačena je dobra vest. Nerealni predlozi su ti koji uvek proizvode kontraproduktivne sporazume. Albanski i srpski narod ne treba da se mrze još sto godina zbog njihovih političara. Vreme je da se to kaže i da se stvari prihvate kakve jesu.“\nKako mislite da će potpisivanje sporazuma u Vašingtonu da utiče na unutrašnju političku scenu na Kosovu? Poslednje dve vlade u Prištini pale su, praktično, onog trenutka kada nisu postupile onako kako je Vašington želeo.\n„Kosovo trenutno ima nestabilnu vladu koja može da padne u bilo kom trenutku. Dakle, sa sporazumom potpisanim u Vašingtonu ili bez njega, čini mi se da Kosovo klizi ka novim parlamentarnim izborima. Sa druge strane, ne mislim ni da će naredna vlada biti stabilnija i legitimnija, bez obzira na to ko na tim izborima pobedi.“\nMožete li da poredite vašingtonski sporazum sa dostignućima poslednjeg sastanka u Briselu? Koji je susret bio važniji?\n„Bez obzira na to da li je reč o Briselu ili o Vašingtonu, Kosovo i Srbija moraju da se dogovore o nekoliko tema. Mislim da sporazumi koji su do sada potpisani međusobno nisu zaista konzistentni. To je takođe i razlog zbog čega uvek govorimo o nekom narednom sporazumu, koji bi trebalo da zameni ili nadomesti one koji su mu prethodili.“\nUtisak je da su Amerikanci do sada bili mnogo konkretniji od Brisela kada je reč o dogovorima Beograda i Prištine. Zašto je tako?\n„Amerikanci su uvek imali drugačiji diplomatski pristup koji je mnogo direktniji i mnogo konkretniji od evropskog načina. To nije ništa novo. Evropa je kolebljivija jer je to jedna velika politička porodica u kojoj je teško postići jednoglasnost kada su neke osetljive teme u pitanju. Ne smemo da zaboravimo da je pitanje odnosa Kosova i Srbije veoma staro i da zbog toga velike sile žele konačno da ga reše. To objašnjava novi američki angažman po tom pitanju.“\nPovezane vesti – SAD, Kosovo i Srbija nominovani za Nobelovu nagradu za mir\nU jednom od Vaših postova na Fejsbuku postavili ste pitanje da li bi Kosovo moglo da živi bez ovakvog sporazuma. Moje pitanje je da li bi Kosovo moglo da živi bez američke pomoći?\n„Da, postavio sam to pitanje jer mislim da Kosovu nije potreban još jedan nepotrebni sporazum. Baš kao ni Srbiji. Kosovo bi veoma dobro moglo da živi i bez ovog sporazuma. U ovom trenutku najveći prioritet za sve vlade širom sveta je zdravlje njihovih građana. Dakle, da, mislim da je kosovska vlada imala i druge stvari kojima je mogla da se bavi umesto da šalje delegaciju u Vašington.“\nKo je Nezir Kraki\nNezir Kraki predavač je na predmetu Politika Evropske unije na Univerzitetu Paris-Est Cretel u Fracuskoj, gde je odbranio i doktorsku tezu na Fakultetu političkih nauka. Njegova istraživanja su uglavnom fokusirana na ulogu Evropske unije u procesu ostvarivanja kosovske nezavisnosti, a najkonkretnije bavi se evolucijom stava Evropske unije prema končanom statusu Kosova u periodu od 1999. do 2008. godine. Marta 2015. završio je „Program strateškog odlučivanja i upravljanja rizicima“ na Univerzitetu Stenford u Palo Altu, u Sjedinjenim Američkim Državama. Kraki je takođe i programski direktor zadužen za masters program u Enako biznis školi u Lilu (Francuska). Tokom 2013. godine rado je kao predavač i programski koordinator na Kosovskom institutu za politička istraživanja i razvoj. Dve godine ranije učestvovao je kao gostujući predavača na temu svetske politike i metoda istraživanja tokom konferencije koja je održana na Fakultetu političkih nauka na Univerzitetu u Prištini.\nTags Beograd i PrištinakosovoNezir Krakisporazum u VašingtonuSrbi i Albanci\nDogodine u Jerusalimu Koha: Nacrt rezolucije u Berlinu ne sadrži ni ukidanje taksi ni promenu granica “ZLE NAMERE” Kosnet: Dogovor oko Kosova pre svega treba da prihvati narod Fiktivna normalnost


