Svake godine ista priča. Ništa se već tri decenije, koliko sam u biznisu, nije promenilo. Malinari blokiraju magistralne puteve i traže da im država obezbedi veće cene malina. To rade u godinama kada je cena maline niska. Kada je cena maline visoka, kao što je bilo prošle godine, oni se ne bune. Situacija je apsurdna. Svaki proizvođač koji je nezadovoljan svojom cenom može da ucenjuje državu i da blokira magistralne puteve. Tako decenijama živimo u programiranom haosu. Gde je rešenje? Pokušao sam odmah posle petooktobarskog prevrata da predložim trajno rešenje ovog velikog problema. Sakupio sam gotovo sve ozbiljnije hladnjačare početkom 2001. u Kotraži na razgovor sa namerom da uzađemo sa jedinstvenim predlogom prema Vladi Republike Srbije radi trajnog rešenja proizvodnje, skladištenja i izvoza maline.\nRazgovor je bio odličan, ljudi spremni da se udruže i da naprave nešto novo, ali, nažalost, Zoran Đinđić nije imao sluha za naše predloge. Tada sam bio u funkciji njegovog ličnog savetnika. Napustio sam odmah posle toga taj pogrešan i promašeni koncept. Problem nije rešen ni do dana današnjeg. I sve je ostalo po starom. Gde je, zapravo, suština problema?\nSuština problema je u tome što su potpuno neorganizovani, podeljeni i usitnjeni, na strani ponude, proizvođači, hladnjačari i izvoznici. To vešto koriste grosisti iz EU, gde se najviše i izvozi malina. Srbija proizvodi od 50.000-70.000 tona maline godišnje i svi nastupaju samostalno, obaraju jedni drugima cene, konkurišu jedni drugima i sabijaju cenu naniže. Ko je putovao po svetu zna da kilogram maline dostiže od 18 do 24 evra, da je u Kuvajtu cena do 70 dolara. Naravno, u maloprodaji. Naši izvoze malinu, recimo, u proseku, po 1,6 do dva evra za kilogram. Gde je razlika? Grosista sabija cenu svim akterima u Srbiji i pravi razliku do maloprodaje. Ako u proseku plati do dva evra po kilogramu, grosista to prodaje po 8-10 evra/kg. Zarađuje na nama četri do pet puta više. Zato grosista ima svoje insajdere u Srbiji, koji rade na razbijanju jedinstvenog nastupa u izvozu malina.\nInteres grosista je ogroman. Pogledajmo kraću kalkulaciju.\nAko je rod 60.000 t i ako je razlika u ceni osam evra za kilogram, onda je to zarada od 480 miliona evra po sezoni. Taj novac ostaje van Srbije. Insajderi dobijaju samo mrvice da bi držali razbijene proizvođače, hladnjačare i izvoznike. I svi u Srbiji, osim insajdera, gube, dok dobijaju grosisti špekulanti. I to traje decenijama. Kada malinari traže da im država garantuje cene, onda je to potpuno suludo u čitavoj ovoj promašenoj strategiji izvoza malina. Država to ne sme da radi. Malina nije strateški proizvod za prehranu stanovništva, ali je strateški proizvod za izvoz. Država može da uradi nešto drugo. Predlagao sam da država bude intermedijator između proizvođača, hladnjačara i izvoznika. I to samo dok posao ne stane na noge i ne počne da donosi realne zarade. Država treba da pomogne podeljenim stranama da se udruže i da zajednički nastupe na stranom tržištu. To rade sve velike države u svetu. Recimo, imao sam prilike u Tokiju da razgovaram sa njihovim izvoznicima. Ukoliko ste napravili neki proizvod i hoćete ga da izvezete, na primer u Srbiju, japanski proizvođač se javlja svojoj privrednoj komori i svom ministarstvu, koji mu daju smernice s kim će da se poveže, kako će da nastupi, koju cenu će da ponudi, šta ga čeka na tom tržištu i niz drugih korisnih saveta. Ne može japanski proizvođač da zapuca u Srbiju i da nudi robu po damping ceni, koja ruši izvoznu cenu drugih japanskih proizvođača. To, jednostavno, nije moguće. Takav japanski proizvođač se kažnjava za nelojalnu konkurenciju i tako se uvodi red u izvozu.\nSlično je i u drugim razvijenim zemljama. Srbija nije razvijena zemlja i kod nas su moguće svakakve gluposti. Samo japanski primer nije moguć. Nije moguć, jer smo mi primitivci koji ne želimo da radimo u timu, svako je ubeđen da je on genije koji će sve sam da uradi, nemamo kulturu međusobnog uvažavanja, međusobno uživamo da se sprdamo i da čekamo da komšiji crkne krava. I to je naš glavni problem.