(Dosije PLBiH) Dvije strane sarajevskog derbija - PLBiH - Premijer liga BiH\nSinoć odigrani sarajevski derbi ponudio je nekoliko odgovora, ali mnogo više pitanja. U kojem se pravcu kreću gradski rivali?\nFudbaleri Sarajeva rezultatom 2:0 su slavili u gradskom derbiju protiv Željezničara, prvom koji je nakon skoro dvije godine odigran pred publikom i u znatno ljepšoj atmosferi nego nekoliko ranijih.\nPošteno govoreći, nije nijedan tim pružio previše dobru partiju koja bi donijela istinsko uživanje publici, mada je Sarajevo zasluženo pobijedilo. No, za oba tima je bitnije od samog ishoda derbija adekvatno analizirati stanje u kojem se nalaze.\nŠta (g)radi Goran Sablić?\nZa gradske rivale ovo je tranzicijska sezona. Nakon povlačenja Nguyen Hoai Nama sa čela FK Sarajevo, Bordo tim je brzinom svjetlosti akumulirao dugove, pa je morao “rasturiti“ skupu i nefunkcionalnu ekipu. Nešto je duže trajalo to razbijanje ekipe, a tačku na oba procesa stavio je novi predsjednik kluba i većinski vlasnik upravljačkih prava Ismir Mirvić, koji je uoči samog derbija uplatom od milion eura dugove Sarajeva sveo na nulu.\nIz kluba su već ranije jako široko definisali ciljeve, pa je Sarajevo bilo i kandidat za titulu, mada realnije za Evropu, a nije bila tragedija i ako se Evropa ne izbori. Otprilike su takve poruke dolazile uoči sezone, dok trener Goran Sablić nije preuzeo odgovornost na sebe, kazavši da se Sarajevo u Bosni i Hercegovini uvijek mora boriti za najviše ciljeve.\nDugovi sa kojima se Sarajevo suočilo nastali su između ostalog i jer klub nije imao nikakav izvor sredstava osim Nguyen Hoai Nama, a uoči utakmice finala Kupa BiH, član tadašnje uprave Hajrudin Kapetanović, koji je ostao i dijelom uprave Ismira Mirvića, istakao je da se Sarajevo mora okrenuti akademiji kao jedinom sigurnom temelju za dugoročni finansijski opstanak kluba.\nTrener Goran Sablić od ranih je dana svog mandata uvrstio dva mlada igrača u ozbiljnu rotaciju. Muharem Trako i Tarik Ramić obojica su rođeni 2003. godine, Ramić je napunio 18 godina, a Trako tek treba da ih napuni. Baš su oni u derbiju protiv Željezničara bili pomalo iznenađujuće taktičke promjene trenera i baš su njih dvojica odigrali vrhunske partije, pokazavši da su nakon samo nekoliko mjeseci rada sa prvim timom postali njegovi ravnopravni dijelovi.\nOd 16 igrača koliko ih je Sarajevo koristilo protiv Željezničara, njih 10 je poniklo u omladinskom pogonu ovog kluba. A uz Traku i Ramića, Belmin Dizdarević, Andrej Đokanović i Dal Varešanović spadaju u kategoriju U21 igrača i spadat će u nju i naredne godine. Tranzicija Sarajeva je dakle zasad naslonjena na promociju mlađih fudbalera, a brzo će se vidjeti da li je to dio šire klupske strategije ili isključivo zasluga trenera Gorana Sablića. Nije ovo prvi put da Sarajevo ima obećavajuću budućnost sa mladim igračima i ne bi bilo prvi put da im brzo okrene leđa, pa zaključke ne treba donositi prerano.\nGoran Sablić je s vremenom dobio kvalitetna pojačanja u ekipi, ali nije prvom prilikom u stranu gurnuo Muharema Traku i Tarika Ramića/fksarajevo.ba\nHoće li Željezničar izgubiti još jednu godinu?\nTu dolazimo do druge strane ove priče, i stanja u kojem se nalazi Željezničar. Ako multipliciramo sve finansijske i organizacijske probleme koje je imalo Sarajevo i produžimo im vremenski tok trajanja na nekoliko godina, doći ćemo otprilike do razumijevanja sa čim se susretao Željezničar uoči ove sezone. Prethodni saziv Upravnog odbora i stručnog štaba ambiciozno se kockao sa klupskom budućnošću, sklopivši finansijski neodrživu ekipu, koja nije bila u stanju ispuniti ambicije, a logično, nije bila u stanju ni donijeti novac.\nPosljedice takvog posla itekako se osjećaju i danas, pa je i za Željezničar ovo tranzicijska sezona, ali niko sa sigurnošću ne može reći gdje vodi ta tranzicija. Slično kao i Sarajevo, i Željezničar je od početka naslonjen na priču o mladim igračima, ali u gradskom derbiju, baš kao i u prethodnih nekoliko utakmica, jedina dva mlada igrača u početnom sastavu Željezničara bili su Luka Malić i Sedad Subašić.\nJoš od utakmice sa Zrinjskim odigrane 7. augusta, kada je Željezničar u kadru imao još i mlade Amara Drinu i Omara Beću, u kadru Željezničara su gotovo isključivo iskusniji fudbaleri. Drinu je u početnom sastavu zamijenio Aleksandar Kosorić, Beću je zamijenio Mate Crnčević, a Željezničar je, kako su ustvrdili Tomislav Ivković i njegov pomoćnik Armando Marenzi, standardizirao početnih 11. Četiri utakmice zaredom igrao je Željezničar u istom sastavu, i u četiri utakmice zaredom gotovo da nije stvarao šanse, a postigao je tek jedan gol.\nŽeljezničar je najneefikasnija ekipa lige uz Posušje i Široki Brijeg. Više pobjeda ima samo od Posušja i Radnika, a za pobjedu ne zna već pet utakmica. Stil igre mu je težak i nije usmjeren ka dominaciji, iako je Ivković nakon utakmice na Koševu ustvrdio da je njegov tim apsolutno dominirao u prvom poluvremenu. No, sve je to prihvatljivo i u stanju u kojem se klub nalazi ne može se teret za takve stvari olako stavljati nikome na leđa.\nOno što je za Željezničar neprihvatljivo jeste građenje ekipe na potpuno pogrešnim temeljima. Tek dio krivice za to snosi sam Ivković, a dio se svakako mora isporučiti upravi. Da nije pravila o obavezna dva startera do 21 godine u svakoj utakmici, pitanje je da li bi ovoliku minutažu imao i dvojac Malić – Subašić, a za Željezničar je to ogroman problem.\nSve i da Ivković, kako on kaže, uspije standardizirati ekipu ove sezone, ta standardizirana ekipa će nesumnjivo morati da prođe ogromne promjene, možda već na polusezoni, a gotovo sigurno na kraju sezone. Prvo, jer nije u stanju da ostvari adekvatne rezultate za renome kluba, a drugo, jer će neki igrači nesumnjivo željeti da odu dalje.\nJedini novac koji Željezničar može zaraditi mogu donijeti mladi igrači. Doduše, predsjednik Nazif Hasanbegović tvrdi da se vode pregovori sa investitorima koji bi u klub mogli ući od januara, ali premalo je konkretnih informacija po ovom pitanju da bi se sa sigurnošću moglo reći hoće li do investicije zaista i doći. Ni sam predsjednik Željezničara nije želio izlaziti u javnost sa bombastičnim najavama.\nNo, poenta ostaje ista. Željezničaru jedini realan cilj treba biti opstanak u ligi, ali ako ga ostvari sa superiskusnom ekipom koju će onda opet morati mijenjati gotovo u kompletu, samo će se naredne godine u ovo vrijeme konstatovati da je klub sa Grbavice izgubio još jednu godinu. A u ovom trenutku, gubitak je to koji sebi Željezničar ne bi mogao priuštiti.\nTomislav Ivković će morati promijeniti dosta toga ako želi da Željezničar na kraju uspješno okonča sezonu, bez da još jedna godina ode niz vjetar/fkzeljeznicar.ba\nTags: (DOSIJE PLBiH) FK Sarajevo FK Željezničar Goran Sablić PLBiH Premijer liga Premijer liga BiH Sarajevski derbi Tomislav Ivković\nPrevious ANALIZA: Dobre defanzivne strategije dovoljne za podjelu bodova\nNext Bilbijin gol za historiju: Samo je Wagner ostao ispred legende Zrinjskog


FBI istražuje vehabije i u Novom Pazaru!\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar FBI istražuje vehabije i u Novom Pazaru!\nNovi Pazar – Predstavnici Federalnog istražnog biroa koji istražuju okolnosti terorističkog napada u Sarajevu, kada je Mevlid Jašarević pucao na američku ambasadu, doputovali su u Beograd, piše „Politika”.\nOperativci FBI bi trebalo,posle toga, da otputuju u Novi Pazar, gdje je Mevlid Jašarević rođen, kako bi pokušali da prikupe što više saznanja o pozadini prošlonedeljnog napada.\nSjenicak 3. Novembra 2011. At 10:51\nAllahu, Dragi kakva je ovo smutnja i nered na dunjaluku?! Jednu te istu stvar cafiri (ameri,evropa,izrael, dindusmani sa balakana) nazivaju razlicitim imenima da bi ZAVADILI I ZBUNILI narod. Ako se desi pokolj od strane norvezanina u norveskoj, to je DJELO PSIHOPATE!, ako se desi ubijanje neduznih u grckoj, to je BOMBASKI NAPAD, skoro je u svedskoj jedan nacista 2 mjeseca ubijao strance nocu, NIKO O TOME NE OBAVIJESTAVA, a ubio ih je 4-ro, a nekoliko ranio za ta 2 mjes. Kada neko ko samo ima muslimansko ime nesto uradi, a mozda je lud, ili mozda nije ni vjernik, ili je placenik, ODMAH, kao po komandi SVE tv-stanice u evropi i sire kazu: ” TERORISTICKI NAPAD MUDzAHEDINA!, ili ISLAMSKI FUNDAMENTALIZAM!…Ispiranju mozga nikad kraja, Allahu Dragi!\nvje;eslav 2. Novembra 2011. At 22:06\nimam bar jedan razred više od tebe “drugar” tako si prost mora da si iz Orleansa.\ndrugar 2. Novembra 2011. At 22:55\nOvo mi je vrlo drago kada cujem da je neko skolovaniji od mene.Neznam sta je u ovom mom komentaru prosto,pa bi te rado zamolijo da to malo bolje razjasnis….\nNisam iz tog mesta kojeg ti nazivas Orleansom,a i da sam odatle ne bih se bunijo,mada po mom misljenju “Orleansa”je metropola za tu rupu u kojoj ti zivis….\nhajde u zdravlje….\nvje;eslav 2. Novembra 2011. At 20:21\nOva dvojica dedo i nihad pravi su “stručnjaci ” ama bog ih je dao za sve moraju da imaju prestižnu diplpmu sa M fakulteta znanosti.Aferim\ndrugar 2. Novembra 2011. At 20:41\nha,ha,ha vje;eslav,jaro cini mi se da ti nemas ni cetiri razreda osnovne, pa cak bi covek pomislijo da si i prvi razred osnovne ponavljao….\nhaj u zdravlje…takvi kao ti dobijaju kod Sulja doktorske titule.\ndedo 2. Novembra 2011. At 15:18\nI meni je to mnogo sumnjivo sto se USA ni malo ne brine o svojoj spaljenoj ambasadi.Svi znaju ko je naredio da se skloni policija da bi ovi na miru palili(isto kao i dzamiju) ali to izgleda nikoga ne interesuje.\nKADRIC NIHAD 2. Novembra 2011. At 15:07\nZanima me da li je FBI istraživao u Beogradu kada je zapaljena ambasada USA prije tri godine,Beogradska je zapaljena a Sarajevska okrunjena,nije isto zar ne!! Nema opravdanja naravno to što je učinio Mevlid jer je on time načinio štetu nama što sam i komentarisao ali ne treba sad zbog njega i drugi da ispaštaju.


PRŠTAĆE U BAZENU - SRBI NA HRVATE I CRNOGORCE! "Delfini" dobili rivale na F8 Evropa kupa! - Informer\nVaterpolo reprezentacija Srbije igraće na turniru osam najboljih u Evropa kupu u grupi sa Hrvatskom, Crnom Gorom i Francuskom\nDrugu grupu činiće Mađarska, Španija, Italija i Grčka. Turnir će se održati od 5. do 8. aprila, a organizator još nije poznat. Glavni kandidat je Torino.\nSrpski vaterpolisti su kvalifikacioni turnir u Splitu završili sa tri pobede, nad Maltom, Grčkom i Holandijom, kao i porazom od domaćina Hrvatske.\nvaterpolo vaterpolo reprezentacija Srbije Evropa kup Hrvatska Crna Gora\nJOŠ DA SU UMESTO FRANCUZA MAĐARI, ŠTA BI OSTALO U ONOJ GRUPI?


Sa protesta 'Okupiraj Wall Street', New York, oktobar 2011.\nU bogatom svetu, kronizam je bolje prikriven. Jedan od razloga zašto Volstritu pripada nesrazmerni deo bogatstva jesu implicitne subvencije koje država daje bankama jer su prevelike da bi se dozvolio njihov krah. Od doktora do pravnika, mnoge dobro plaćene profesije se suočavaju sa nepotrebnim ograničenjima. Treba pomenuti i najnepravedniji od svih transfera – pogrešno usmerena socijalna davanja, od koje često više koristi imaju relativno bogati a ne siromašnji kojima bi trebalo pomoći. Petina najbogatijeg dela stanovnika SAD dobila je četiri puta veće subvencije za nekretnine u SAD (kroz program kreditnih olakšica) nego što prima petina najsiromašnijih.\nSledeći element jeste reformisanje fondova u cilju pomoći siromašnima i mladima. U svetu u razvoju previše novca odlazi na subvencije za gorivo kojima se favorizuju bogati (u Aziji), i neodrživ penzioni sistem koji ide u prilog relativno imućnima (u Latinskoj Americi).


U Srpskoj preminule dvije osobe, 35 novozaraženih - BIGportal.ba\nU Srpskoj preminule dvije osobe, 35 novozaraženih\nOd posljednjeg izvještaja o epidemiološkoj situaciji u Republici Srpskoj, u posljednja 24 časa u Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske, Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske, Univerzitetskoj bolnici u Foči i u bolnicama Sv. Vračevi u Bijeljini i Sv. apostol Luka u Doboju izvršeno je testiranje 223 laboratorijska uzorka, a virus korona potvrđen je kod 35 osoba.\nRadi se o 19 muškaraca i 16 žena, od kojih je tri mlađe, 20 srednje i 12 starije životne dobi.\nPrema mjestu prebivališta, 15 osoba je iz Banjaluke, četiri iz Bijeljine, po dvije iz Kotor Varoša, Novog Grada i Trebinja i po jedna iz Gradiške, Dervente, Doboja, Istočnog Novog Sarajeva, Modriče, Ribnika, Sokoca, Teslića, Trnova, Ugljevika, Foče i Čelinca.\nU posljednja 24 časa, Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske prijavljena su dva smrtna slučaja. Radi se o muškarcima, srednje i starije životne dobi, iz Mrkonjić Grada i Teslića.\nDo sada je u Republici Srpskoj potvrđeno 111.316 slučajeva virusa korona, a preminulo je ukupno 6.289 osoba kod koje je potvrđen test na virus korona.\nU Republici Srpskoj, testirano je ukupno 414.937* osoba.\nUkupan broj hospitalizovanih u Republici Srpskoj je 168, u Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske 43, a u ostalim bolnicama 125. Na respiratoru je 19 osoba, 13 u Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske, šest u ostalim bolnicama.\n*Napomena: Na dan 2. 3. 2022. godine, naknadno su prijavljena 2 lica pozitivna na virus korona, a koja su testirana u prethodnom periodu (lica sa prebivalištima u Kotor Varošu i Foči).\nSve bizarniji napadi na Pita Dejvidsona – Kanje ga živog zakopao u spotu


... Novi Renault 4 sajt je pušten u rad Dragi posetioci i članovi, administracija sajta vam želi dobrodošlicu na novi Reno 4 sajt. Nakon pet godina postojanja kluba, osim podizanja sopstvenog kvalitetam došlo je vreme da podignemo i kvalitet sajta. Ukoliko ste registrovani član, pre nego što se prijavite, posetite ovu temu.\n... English R4 forum Visit our English Speaking Forum and meet new friends.\nNaši prijatelji -- R4\nVremenska zona u Srbiji je GMT +1. Sada je 12:39.