\nDakle, kao i uvek, problem je u - nama! Niko nam nije kriv što smo blesavi, podeljeni i posvađani. Prvo treba da se naučimo redu, da se disciplinujemo, da otvorimo sve karte i da se međusobno poštujemo, ukoliko želimo da promenimo Srbiju i da stvorimo našoj deci sigurnu budućnost. Sami i podeljeni ne možemo ništa.\nŠta treba, dakle, da se radi? Evo iznosim taksativno kako da rešimo trajno ovaj problem:\n- Ministarstvo ekonomije i poljoprivrede okuplja posebno proizvođače, posebno hladnjačare i posebno izvoznike i upoznaje se sa svim njihovim problemima;\n- Ministarstvo za dijasporu pravi mrežu naših ljudi po svetu koji, radeći na procenat od realizacije, dobijaju mogućnost da učestvuju u izvozu srpske maline;\n- Proizvođači prave kalkulacije za proizvodnju maline i te kalkulacije su urađene sa realnim tržišnim cenama;\n- Hladnjačari prave svoje kalkulacije za cenu koštanja njihovih usluga;\n- Svi izvoznici dobijaju fiksnu proviziju;\n- Strategija našeg izvoza malina i smrznutog voća, kasnije i ostalog voće i povrća, da izbacimo grosiste iz inostranstva, tako da zarada grosista ostaje u Srbiji;\n- Cena koštanja maline i izvozna provizija su osnova za formiranje jedinstvene izvozne cene (JIC);\n- Jedinstvena izvozna cena se određuje na osnovu ponude i tražnje na svetskom tržištu;\n- JIC se formira prema krajnjim kupcima u trgovinama, bez grosista;\n- Država učestvuje u finansiranju izvoz maline, jer dobija neophodan devizni priliv, plaća proizvođačima i hladnjačarima cenu koštanja, izvoznici se naplaćuju na izvozu;\n- Jedinstvena izvozna cena se nudi krajnjim kupcima, preko mreže posrednika koji rade za proviziju od ostvarene realizacije;\n- JIC se pridržavaju svi u izvozu, niko ne prodaje ispod te cene;\n- Ko bude prodavao ispod JIC, biće primoran da robu proda državi;\n- Država preko komercijalnih banaka otkupljuje devizne prilive od izvoza;\n- Profit od izvoza - razlika od iznosa cene koštanja, uvećene za izvoznu maržu, do postignute cene u izvozu deli se na proizvođače, hladnjačare i državu;\n- Izvoznici i posrednici dobijaju svoje ugovorene provizije;\n- Deo zajedničkog profita se izdvaja za rezervni fond za malinu, u slučajevima kada je loša godina i za podršku ugroženim proizvođačima, ne poklanjaju se sredstva, nego se daju bez kamate proizvođačima, a deo sredstava se ulaže u sopstvenu prodajnu mrežu u inostranstvu;\n- Država treba da ponudi našim ljudima u rasejanju zajedničko ulaganje za otvaranje prodajne mreže po svetu, tako da je 50 odsto nove kompanije vlasnik državna kompanija, a 50 odsto privatnik iz rasejanja. Nakon tri godine država prodaje svoje učešće u kompaniji svom partneru;\n- Država čitav izvozni posao prati tri do pet godina u Srbiji i onda, kada sve počinje da funkcioniše, država izlazi iz ovog poslovnog angažmana i prati samo kako se posao odvija i kažnjava sve one koji krše dogovore.\nKoji su interesi u ovom zajedničkom poslu izvoza maline? 1. Proizvođač - bavi se proizvodnjom, ima sigurnog kupca, ima sigurnu cenu koja mu pokriva sve troškove i dobija zaradu od postignute dobiti u izvozu, nema protesta i nema politike, bogati se svojim radiom, 2. Hladnjačari - imaju pokriće svojih troškova i zarađuju iz podele profita od izvoza, proizvođači su im prirodni saveznici, 3. Izvoznici - dobijaju sigurnu proviziju i imaju interes u velikom obrtu, 4. Posrednici - dobijaju proviziju od realizacije i imaju interes u velikom obrtu, 5. Država - zadovoljila je proizvođače, hladnjačare i izvoznike, nema svađa i napetosti u poslu, nema blokada puteva, dobija devizni priliv, dobija vezanost dijaspore za realan posao izvoza i njeni građani se bogate radom, bez obzira gde živeli.\nDa li je ovo moguće? Jeste. Na ovaj način, povećavamo devizni priliv zemlje za minimum 500 miliona evra. Tim novim prilivom, koga sada uzimaju strani grosisti, možemo u poljoprivredi zaposliti 125.000 radnika svake godine. Ko to treba da uradi? Sadašnji režim to nije sposoban. Šuplji dogovori ne rešavaju problem. Treba stvoriti novi sistem. Trebaju nam novi ljudi i nova strategija. Oni koji ovo bar razumeju.