Sretan Božić svim pravoslavnim vjernicima |\nSretan Božić svim pravoslavnim vjernicima\n2013-01-07 | Filed underBosna i Hercegovina | Posted by admin\nRedakcija Informativno turističkog portala Bosne i Hercegovine svim pripadnicima pravoslavne vjeroispovijesti, koji slave Božić po julijanskom kalendaru, želi sretan Božić.\nPosted by admin on 2013-01-07. Filed under Bosna i Hercegovina. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


Iz ukrajinskog regulatornog tijela su dodali da dva dalekovoda van lokacije, od kojih je jedan u pripravnosti, ostaju na raspolaganju Nuklearnoj centrali “Zaporožje”, pa nema sigurnosnih pitanja.\nCentrala ima četiri visokonaponska (750 kV) vanjska dalekovoda plus jedan u pripravnosti. Dva su bila oštećena ranije. Ukrajinski regulator je rekao da nije jasan uzrok prekida napajanja s treće linije 16. marta, ali da dva preostala dalekovoda osiguravaju siguran rad centrale. Kao i u drugim nuklearnim centralama u Ukrajini i drugim dijelovima svijeta, i ova centrala ima rezervne dizel generatore za slučaj potrebe.\nRuske snage su 4. marta preuzele kontrolu nad centralom “Zaporožje”. Od njenih šest reaktora, dva su trenutno operativna. Regulator je 17. marta kasnije rekao da je smanjena proizvodnja struje na 500 električnih megavata (Mwe) po reaktoru – što je oko polovine njihovog maksimalnog kapaciteta – nakon prekida na jednom dalekovodu na lokaciji centrale koji će biti riješen radi planiranog ponovnog priključivanja 17. marta u 21 sat. Regulator nije rekao šta je uzrok prekida u internom dovodu struje na lokaciji.\nRegulator je izjavio da su zvaničnici ruskog državnog preduzeća za nuklearnu energiju “Rosatom” i dalje prisutni na lokaciji ove centrale u južnoj Ukrajini, ali da visokokvalificirano ukrajinsko osoblje nastavlja upravljati centralom. Regulator je dodao da Ukrajina nije zatražila nikakvu savjetodavnu, tehničku ili drugu podršku iz Ruske Federacije.\nU sjevernoj Ukrajini, Nuklearna centrala “Černobil” ostaje povezana na državnu strujnu mrežu tri dana nakon što su inženjeri uspjeli obnoviti redovno snabdijevanje strujom ove lokacije pod ruskom kontrolom, rekao je regulator. Na ovoj lokaciji akcidenta iz 1986. godine je svo vanjsko snabdijevanje strujom izgubljeno 9. marta, pa se pribjeglo dizel gorivu radi rezervne struje. Ukrajinski specijalisti su nekoliko dana kasnije popravili jedan od dva oštećena dalekovoda, pa se 14. marta nastavilo vanjsko snabdijevanje strujom.\nRuske snage su preuzele kontrolu nad Nuklearnom centralom “Černobil” 24. februara. Zaposleni Ukrajinci su nastavili obavljati svakodnevne operativne poslove na toj lokaciji gdje su smješteni razni objekti za upravljanje radioaktivnim otpadom. Ne mogu se rotirati više od tri sedmice.\nŠto se tiče statusa četiri ukrajinske operativne nuklearne centrale, regulator je rekao da 8 od 15 reaktora ostaje operativno, a to su dva u Nuklearnoj centrali “Zaporožje”, tri u Nuklearnoj centrali “Rivne”, jedan u Nuklearnoj centrali “Hmeljnicki” i dva u Južnoukrajinskoj nuklearnoj centrali. Rečeno je da su nivoi zračenja u normalnom rasponu u svim centralama.


Kop basena u Boru u istočnoj Srbiji, fotoarhiv\nMinistarstvo rudarstva i energetike izdalo je rešenje kojim se kineskoj rudarskoj kompaniji „Ziđin majning“ (Zijin Mining) odobrava izgradnja rudarskih objekata i izvođenje rudarskih radova za rudnik bakra i zlata „Čukaru Peki“ u istočnoj Srbiji, na oko pet kilometara od Bora.\n“Rudarskim projektom predviđena je godišnja proizvodnja od 3,3 miliona tona rude bakra i zlata, a eksploatacione rezerve iznose 36.990.000 tona rude”, navedeno je u saopštenju objavljenom 14. juna na zvaničnom sajtu ministarstva.\nTakođe se navodi da ukupna vrednost investicija na projektu „Čukaru Peki“ iznosi 474 miliona evra a da će rudnik biti otvoren u poslednjem kvartalu 2021. godine.\n“Otvaranjem ovog rudnika, Srbija će postati drugi proizvođač bakra u Evropi, posle Poljske, a njeno učešće u proizvodnji ove rude povećaće se sa sadašnjih pet na 18 odsto”, navelo je resorno ministarstvo.\nKompanija Zijin Mining je 2019. kupila od američke kompanije Friport MekMoran (Freeport McMoran) donju zonu nalazišta rezervi bakra i zlata "Čukaru Peki" kod Bora za 390 miliona dolara, čime je postala jedini vlasnik tog nalazišta.\nRudnik “Čukaru Peki” nedavno je bio u fokusu javnosti kada su se kineski radnici žalili na nehumane uslove rada u rudniku, o čemu je Radio Slobodna Evropa (RSE) objavio istraživanje.\nOvim projektom kineska kompanija Zijin Mining je proširila svoje uporište u Srbiji, nakon što je u decembru 2018. preuzela lokalnog proizvođača bakra Rudarsko topioničarski basen (RTB) Bor uplativši 350 miliona dolara za dokapitalizaciju.


Opozicija u HN: Potpredsjednik opštine se miješa u zakonodavnu vlast\nSJEDNICA SO NIJE ODRŽANA, ODBORNICIMA NIJE POSLAT POZIV\nOdbornici Novske liste, Građanskog saveza, Nove srpske demokratije, Socijalističke narodne partije (SNP), i nezavisni odbornici Obrad Gojković, Mirko Mustur i Ljiljana Bojanić od Ministarstva javne uprave - Direktorata za lokalnu upravu traže da im objasni zašto odbornici nemaju pravo da zakažu hitnu sjednicu Skupštine opštine i koja zakonska odredba to definiše\nOpština Herceg Novi, Foto: Slavica Kosić\n20.03.2017. 17:48h Ažurirano: 20.03.2017. 17:48h\nZa danas najavljena sjednica Skupštine opštine Herceg Novi na kojoj je trebalo da bude izabran predjsjedniK Opštine nije održana, jer iz skupštinske službe odbornicima nisu poslati poziv za sjednicu.\nInicijativu za sazivanje hitne sjednice SO uputilo 12 opozicionih odbornika.\nSumnjajući, kako je kazao, u zakonitost takve inicijative potpredsjednik Opštine Dragan Janković (DPS) koji obavlja funkciju predsjednika Opštine, zatražio je mišljenje Direktorata za lokalnu upravu.\nOdgovoreno mu je da hitnu sjednicu ne mogu zakazati odbornici nego samo predsjednik SO i on je takvo mišljenje dostavio skupštinskoj službi, koji su uvažili stav Ministarstva i nisu poslali pozive za sjednicu SO.\nOdbornici Novske liste, Građanskog saveza, Nove srpske demokratije, Socijalističke narodne partije (SNP), i nezavisni odbornici Obrad Gojković, Mirko Mustur i Ljiljana Bojanić od Ministarstva javne uprave - Direktorata za lokalnu upravu traže da im objasni zašto odbornici nemaju pravo da zakažu hitnu sjednicu Skupštine opštine i koja zakonska odredba to definiše.\n"Zakon o lokalnoj samoupravi je jasno precizirao način izbora predsjednika SO kada se on bira prvi put nakon konstituisanja Skupštine, ali je propušteno, za što i vi snosite određenu krivicu, da se to isto učini i kada se pojavi potreba da se, umjesto jednog bira drugi predsjednik. Statut pisan u prepisivačkom maniru, slijedio je sadržaj zakona. Jedini izlaz u ovakvoj situaciji je, da se rješenje traži u adekvatnoj, shodnoj primjeni drugih odredbi zakona koji reguliše ovu oblast i da se tumačenjem kao pravnom tehnikom, iznađe najbolje i u skladu sa smislom zakona u cjelini i društvenim potrebama", navedeno je u zahtjevu.\nPotpisnici smatraju da nije bitno ko saziva sjednicu, predsjednik ili neko od alternativnih, ali je bitno da se zakon ispoštuje, jer sve drugo vodi u bezakonje ili u društvenu nestabilnost.\nIstiču da iz Ministarstva hitno stigne odgovor kao što je hitno stigao kada ga je zatražio potpredsjednik Opštine Dragan Janković.\nZamjeraju i što iz nadležnog ministarstva nisu opomenuli potpredsjednika Opštine što se miješa u zakonodavnu vlast koji sa pozicije izvršne vlasti kontroliše rad parlamenta. Prijete da će protiv Jankovića podnijeti i krivičnu prijavu.\nJanković odbacuje optužbe, tvrdeći da nije uticao na rad skupštinske službe time što je tražio mišljenje Ministarstva javne uprave.\nMinistarstvo javne upraveHerceg NoviDragan JankovićSO Herceg Novi\n20.09. 09:40 h\t342\t90351\n20.09. 15:25 h\t177\t59246\n20.09. 14:03 h\t481\t43675\n20.09. 06:45 h\t60\t42917\n20.09. 18:34 h\t707\t40557\n20.09. 18:34 h\t55\t707


Epidemijska situacija u Srbiji veoma ozbiljna – moguće nove mere pred praznike - Povezane vesti - Naslovi.net\nKoronavirus je u Srbiji od od početka epidemije registrovan kod 163.035 osoba, a od posledica zaraze preminulo je 1.484 ljudi. U bolnicama se nalazi više od 7.000 pacijenata, a na respiratorima 254 osobe. Do sada je testirano 1.744.981 osoba. Moguće… »\nPirotske vesti 29.11.2020\nBerislav Vekić, državni sekretar u Ministarstvu zdravlja Republike Srbije izjavio je danas da se od ponedeljka, u takozvani kovid sistem bolnica, uključuju i bolnice u Ivanjici, Zaječaru i Pirotu. Ovakva doneta odluka, iznuđena je aktuelnom… »\nTop press 29.11.2020\nDržavni sekretar Ministarstva zdravlja Srbije Mirsad Đerlek izjavio je danas da je epidemiološka situacija u celoj zemlji teška i neizvesna. „Mi ćemo učiniti sve da poboljšamo situaciju i nadam se da ćemo u narednim danima usporiti širenje“… »\nNAJVIŠE inficiranih korona virusom u Rasinskom okrugu je iz Kruševca, a tokom novembra bilo je oko 500 novoinficiranih. Direktorka Doma zdravlja Žaklina Ristić izjavila je danas da je četvoro lekara pozitivno, kao i oko osam sestara, dva laboranta… »\nIZJZV: Novi Sad i dalje prednjači po broju aktivnih slučajeva u Vojvodini, čak 8.642\nMoj Novi Sad 29.11.2020\nTokom prethodnog dana u Vojvodini su registrovana 1.784 nova slučaja obolevanja od korona virusa. U svim opštinama i dalje se registruju visoki nivoi obolevanja. Po broju novih slučajeva i dalje prednjače Novi Sad, Pančevo, Sremska Mitrovica i… »\nBEOGRAD – Državni sekretar u Ministarstvu zdravlja Berislav Vekić izjavio je danas da je situacija u kovid bolnicama u Srbiji izuzetno teška, ali da je zdravstveni sistem pokazao izuzetnu fleksibilnost. “Svi pacijenti koji su već u lakšoj formi… »\nNOVI SAD - Institut za javno zdravlje Vojvodine i dalje ocenjuje epidemiološku situaciju u pokrajini kao vanrednu, sa daljom tendencijom pogoršanja. Kako se navodi u saopštenju objavljenom na sajtu Instituta, tokom prethodnog dana u Vojvodini je… »\n"Jedna grupa ne shvata koliko je kovid 19 opaka bolest"\nDržavni sekretar Ministarstva zdravlja Mirsad Đerlek rekao je da je situacija u celoj zemlji teška i neizvesna. "Mi ćemo učiniti sve da poboljšamo situaciju i nadam se da ćemo u narednim danima usporiti širenje", rekao je Đerlek za TV Prva. Kako… »\nRTV Novi Pazar 29.11.2020\nInstitut za javno zdravlje Vojvodine i dalje ocenjuje epidemiološku situaciju u pokrajini kao vanrednu, sa daljom tendencijom pogoršanja. Kako se navodi u saopštenju objavljenom na sajtu Instituta, tokom prethodnog dana u Vojvodini je registrovano… »\nU poslednjem danu u Vojvodini zabeležen je neznatni pad novozaraženih – 1.784. Dan ranije bilo je 1.796 zabaleženih slučajeva zaraze. Po broju novozaraženih i dalje prednjače Novi Sad, Pančevo, Sremska Mitrovica i Kikinda, a potom Zrenjanin… »\nZdravstveni sistem je u izuzetno teškoj situaciji, gotovo kritičnoj situaciji. Zaposleni u zdravstvu ulažu maksimalne napore da održe funkcionisanje sistema. Institut za javno zdravlje Vojvodine i dalje ocenjuje epidemiološku situaciju u pokrajini… »\nNajviše inficiranih u Rasinskom okrugu je iz Trstenika, a tokom novembra bilo je oko 500 novoinficiranih. Ispred kovid ambulante u Trsteniku već se formira red. Direktorka Doma zdravlja Žaklina Ristić navodi da ima 53 lekara, od kojih je četvoro… »\nU Srbiji je od posledica korona virusa u poslednja 24 sata umro još 61 čovek, najviše od početka pandemije, dok nadležni tvrde da zdravstveni sistem nije pred pucanje, a u Hrvatskoj su na snagu stupile nove, pooštrene mere. Prema najnovijim podacima… »