Boki 13 ucenjivao i biznismene: “Tražimo dokaze” – Vesti – Život – online news Srbija\nKako je biti devojka u mukom svetu gejminga?\nHome > Lifestyle > Boki 13 ucenjivao i biznismene: “Tražimo dokaze” – Vesti – Život\n- 19. 07 2019 19. 07 2019 020\nTužiteljka za organizovani kriminal Severne Makedonije Vilma Ruskoska izjavila je da još nekoliko biznismena tvrdi da ih je ucenjivao neformalni vlasnik kablovske 1TV Bojan Jovanovski, poznat kao Boki 13.\nIzvor: B92, Beta petak, 19.07.2019. | 13:08\n“Imam saznanja za druge slučajeve, ali ne mogu da vam kažem o kojem broju osoba se radi. Oni su dali iskaze i sada tražimo dokaze da potvrdimo te iskaze”, rekla je Ruskoska.\nRuskoska je potvrdila da su ti neimenovani biznismeni tvrdili da su bili ucenjivani od istih osoba koje su osumnjičene u istrazi za slučaj “Reket”.\nDvojica osumnjičenih za iznudu u istrazi popularno nazvanoj “Reket”, Bojan Jovanovski i Zoran Milevski, od ponedeljka se nalaze u pritvoru istražnog zatvora “Skoplje”.\nTužilaštvo za organizovani kriminal ih goni zbog sumnje da su reketirali poznatog biznismena koji je pod istragom Specijalnog tužilaštva za prisluškivane razgovore.\nIako nije saopšteno njegovo ime, izvesno je da se radi o Jordanu Kamčevu, najbogatijem Makedoncu po Forbsu, koji je ucenu prijavio nakon što je o tome prvo obevestio premijera Severne Makedonije Zorana Zaeva.\nU fokusu slučaja “Reket” našla se i specijalna tužiteljka Katica Janeva, čijim su uticajem navodno trgovali Jovanovski i Milevski i koji su Kamčevskom obećavali olakšanje pozicije u istrazi “Imperija” u kojoj je prvoosumnjičen.\nNa osnovu predistražnog postupka Tužilaštva za organizovani kriminal, prvoosumnjičeni Jovanovski je od poznatog biznismena tražio i uspeo da dobije novac u zemenu za uticaj na tužioca, dok je Milevski dogovarao sastanke.\nTužiteljka Vilma Ruskoska je za Dojče vele rekla da “još nije kontaktirala druge tužioce iz Specijalnog tužilaštva u vezi sa slučajem ‘Reket'”, kao i u vezi sa predmetom “Imperija” koji je sa njim povezan.\nOni su najusamljenija generacija u istoriji – Nauka – Život\n4. 08 2019 4. 08 2019 09\nOne više ni ne pokušavaju da sakriju privlačnost koju osećaju jedna prema drugoj – Vesti – Život\n21. 07 2019 21. 07 2019 016\nMeta bi mogao da bude razrešen do kraja jula?\n10. 07 2019 017\nElon Musk uz novi ureaj eli povezati mozak s pametnim telefonom\n17. 07 2019 17. 07 2019 010\nProblemi u radu Facebooka, Instagrama i WhatsAppa\n3. 07 2019 3. 07 2019 016


Podloge za igru - najpovoljnije cene, najnoviji modeli - BCGroup\nPodloge za igru akcija\nKINDERKRAFT Podloga za igru puzzle LUNO yellow\nKINDERKRAFT Podloga za igru Tpy Matty\nCena : 4.746,05\nINGENUITY KIDS II PODLOGA ZA IGRU COZY SPORTS\nPodloge za igru:\nKategorija LEGO Uzrast 4+ Karakteristike Težina 0.104 kg Dimenzije 26 × 30.8 × 0.3 cm Bar-kod 5702016616613\nKreiraj udobni gradić pored mora, osunčani bazen, brod na pučini ili šta god da je plod tvoje mašte\nLEGO® Classic zelena pogloga je savršen dodatak bilo kojoj LEGO kolekciji i odlična početna tačka\nED Slagalice Sparkle Girlz 9 kom\nKarakteristike Sparkle podna slagalica. 9 komada slagalice, dimenzija 31,5 x 31,5 x 1 cm. Dimenzije složene podloge\nBEST LUCK BABY PODLOGA ZA PUZANJE DEČAK\nPružite Vašem mališanu sjajnu zabavu u društvu lavića, žirafe i ostalim drugarima iz afričke\nLORELLI BERTONI Podloga za igru Safari\nPodloga za igru Safari Lorelli 10300280000- Velika mekana podloga za igru sa motivima safarija je idealna za bebe\nPodloga za igru Fluffy Friend PL001(Q/3388C-5195) za aktivnu bebu i gimanstiku na udobnoj podlozi. Beba može da\nPERTINI GT-TERETANICA 153601\nBebi VESELA VEŽBAONICA - komplet sadrži mekano postolje sa anatomskim jasutkom. U kompletu je i pet različitih\nŠarena bebi gimnastika sa puno aktivnosti kojima se dete može igrati sa roditeljima ili samostalno. S mekanim\nKonig kids podloga za igru sa projektorom Jungle Model: 012405 Jedinstvena intraktivna bebi muzička gimnastika\nFinding Dory Disney bazen-peščanik u obliku školjke, sa poklopcem. Namenjen za igre u vodi i pesku\nHK MINI Igračka, gimnastika za bebe zebrica\nGimnastička podloga za bebe sa motivima divljih životinja dizajnirana je za decu već od prve godine njihovog\nKarakteristika Vrednost Kategorija Podloge za igru Brend Jungle Pol UNISEX Uvoznik FORMAVS DOO Uzrast 0M+ Veličina\nJUNGLE Bebi podloga za igranje 320703\nBebi podloga za igranje 320703 Jungle interesantna i predivna gimnastika za igru beba koja će izmamiti osmeh vaših\nKids II Podloga Za Igru Pal Around Jungle Activity Gym Opis proizvoda: Ova podloga ima veliki prostor za igru i\nKarakteristike Predviđeno za decu od 0m+ Poseduje ogledalce, glodalicu list, igračkicu slonče, zvečkicu i 10\nHot Mom Podloga za Igru (Tepih) - 180 x 200cm Opis proizvoda: Ove tepihe odlikuje izuzetno meka površina\nKarakteristike Dimenzije proizvoda : 78 x 78 cm Materijal: Platno, plastika Uzrast: 0M+ Pol: Univerzalno Održavanje-čuvanje:\nBRIGHT STAR Podloga za igru bebe Roam About SKU12623\nKarakteristike Predviđen je za decu uzrasta od 0m+ Laka za održavanje i mogu se podvrgnuti umerenom vlažnom\nKarakteristike Podloga za igru Kinderkraft SEA LAND poznatija kao „gimnastika za bebu“ pored toga što\nŽIVOPISAN SVET OTKRIĆA !