Tamo gde EU gubi svoj sjaj | Izbor iz štampe | DW | 13.07.2017\nKrajnje je vreme da se EU prihvati Zapadnog Balkana, nezavisno od manifestacija kao što je samit u Trstu. U suprotnom bi mogla mnogo više da se bavi tim regionom nego što bi joj bilo drago, piše nemačka štampa.\n„Sredinom devedesetih godina, Evropa je već doživela izbegličku krizu. Izbeglice nisu tada dolazile preko Balkana, već sa Balkana. Trenutno ne postoji neposredna opasnost od takvog scenarija, ali politička temperatura na jugoistoku Europe ponovo raste. Od kraja ratova na području bivše Jugoslavije, Balkan nije u fokusu ni javnosti, niti većine političara u Evropskoj uniji. Napretka u regionu, međutim, teško da ima. Naprotiv: ako se na Balkanu danas uopšte može govoriti o političkim promenama, onda se one ne kreću ka demokratiji i pravnoj državi, već ka autoritarizmu i nepotizmu“, piše Frankfurter algemajne cajtung. „Krajnje je vreme da se EU prihvati tog regiona i nezavisno od manifestacija kao što je (važan) samit o Zapadnom Balkanu. U suprotnom postoji opasnost da će morati mnogo više da se bavi Balkanom nego što bi joj bilo drago“.\n„Evropska unija pritiska zemlje Zapadnog Balkana da tešnje sarađuju. Na samitu u Trstu, evropski komesar za proširenje Johanes Han podstakao je šest zemalja regiona da formiraju zajednički ekonomski prostor. Ekonomski razvoj i ponovno razbuktavanje konflikata u tom regionu, Evropska unija prati s velikom zabrinutošću – i zbog njegovog značaja kada je reč o izbegličkoj krizi“, piše Zidojče cajtung. „Evropski komesar za proširenje Han ukazuje da je prepreka za razvoj – fragmentacija regiona. Trgovina između regiona i EU u poslednjih deset godina se udvostručila i iznosi 44 milijarde evra godišnje. Trgovina između država Zapadnog Balkana međutim stagnira. ’Očigledno je da tu ima mnogo potencijala i da postoje brojne mogućnosti’, rekao je Han. ’Saradnja, ostaje neophodna kako bi se uklonile napetosti iz prošlosti, pa čak i iz sadašnjosti’, rekao je komesar EU.“\nO samitu u Trstu piše i Špigel u svom internet-izdanju, analizirajući između ostalog dosadašnju ulogu Evropske unije u regionu: „EU je izgubila privlačnost. Turska i Saudijska Arabija pse ojačano trude oko muslimana u Bosni i Hercegovini, na Kosovu i u Albaniji. Balkanski region je, kako kaže Dušan Reljić iz berlinske Fondacije za nauku i politiku, ’veoma snažno pogođen’ krizom evra i dužničkom krizom, što EU ne uviđa. Za razliku od država-članica EU, države Zapadnog Balkana nisu dobile nikakvu pomoć. Njihovi dugovi penju se u visine. Istovremeno, italijanske, austrijske, francuske, grčke i nemačke banke kontrolišu 90 odsto bankarskog kapitala u regionu – što nacionalističke tendencije u regionu dodatno pojačava. Valbona Zeneli iz Centra za evropske studije i bezbednost ’DžordžMaršal’ podseća da je nezaposlenost veoma visoka i da zbog toga mnogi ljudi napuštaju balkanske zemlje i odlaze ka severu. ’Ako EU ne bude došla na Zapadni Balkan, mladi ljudi će doći u EU’, upozorio je u Trstu državni sekretar u Ministarstvu spoljnih poslova Nemačke Mihael Rot. Jedinstvena poruka iz Trsta je bila: EU mora više da se brine za region. To što su samitu prisustvovali nemačka kancelarka i francuski predsednik trebalo bi da pošalje signal u region Zapadnog Balkana.“\nInternet-portal Hojte drugog programa javnog nemačkog servisa ZDF takođe piše o situaciji na Balkanu. U tekstu pod naslovom „Nije samo BiH bure baruta“ ocenjuje se da nacionalizam cveta u svim delovima Bosne i Hercegovine. „Umesto pomirenja ponovo raste mržnja. BiH je prethodnih decenija ujedinjavalo pre svega jedno: težnja ka Evropskoj uniji. Tamo gde ta nada sve više nestaje, gde s obzirom na različite krize u EU postaje sve manje verovatno da će BiH u bliskoj budućnosti postati članica EU, drugi ispunjavaju nastali vakuum i iskorišćavaju frustracije ljudi. Dok je ruski predsednik veliki idol brojnih bosanskih Srba, Bošnjaci slave turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana. Rusija podržava srpski deo zemlje, Turska finansira džamije i ulice u bošnjačkim područjima. Ona slovi za najvećeg investitora u osiromašenim delovima zemlje. A tu je još i uticaj zalivskih zemalja odakle dolaze oni koji kupuju kuće i odmarališta i istovremeno se među tradicionalno tolerantnim bosanskim muslimanima zemlje zalažu za strožije poimanje islama. Teško je proceniti koliko je zaista veliki uticaj Rusije, Turske i zalivskih zemalja. Jasno je sledeće: one dodatno podstiču etničke podele – i to ne samo u BiH, već na čitavom prostoru Balkana. Nestabilna BiH je bure baruta koje najviše preti da eksplodira, ali i na Kosovu, u Srbiji, Makedoniji i Albaniji vraća se nacionalistička retorika iz prošlosti. Čini se da se Zapadni Balkan ne može umiriti samo novcem – to pokazuje porast nacionalizma, okretanje religiji. Ljudima je potrebna vizija budućnosti. Tamo gde EU gubi svoj sjaj nastaje opasna praznina: Balkan se ponovo pretvara u bure baruta koje svakog trenutka može da eksplodira“.\nPovezani sadržaji Srbija, Kosovo, Balkan, Evropa, Evropa, Štampa, Kosovo, Evropska unija, Srbija i region, EU 2019\nKljučne reči Zapadni Balkan, Trst, EU, Evropska unija, Srbija, Kosovo, BiH, štampa\nTrajni link https://p.dw.com/p/2gSxr