\nOd trenutka kada se rode, bebe su opčinjene svetom koji ih okružuje. Vodi ih urođena osobina radoznalost - potreba za istraživanjem i ispitivanjem sredine. Podloge za igru su promišljeno dizajnirane da promovišu razvoj vizuelne kognicije, grubih i finih motoričkih veština i čula sluha, mašte i kreativnosti i emocionalne inteligencije od rođenja do ranog detinjstva. Podloge za igru su mekih tkanina dizajnirane sa živim bojama i prijateljskim ilustracijama za podsticanje vizuelnog razvoja, kao i senzornih karakteristika poput zvukova i nabora. Lukovi su prepuni igrčaka za stimulisanje čula bebe. Kada je beba spremna da se prevrće i okreće, na nekim podlogama lukovi se mogu ukloniti kako bi se napravio prostor za stomačić vreme. Podloge sadrže mnogo podstava za zaštitu vašeg malog istraživača dok otkriva potpuno novi svet uzbudljivih aktivnosti. Neke podloge poseduju i mekani jastuk za trbuščić i odvojivi muzički i svetlosni projektor koji se može koristiti pored krevetića noću.\nPODSTAKNITE RADOZNALOST VAŠIH MALIŠANA SA BC GROUP PODLOGAMA ZA IGRU !\nBC Group u saradnji sa domaćim distributerima i inostranim proizvođačima: LEGO, ED, KINDERKRAFT, BB0, PERTINI, BIBA TOYS, JUNGLE, HOT MOM, BRIGHT STARTS, HK MINI, DISNEY, LORELLI BERTONI, BEST LUCK, KONIG, CLEMENTONI, HAPE, INFANTINO, KIDS


Opština Knjaževac i Ministarstvo prosvete potpisali Memorandum o saradnji – Knjaževačke vesti\nHome / 2021 / Opština Knjaževac i Ministarstvo prosvete potpisali Memorandum o saradnji\nOpština Knjaževac potpisala je memorandum sa državnom sekretarkom Anamarijom Viček o saradnji Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja u cilju bolje saradnje između lokalnih i nacionalnih institucija u oblasti obrazovanja i podrške učenicima iz osetljivih grupa.\nOpšti cilj projekta “Zajedno ka srednjoj školi (2020-2022)” je povećanje stope tranzicije u srednju školu i smanjenje stope napuštanja srednje škole kod učenika iz osetljivih grupa.\nProjekat podržavaju “Pestaloci” dečija fondacija i Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, a sprovodi Centar za obrazovne politike, u saradnji sa 10 osnovnih i 10 srednjih škola. Takođe, projekat uključuje i predstavnike 10 lokalnih samouprava u kojima se škole nalaze.\nU ovom projektu učestvuju dve škole iz Knjaževca – Osnovna škola “Dubrava” i Tehnička škola.\nPrevious: Sutra – Timočanin : Pčinja


Slavko Jovičić | Mudžahedinima mjesto iza rešetaka\n« У ФБиХ ПРАЗНИК, У РС РАДНИ ДАН\nNe postoji beha dijaspora! »\nAutor sjovicicslavuj | 23 Novembar, 2008 | read_nums (624)\nThis entry was posted on 23 Novembar, 2008 20:18 and file under RATNI ZLOČINI . You can follow any responses to this entry through the RSS2.0 feed. You can leave a Response, or Trekbekovi from your own site.


18.10.2019. Evropski dan borbe protiv trgovine ljudima, obeležen centralnom uličnom manifestacijom sa porukom #BližeJeNegoŠtoMisliš - #It'sCloserThanYouThink\nPočetna / Novosti / 18.10.2019. Evropski dan borbe protiv trgovine ljudima, obeležen centralnom uličnom manifestacijom sa porukom #BližeJeNegoŠtoMisliš - #It'sCloserThanYouThink\nCrveni krst Valjevo je u petak 18. oktobra, na Gradskom trgu u centru grada, aktivno obeležio Evropski dan borbe protiv trgovine ljudima, realizujući centralnu uličnu aktivnost uz aktivno angažovanje mladih volontera u periodu od 11:30 do 13 časova sa ciljem skretanja pažnje javnosti na ovaj itekako prisutan problem modernog doba sa porukom #BližeJeNegoŠtoMisliš. O ovoj aktivnost Crvenog krsta Valjevo priloge su uradili i emitovali mediji Regionalna VTV Valjevo, TV Va-Plus i RTV Marsh Valjevo. Zanimljiva postavka privukla je pažnju naših sugrađana na temu trafikinga a njihova znatiželja je vodila u razgovor sa našim volonterima o ovoj temi, pri čemu su informisani ko su žrtve trgovine ljudima a ko počinioci i na koji način mogu pomoći i učestvovati u sprečavanju modernog ropstva, od pokazivanja solidarnosti putem društvenih mreža podrškom raznih kampanja, prijavom rizičnih situacija određenim službama, informisanjem ljudi u okruženju o ovom problemu, volontiranjem itd. Borba protiv trgovine ljudima nije odgovornost samo organa vlasti. Svako može da pomogne rešavanju ovog zločina tako što će pokrenuti lavinu malih, ali značajnih akcija koje pružaju nadu i pomoć.\nAktivnost smo nastavili u Ekonomskoj i Tehničkoj školi realizacijom predavanja za učenike i profesore na temu trafikinga.\nDa li misliš da je problem daleko od tebe?


Dogovoreno povlačenje tenkova na istoku Ukrajine – Fokus.ba\nDogovoreno povlačenje tenkova na istoku Ukrajine\nPredsjedavajući OESS-u i srbijanski ministar vanjskih poslova Ivica Dačić, ocijenio je danas u Minsku kako je dogovoreno povlačenje tenkova i vrste naoružanja do 100 mm na istoku Ukrajine značajan impuls za uspješan nastavak mirovnog procesa u toj zemlji, prenosi Tanjug.\nDačić je danas u svojstvu predsjedavajućeg OESS-u prisustvovao sastanku Trilateralne kontakt grupe u Minsku i razgovarao s koordinatorima radnih skupina koje se, pod njenim okriljem, bave provođenjem odredaba Paketa mjera za implementaciju sporazuma iz Minska, priopćilo je Ministarstvo vanjskih poslova Srbije.\n“Moja želja je da podstaknemo i damo dodatni impuls za mirovni proces. Raduje me da smo maloprije mogli da čujemo da je usuglašeno i dogovoreno povlačenje tenkova i vrste naoružanja do 100 mm. To je značajan impuls za uspješan nastavak mirovnog procesa”, istaknuo je u izjavi predsjedavajući OESS-u.\nCilj posjete Minsku bio je, kako je rekao, da u ime Trojke OESS-a (ministara Njemačke, Švicarske i Srbije), prenese stavove vezano za mirovni proces u i oko Ukrajine.\n“Želim da zahvalim Bjelorusiji na gostoprimstvu Trilateralnoj kontakt grupi i radnim skupinama koje su osnovane. Veliki je doprinos Bjelorusije, zbog činjenice da su mnogi mirovni sporazumi postignuti ovdje u Minsku”, rekao je Dačić.


Vazdušno-desantne snage dobijaju najnovija oklopna vozila „Tajfun“\nRuske Vazdušno-desantne snage dobijaju pojačanje: Stižu najnoviji „Tajfuni“\nRuske Vazdušno-desantne snage uskoro će dobiti prvu seriju najnovijih oklopnih vozila „Tajfun – VDV“, saopštio je Sputnjiku izvor iz odbrambeno-industrijskog... 04.08.2021, Sputnik Srbija\nIzvor dodaje da bi „druga serija 'Tajfuna VDV' trebalo da bude isporučena naručiocu 2022. godine“.Priprema podrazumeva da se u obrazovnim institucijama Ministarstva odbrane pripremaju kadrovi odgovarajućih specijalnosti koje će rukovati vojnom tehnikom, a da je u vojnim jedinicama sve spremno za korišćenje – goriva i maziva, municija i tako dalje.Vazdušno-desantne snage trenutno nemaju nijedno vozilo klase „Tajfun – VDV“.„Tajfun – VDV“ opremljen je motorom KamAZ-650.10-350 od 350 konjskih snaga i automatskim menjačem. Maksimalna brzina vozila je do 100 kilometara na čas.Oklop osigurava zaštitu od eksplozije od šest kilograma TNT-a postavljenog ispod točka ili četiti kilograma ispod dna.Vozila „Tajfun“ za Vazdušno-desantne snage naoružani su modulom na daljinsko upravljanje sa topom kalibra 30 milimetara. Prema rečima proizvođača, oruđe je u stanju da pogađa mete na udaljenostima koje se ranije bile nedostižne za taj kalibar, a može se gađati u pokretu u bilo koje vreme dana i u teškim vremenskim uslovima.\nrusija, oklopno vozilo, vazdušno-desantne snage rusije\n07:43 04.08.2021 (Osveženo: 07:47 04.08.2021)\n© Sputnik / Ramilь Sitdikov / Uđi u foto-galerijuOklopno vozilo K4386 "Tajfun-VDV"\nRuske Vazdušno-desantne snage uskoro će dobiti prvu seriju najnovijih oklopnih vozila „Tajfun – VDV“, saopštio je Sputnjiku izvor iz odbrambeno-industrijskog kompleksa.\n„Počela je priprema za isporuku oklopnih vozila K-4386 'Tajfun-VDV', koje proizvodi kompanija 'Remdizel', Vazdušno-desantnim snagama Rusije. U najskorije vreme planirano je da se vojsci preda prva serija tih vozila“, rekao je naš sagovornik.\nIzvor dodaje da bi „druga serija 'Tajfuna VDV' trebalo da bude isporučena naručiocu 2022. godine“.\nPriprema podrazumeva da se u obrazovnim institucijama Ministarstva odbrane pripremaju kadrovi odgovarajućih specijalnosti koje će rukovati vojnom tehnikom, a da je u vojnim jedinicama sve spremno za korišćenje – goriva i maziva, municija i tako dalje.\nVazdušno-desantne snage trenutno nemaju nijedno vozilo klase „Tajfun – VDV“.\n„Tajfun – VDV“ opremljen je motorom KamAZ-650.10-350 od 350 konjskih snaga i automatskim menjačem. Maksimalna brzina vozila je do 100 kilometara na čas.\nOklop osigurava zaštitu od eksplozije od šest kilograma TNT-a postavljenog ispod točka ili četiti kilograma ispod dna.\nVozila „Tajfun“ za Vazdušno-desantne snage naoružani su modulom na daljinsko upravljanje sa topom kalibra 30 milimetara. Prema rečima proizvođača, oruđe je u stanju da pogađa mete na udaljenostima koje se ranije bile nedostižne za taj kalibar, a može se gađati u pokretu u bilo koje vreme dana i u teškim vremenskim uslovima.