Vučić: Idem u Srebrenicu ako Bošnjaci žele, ne odustajemo od izručenja Orića - 19.06.2015, Sputnik Srbija\nVlada Srbija ne podržava nacrt rezolucije o Srebrenici, rekao je premijer Aleksandar Vučić na konferenciji za novinare. Srbija može i uspeće da se izbori sa... 19.06.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, srebrenica, srbija, aleksandar vučić\n14:35 19.06.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nVlada Srbija ne podržava nacrt rezolucije o Srebrenici, rekao je premijer Aleksandar Vučić na konferenciji za novinare. Srbija može i uspeće da se izbori sa namnoženim problemima, izjavio je posebno apostrofoirajući najavu Mađarske da podigne zid prema Srbiji.\nVlada Srbija ne podržava Nacrt rezolucije o Srebrenici, rekao je premijer Aleksandar Vučić i dodao da je spreman da ide u Srebrenicu ukoliko Bošnjaci izraze želju da on dođe na godišnjicu obeležavanja tog zločina. Srbija ne sme da odustane od zahteva za izručenje Nasera Orića; ko je taj koji traži da se on ne procesuira, rekao je Vučić.\nPremijer Aleksandar Vučić rekao je na konferenciji za novinare da predlozi rezolucija koji dolaze sa strane nisu doprineli pomirenju u regionu, već su samo rasplamsali strasti.\n„Spreman sam da pognem i sagnem svoju glavu i da pokažemo kakav odnos imamo prema nevinim srebreničkim žrtvama“, naglasio je premijer.\nNismo tražili veto od Rusije\nVučić je rekao da je Srbija obavestila svih pet članica Saveta bezbednosti UN da ne podržava rezoluciju o Srebrenici, kao i da vlada nije donela odluku da od Rusije zatraži ulaganje veta.\nVučić je rekao da bi, ako rezolucija u obliku u kojem je sada bude usvojena u SB UN, proizvela značajne i teške političke i pravne posledice po Srbiju.\nOdbacivši mogućnost da rezolucija bude prihvatljiva za Srbiju, Vučić je dodao da bi ona svakako trebalo da pretrpi mnoge i značajne promene. Upitan da li će Srbija preduzeti diplomatske korake i od Rusije tražiti da iskoristi pravo veta, Vučić je rekao da takvu odluku vlada nije donela.\nNa pitanje da li bi Srbija imala komotniju poziciju da veto o Rezoluciji od Rusije traži Milorad Dodik, Vučić je rekao da nikada nije radio u komotnoj poziciji i da takve stvari neće ni da komentariše.\nNa pitanje da li je kontaktirano sa Velikom Britanijom o toj temi, Vučić je rekao da nije, ističući da se oni s druge strane nisu setili ni da obaveste Srbiju o rezoluciji.\nUpitan šta je najproblematičnije u tom dokumentu, premijer je rekao da u njoj ima većih problema od reči „genocid“, te da nigde nije uočio teške reči o ljudskim tragedijama, već političke kvalifikacije.\n„Napravili su širu priču u kojoj je ostavljen širok prostor za tumačenje ko je počinio genocid, pa iako se u ranijim presudama navodi da Srbija nije odgovorna za genocid, toga u rezoluciji nema“, rekao je Vučić.\nO britanskoj rezoluciji je, kaže, razgovarao i sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem, dodajući da na tome rade zajedno i da nema nikakvih pritisaka.\nVučić je rekao da je spreman da ide u Srebrenicu, ali je podsetio da mu neki iz BiH poručuju da je dobrodošao, a drugi da ne sme da dođe nikako ako Naser Orić ne bude na slobodi.\n„Ja čekam da oni kažu, ne želim da idem i da bilo kome pravim probleme. Ako ne žele srpskog predstavnika, to je u redu, mi ćemo to da razumemo“, rekao je Vučić.\nUpitan da komentariše pojedine najave iz BiH da će se obeležavanje godišnjice Srebrenice biti otkazano ako Orić ostane u pritvoru, Vučić je rekao da ne može da razume da od jednog čoveka zavisi da li će da se održava pomen i godišnjica jednog veoma teškog događaja.\n„Ako od jednog čoveka zavisi kako će narodi da žive teško nama svima“, poručio je Vučić i dodao da on ni na koji način ne donosi odluku o tome.\nKako je naveo, Srbija je iznela svoj stav i „ne predstavlja nam problem da kaznimo sve koji su činili zločine, da tražimo individualizaciju zločina, da pokažemo da Srbija nije zločinačka zemlja ali i da su postojali oni koji su pravili zločine“.\nDrugi su se izvinjavali zbog biznisa, a on je, kaže, spreman da sagne glavu i oda poštovanje, primetivši: „Mislim da oni osećaju moju iskrenost kada o tome govorim“.\nOdgovarajući na pitanja da li je Srbija tražila izručenje Orića s obzirom na to da se u javnosti pojavljuju razne informacije, Vučić je podvukao da na tome rade pravosudni organi i istakao da Srbija nije u srednjem veku da to saopštavaju predstavnici izvršne vlasti.\nUpitan da li podržava akciju „7.000“ — inicijativu za obeležavanje 20 godina od genocida u Srebrenici tako što će sedam hiljada ljudi leći na plato ispred Skupštine Srbije u Beogradu, Vučić je rekao da je Srbija demokratska zemlja i da svako može da radi svoj posao kako želi, a da je njegov posao da radi na pomirenju Srba i Bošnjaka.\nVučić je izjavio da Srbija ne sme da odustane od zahteva za izručenje Nasera Orića i upitao ko je taj koji traži da se on ne procesuira. On je pročitao iskaze svedoka iz istrage koji su do detalja ispričali kako je Orić krenuo na selo Zabražje da iz njega „istera Srbe i četnike“.\nRešićemo nagomilane probleme\nVučić je najavio da će, dan nakon posete nemačke kancelarke Anglele Merkel Beogradu, 9. jula imati sastanak sa šefom Evropske komisije Žan Klodom Junkerom.\nVučić misli da postoji nešto što je nepodeljeno, a to je, kazao je, podrška srpskim ekonomskim reformama.\nDa bismo nastavili uspešno da ih sprovodimo, Srbiji je preko potrebna stabilnost i ne samo stabilnost u našoj zemlji, nego u celom region, naveo je Vučić i dodao da je upravo zato puna ekonomska stabilnost od vitalnog interesa za zemlju.\nSa žaljenjem je konstatovao je da je već rekao da jedino strahove ima u pogledu političkih prilika i neprilika na Balkanu, Evropi i svetu.\nPremijer je primetio da se situacija usložnjava od finansijske situacije u Grčkoj, terorističkih ativnosti u Makedoniji i nestabilne situacije u BiH i zbog svega toga se, dodao je, stvari po nas, nažalost, komplikuju.\n14 Jun 2015, 15:53\n„Kada tome dodate hapšenje Nasera Orića i Ramuša Haradinaja, onda postaje pomalo čudno kako se sve u kratkom vremenu zbiva i to neposredno pred nastavak razgovora 23. juna u Briselu i 20. godišnjicu obeležavanja zločina u Srebenci 11. jula“, rekao je premijer.\nMnogo nam se problema skupilo i da je samo jedan od tih problema bio bi mnogo, a kada ih se skupi ne desetak već desetine, postavlja se pitanje možemo li da se s tim izborimo.\nSrbija može i uspeće da se izbori sa namnoženim problemima, rekao je premijer posebno apostrofoirajući najavu Mađarske da podigne zid prema Srbiji.\nPremijer je najavio da će razgovarati sa premijerom Mađarske Viktorom Orbanom istakavši da će „tražiti i moliti“ u ime Srbije da se taj zid ne podiže.\n„Pokušaćemo da nađemo druga rešenja, jer Srbija neće ni prema kome da podiže zidove u regionu“, rekao je Vučić. Inače, zajednička sednica vlada Srbije i Mađarske zakazana je za 1. jul.\nVerujem da ćemo u Briselu imati dobre rezultate\nGovoreći o dijalogu Beograda i Prištine, premijer je rekao da je 23. jun, kad se nastavlja dijalog u Briselu, važan dan za Srbiju, te da dogovor zavisi od rešenja koja će biti predložena, ali da veruje da ćemo postići dobre rezultate.\n„Ne mogu da vam kažem da li ćemo postići dogovor, ili ne, to zavisi od rešenja koja će biti predložena. Biće to težak dan ali verujem da ćemo doći sa dobrim rezultatima“, rekao je Vučić.\nDodao je da će se srpska strana u Briselu boriti za nacionalne interese, celu Srbiju i kosovsko-metohijske Srbe. On je naveo da od 23. juna zavisi brzina otvaranja poglavlja, ali i investiciona i ukupna ekonomska klima, jer je stvaranje političke stabilnosti i sigurnosti najvažniji uslov za ekonomski prosperitet.\nVučić je rekao da je 23. jun važan dan za našu zemlju i da će oči celog sveta biti uprte u Brisel. Naveo je da u Briselu traju tehnički razgovori i da se srpska strana bori da se postignu kompromisi.\n„Ne volim da kritikujem drugu stranu, jedino mogu da kažem da je za tango — odnosno za uspešan rezultat — potrebno dvoje“, rekao je Vučić.\nVučić je rekao da se Srbija nalazi na evropskom putu i da to ne govori zato što neko od evropskih zvaničnika to želi da čuje, a usijanim glavama poručio da emocije mogu da im budu gde hoće, ali da se Srbija trudi da ispuni sve standarde i uslove EU, ne zbog njih nego zbog nas.\nIstakao je da Srbija ima 64 odsto trgovinske razmene sa EU, a 17 odsto sa regionom, što je tri četvrtine ukupne trgovinske razmene.\n„Ne volim nimalo da se dodvoravam strancima. Volim onima sa kojima živimo i onima za koje mnogi misle da treba da ih gazimo, a najviše volim da se suprotstavljam onima koji misle da su veliki i najveći“, istakao je srpski premijer.