SRBIN UDARIO NA NATO ZBOG URANIJUMA: Oboleo od raka, pa pokrenuo lavinu od 2.500 tužbi! | Serbiantimes.info\nBivši srpski vojnik, identifikovan inicijalima D.S., podneo je tužbu Vrhovnom sudu u Beogradu protiv NATO-a zbog upotrebe osiromašenog uranijuma tokom agresije na Jugoslaviju 1999. godine. Oštećeni tvrdi da je od posledica osiromašenog uranijumaoboleo od raka, rekao je njegov advokat Srdan Aleksić za rusku agenciju TASS.\nAleksić je otkrio da je tužba srpskog oficira u potpunosti identična sa 500 tužbi italijanskih vojnika raspoređenih na Кosovu 1999. godine\n“Upravo sam podneo tužbu D.S.-a Vrhovnom sudu u Beogradu za nadoknadu štete zbog raka usled boravka na Кosovu i jugu Srbije u periodu 2000-2001. Tužba je podneta protiv NATO-a koji ima status pravnog lica sa stanovišta međunarodnog prava”, objasnio je.\n“D.S., koji je u to vreme bio vojni oficir, ostao je u tom području, NATO je bombardovao osiromašenim uranijumom, 201 dan. Osamnaest godina kasnije oboleo je od teškog oblika raka glatkih mišića koji se proširio na njegove unutrašnje organe, podneo je tri operacije u periodu 2018. – 2020. i trenutno je u ozbiljnom medicinskom stanju. Stručnjak za sudsku medicinu potvrdio je da je bolest uzrokovana osiromašenim uranijumom”.\nAleksić je otkrio da je tužba srpskog oficira u potpunosti identična sa 500 tužbi italijanskih vojnika koji su bili raspoređeni na Кosovu 1999. godine. Od 500 podnesenih, usvojen je 181 zahtev, a italijansko Ministarstvo odbrane nadoknadilo je štetu vojnicima. Prvi sličan slučaj u Francuskoj završen je pre nekoliko meseci pobedom. Slične tužbe podižu se u Velikoj Britaniji, Turskoj, Nemačkoj i Holandiji.\n“Moj italijanski kolega Angelo Tartaljia dostavio mi je preko 70 presuda i preko 1.000 stranica dokaza, uključujući papire italijanske parlamentarne komisije koji su dokazali vezu između osiromašenog uranijuma i onkoloških stanja, kao i dokaze Svetske zdravstvene organizacije, i dokazi prikupljeni u američkoj bazi vazduhoplovnih snaga u Кaliforniji 1988. godine koji ukazuju na štetu koju osiromašeni uranijum nanosi ljudima”, naglasio je Aleksić.\n“Identične analize, sprovedene u Italiji, potvrdile su američke podatke iz 1988. godine u vezi sa opasnošću koju osiromašeni uranijum predstavlja za ljude i životnu sredinu. 15 tona osiromašenog uranijuma koje su završile u južnoj Srbiji i dalje utiču na čitav region – na Severnu Makedoniju, Albaniju i Bugarsku. Mnogi ljudi su bili izloženi i oboleli od raka”, istakao je advokat.\nPre kraja ovog meseca biće podnete četiri slične tužbe u gradovima Novom Sadu, Кragujevcu, Nišu i Vranju. Trenutno Aleksićeva advokatska kancelarija sastavlja više od 2.500 tužbi. Advokati nameravaju da ostvare odštetu za svoje žrtve počev najmanje od 100.000 evra.\nPrema postojećoj proceduri, Vrhovni sud u Beogradu mora da razmotri slučaj i preda ga NATO-u u roku od šest meseci. Ako Savez ne reaguje u pomenutom roku, Sud će samostalno odrediti advokata za okrivljenog.\nNATO agresija na Jugoslaviju započela je 24. marta 1999. i trajala je 78 dana. Kao glavni uzrok operacije, Alijansa je navela “sprečavanje genocida nad Albancima na Кosovu”. Prema statistikama NATO-a, avijacija Alijanse izvela je 38.000 naleta i bombardovala preko 10.000 ciljeva.\nPrema srpskim zvaničnicima, bombardovanje je rezultiralo smrću 3.500 do 4.000 ljudi, dok je oko 10.000 ljudi ranjeno, od čega su dve trećine civili. Materijalna šteta iznosila je 100 milijardi dolara. Tokom tri meseca bombardovanja, NATO je bacio 15 tona osiromašenog uranijuma. Posle toga, Srbija je postala zemlja broj jedan u Evropi po bolestima raka. Tokom prvih 10 godina nakon bombaških napada, oko 30.000 ljudi je obolelo od raka u zemlji, a između 10.000 i 18.000 ih je umrlo.\nTEŽAK DAN ZA SPORT: Bajden potpisao, transrodne osobe mogu da se takmiče u ženskim kategorijama!


Fudbaleri „Leotara“ pobijedili su danas na „Policama“ ekipu „Alfa-Modriče“ rezultatom 2:0, u utakmici 27. kola Prve lige Republike Srpske.\nGolove za trebinjski klub postigli su Danilo Šipovac u 25. minuti iz jedanaesterca, te Filip Kolak u sudijskoj nakoknadi susreta.\nTri kola prije kraja prvenstva, Trebinjci su drugi na tabeli sa 47 bodova.\nTim Olega Ćurića zaostaje devet bodova za liderom tabele – prijedorskim „Rudarom“, koji je nakon današnje pobjede u Gradišci protiv „Kozare“ samo na korak od šampionskog naslova i plasmana u Premijer ligu BiH.\nU narednom kolu „Leotar“ gostuje u Zvorniku kod ekipe „Drine“.\nfk leotarfk modriča


The last Casa a Malicia in Madrid\n-on the trail of an architectural foolishness-\nDo sredine šesnaestog veka Madrid je bio dosadni, provincijski kastiljanski gradić, sa jedva dvadesetak hiljada stanovnika, kojima je glavni problem bio kako da ubiju vreme. Jedina politička aktivnost u gradu su bila povremena zasedanja Cortesa, putujućeg kraljevskog suda i parlamenta, koji bi ponekad tu gostovao, ali čije odluke i pompezni proglasi ionako nisu imali nikakvog realnog uticaja na kraljevsku politiku. Zanimljiv je bio koncept odbrane tog grada od eventualnog neprijatelja, zasnovan uglavnom na blefu: grad je bio okružen mnogobrojnim kulama i naizgled visokim zidinama, ali one su bile napravljene ponajviše od blata i nisu imale realnih fortifikacijskih vrednosti. Kraljevi iz austrijske dinastije Habzburg, koja je u to vreme iz obližnjeg Toleda vladala Španijom, veoma su voleli taj gradić i povremeno ga posećivali, najviše zato što su se u njegovoj okolini nalazila odlična lovišta.\nIpak, kada je 1561. godine, kralj Filip II, proglasio Madrid za novu prestonicu, to je bilo ogromno iznenađenje. Kralj se preselio u Madrid, a za njim je krenula beskonačna svita plemića, državnih službenika, ambasadora, redovnika, dvorskih dama, ulizica i kepeca, dakle svih onih koji su održavali funkcionisanje te velike pomorske imperije sa posedima na četiri kontinenta.\nNaravno, grad se tada suočio sa ogromnim nedostatkom stambenog prostora za sve te državne službenike. Rešenje je bilo aktiviranje stare ideje koja se koristila kao privremeno rešenje u sličnim situacijama, naročito u ratnim pohodima ili pri gostovanju putujućeg suda. Donesena je uredba Regalia de aposento, kojom se propisuje da svi vlasnici kuća koje imaju sprat moraju da ga ustupe državnim službenicima, a da za svoje potrebe mogu da zadrže samo prizemlje. Iako očigledno oštećeni i materijalno i u pogledu gubitka sopstvenog komfora i privatnosti, stanovnici Madrida su, u početku, prihvatili takvu sudbinu bez prevelikog gunđanja, ali njihov stav se dramatično izmenio kada su shvatili da ta nepopularna mera ovog puta neće biti privremena, nego da, silom prilika, postaje stalno rešenje. Grad je rastao i rastao, sve više je ljudi dolazilo i koliko god se gradilo, manjak stambenog prostora za državne birokrate postajao je sve veći. Pod najvećim pritiskom bili su oni građani koji grade nove kuće i koji će polovinu novonapravljenog stambenog prostora morati da daju nekim nepoznatim važnim državnim službenicima, …osim ako tu obavezu ne uspeju da nekako izvrdaju.\nAli kao što to u Španiji svi dobro znaju, svaki zakon ima rupu, ili kako oni kažu - zamku. Bogataši su se snašli tako što su davanjem novčanih donacija državi, po nekoj odredbi nekog člana, bili oslobođeni obaveze ustupanja svog stambenog prostora. Pripadnici siromašne većine su morali biti lukaviji i pokazati više inventivnosti. Njihova šansa je bila da naprave kuću koja bi bila proglašena za „neprikladnu“ ili „nedeljivu“. U decenijama koje slede, pravljenje takvih neprikladnih, nedeljivih kuća postala je najcenjenija arhitektonska veština u Madridu. Pravljene su kuće sa velikim „prolazima“, „hodnicima“, „unutrašnjim dvorištima“ i drugim sličnim prostorijama, koje bi postajale stambene, čim prođe kraljevska komisija koja oficijelno konstatuje „neprikladnost“ kuće. Najcenjenija je bila veština skrivanja etaža, pa su pravljene kuće koje spolja izgledaju kao prizemne, ali iza zida se zapravo kriju dve etaže, a u strmom kosom krovu još jedna ili dve. Da bi se to