GREJANJE U KRUŠEVCU SKUPLJE OD 01. NOVEMBRA 2020. - Jefimija TV, Kruševac\nGREJANJE U KRUŠEVCU SKUPLJE OD 01. NOVEMBRA 2020.\nObjavljeno: 06.11.2020. By Goran Nikolić\nNovembarski računi građanima i firmama u Kruševcu, koji koriste usluge daljinskog grejanja J.P. “Gradska toplana” i iste plaćaju po kvadratu grejne površine, biće uvećani za 19%, zvanično je potvrđeno.\nTrenutna cena grejanja po kvadratu u Kruševcu je 83,6 dinara, a nakon pokupljenja iznosiće 99 dinara, što u praksi znači da će, recimo, za grejanje dvosobnog stana površine oko 60 kvadrata, umesto dosadašnjih oko 5.500 dinara, od decembra, kada stižu novembarski računi, građani plaćati nešto više od 6.500.\n“Mi smo sa upravom grada imali opširne razgovore po pitanju poskupljenja naših usluga i našli smo neko “Solomonsko” rešenje kojim bi zadovoljili i naše potrebe i ne mnogo opteretili budžete građana. Trudili smo se da ispoštujemo maksimalno građane, ali, kao što i sami znate, troškovi Toplane su svake godine sve veći. Na žalost, smanjenje naših dugovanja i povećanje tog budžeta moralo je da se odrazi na cenu grejanja”, rekao je direktor kruševačkog J.P.”Gradska toplana” Dušan Gvozdenović.\n“19% nije malo povećanje cene grejanja ali ta cifra će nama omogućiti da kvalitet i u ovoj i u narednim sezonama bude sve bolji i bolji”, zaključuje Gvozdenović\n“Na početku grejne sezone imali smo sitnih problema. U 99% slučajeva ti problemi su rešeni. Sporadićne, nepredviđene slučajeve rešavaćemo u hodu, a možemo slobodno da kažemo da je početak grejne sezone protekao u najboljem redu”, rekao je direktor kruševačke Toplane Dušan Gvozdenović. Planirani remonti na toplovodnoj mreži u Kruševcu tokom leta su uspešno i realizovani. “Imali smo problema sa kotlovima u centralnom toplotnom izvoru. Kotlovi su sanirani a u planu je sanacija i kotla na ugalj do kraja godine”, dodao je Gvozdenović. “U svim delovi grada se grejanje odvija u najboljem redu”, zaključuje on.\nCOVID19, SRBIJA: DANAS 2.282 NOVOINFICIRANE OSOBE\nMETEOS: U SUBOTU MALO TOPLIJE, TEMPERATURA OKO 13°C


Umetničko delo''Blagorodna Srbija'': Poklon Vučiću povodom propajanja Vojvodine Srbiji | Najnovije vesti - Srbija danas\n22.11.2018. • 13:42 Tanjug\nUmetničko delo''Blagorodna Srbija'': Poklon Vučiću povodom propajanja Vojvodine Srbiji\nFoto: Vikipedija, Srbija Danas/Jelena Obradović\n''Blagorodna Srbija'' naziv je dela čiji su autori članovi Galerije navne umetnosti iz Kovačice, a koje će pokloniti predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću povodom 100 godina od prisajedinjenja Vojvodine Srbiji.\nSlikarsko platno, površine sedam kvadratnih metara, postavljeno u holu Palate Srbija od 9. novembra, trenutno oslikava petnaest ''naivaca'' iz kovačičke Galerije, koji su se, kako kažu, trudili da različite slikarske izraze sklope u kompoziciju koja simbolizuje rađanje i plodnost Srbije.\nKatići su postojali, ovo je njihova kuća: Nalazi se kod Trstenika, a više od pola veka je pod zaštitom države\n''Blagorodna Srbija '' dočarava nekadašnji život na vojvođanskim selima kroz prikaze žetelaca u narodnoj nošnji, seoskih domaćinstava, crkava, vinograda, polja suncokreta, ali i podseća kako se nekada slavilo i gozbilo na banatskim salašima.\nU vojvođanski ambijent na slici ukompovani su i simboli Srbije južno od Save i Dunava poput Ðavolje varoši, Avale, Kalemegdana, Kopaonika, Stare planine.\nČlan Galerije naivne umetnosti Drago Terzić, koji je inicirao ideju o nastanku ''Blagorodne Srbije'' kaže da delo nosi autentičan pečat umetnika iz Kovačice i da ekspresivnim koloritom iskazuje optimizam.\n- Uslovi za rad su bili odlični, imamo još koji dan da završimo sliku. Vrlo je teško orijentisati se na tako velikom platnu, ali mislim da smo uspeli u onom što smo zamislisli - kaže Terzić i dodaje da će slika prva dva meseca biti postavljena u Palati Srbija, a da će nova lokacija biti u međuvremenu odabrana.\nUmetnik se nada da će ''Blagorodna Srbija'' izazvati pohvale domaće javnosti, kao i da će se delo dopasti predsedniku Vučiću.\n- Slikari Kovačice su poznati i i jedinstveni u svetu, a naša želja bila je da ostavimo delo u zalog našem predsedniku, delo koje će predstavljati novu stranicu ispisanu u istoriji kovačičke Galerije naivne umetnosti - naglašava Terzić.\nUmetnik Pavel Povolni, poznatiji kao Juhas, svoj pečat ''Blagorodnoj Srbiji'' dao je slikajući vinograde koji su, kako kaže, česti motivi i na njegovim autorskim delima.\n''Slika za sada izaziva pozitivne reakcije. Mnogi zastanu kada prolaze, posmatraju kako radimo i svima je osmehom na licu'', priča Povolni dok potezima četkice nijansira nebo na ''Blagorodnoj Srbiji''.\n- Mnogo mi znači što učestvujem u radu na ovoj slici i što sam izabran među 15 umetnika iz naše Galerije - kaže Povolni.\nStogodišnjica prisajedinjenja Vojvodine Srbiji obeležava se 25.novembra na dan kada je 1918.godine Velika narodna skupština u Novom Sadu proglasila prisajedinjenje Banata, Bačke i Baranje Kraljevini Srbiji.\nTagovi: Prisvajanje Vojvodine, Aleksandar Vučić, poklon, Palata Srbije\n(VIDEO 18+) ZORNJAK U SUPERMARKETU IZ REGIONA: Dok je žena kupovala hranu, on joj je dao "bolju ponudu"\nNA TRGU NIJE NAĐENA STAMBOL KAPIJA, VEĆ...Dostavljeni zvanični nalazi, NEVEROVATNO otkriće u centru Beograda\nOvo su najlepša imena sela u Srbiji\nPREKID SAOBRAĆAJA NA PRUZI BEOGRAD BAR: Ovako nešto se nije desilo u poslednjih 40 GODINA!\nZnate li kako je nastala Đavolja varoš? (VIDEO)