nekako zamaskiralo, pravljena su bizarno velika vrata, prozori su bili visinski raspoređeni u potpunom neredu, pa se od spolja nije moglo naslutiti na kojoj visini se nalazi međuspratna konstrukcija. Možda nije slučajno da je upravo u to vreme u španskoj popularnoj književnosti dominirao „pikarski roman“ koji je slavio mangupsku domišljatost običnog, malog, snalažljivog čoveka. Ništa u stvarnom životu nije bilo pikarskije od madridske stambene arhitekture u šesnaestom i sedamnaestom veku. Smatra se da je u tom periodu u Madridu izgrađeno oko hiljadu takvih zagonetnih kuća, čija se spratnost, funkcija i površina nikako nije mogla sagledati. Takve kuće su službeno nazivane „kućama sa neprikladnom podelom“, kolokvijalno „kućama sa zamkom“, ali vremenom se ustalio mangupski naziv casa a la malicia - kuća zlobe, što je izraz koji se i danas koristi.\nKasnije su se vlasti dosetile, pa su uvele porez za one građane koji nisu pružili gostoprimstvo dvorskoj kamarili, a mogli bi, da im je kuća bila prikladnija. Porez se izračunavao na veoma komplikovan način i vlasnici „kuća zlobe“ su morali da svoju inventivnost dignu na još viši nivo, kako bi izbegli ili smanjili taj porez. Zvanični ulaz je bio na jednom mestu, ali postojali su i drugi, skriveni ulazi, iz dvorišta, kroz tuđi pasaž, iz druge ulice i slično. Rezultat je bio totalni urbanistički haos.\nAli, svemu dođe kraj, pa i zlatnom dobu Španije. Osvajanje kontinenata, indijanski ratovi, gusarske avanture i javna spaljivanja nevernika – sve je to, već u osamnaestom veku, bila samo romantična prošlost. Carstvo je oslabilo, dvor se smanjio, kraljevi pratioci su izgradili svoje kuće i one „neprikladne kuće“ koje su do tog vremena bile prednost, sada su postale mana. Madrid je bio u urbanističkom haosu, a ljudi su stanovali u kućama koje su namerno pravljene da budu neprikladne. Na jedvite jade su kuće popisane i dobile su adrese, u procesu koji je potrajao osamdesetak godina, a pune ruke posla imao je Mesonero Romanos, madridski pisac i hroničar grada koji je teško prepoznatljivim ulicama davao imena vezanim za njihovu ulogu u gradskoj istoriji. U novim okolnostima su „kuće zlobe“ kao nepraktične za stvarni život rušene i umesto njih su zidane nove, razumno projektovane, prilagođene stvarnim potrebama i dosadno usklađene sa ustanovljenim urbanističkim principima.\n„Kuća zlobe“ u ulici Redondilla\nKoliko „kuća zlobe“ je ostalo u današnjem Madridu? Naravno, s obzirom na to kako su pravljene, nije ih lako ni definisati ni prepoznati. Neki kažu da ih danas ima samo još tri, drugi kažu da ih ima dve, a treći i to osporavaju. Ali svi se slažu da postoji bar još jedna – i to ona na uglu ulica Redondilla i los Mancebos, u kvartu la Latina. Kuća je u prošlosti doživela izvesne prepravke, ali raspored prozora i vrata nije diran i jednako je zagonetan kakav je i bio u njenom „najzlobnijem“ periodu. I pored toga što danas imamo otkriven pogled na obe ulične fasade, nije moguće dokučiti gde se nalazi međuspratna konstrukcija između prizemlja i prvog sprata. Svaku zamišljenu horizontalu presecaju neka vrata ili neki prozori, postavljeni na nelogično različite visine. Koliko u stvari ima etaža? Da li postoje unutrašnje stepenice koje menjaju visinsku kotu prvog sprata? U sličnom haotičnom rasporedu su i krovni prozori – „badže“, enigmatično postavljeni na različite visine. Poseta na licu mesta ne rešava zagonetku. Jedva se može baciti pogled kroz jedan od prozora, ali objašnjenja i dalje nema. Tavanica je postavljena neočekivano visoko, a unutrašnjost izgleda nenastanjena i možda je u nekoj rekonstrukciji.\nMadrid 2016, ugao Calle Redondilla i Calle de los Mancebos\nNe zaboravimo da je kuća i ranije imala neke rekonstrukcije i ne znamo šta je pritom bilo menjano. Kako li je izgledala u početku? Da li je prvi vlasnik uspeo da nadmudri revnosne habzburške poreznike?\nIstorija „kuća zlobe“ nije nepoznata madridskoj stručnoj javnosti, čak je i izvor izvesnog nacionalnog ponosa kao oličenje „pikarskog“ duha i domišljatosti španskog naroda. Ipak, iako je ostala samo još jedna takva kuća ona do sada, koliko mi je poznato, nije stavljena pod zaštitu. Da budemo iskreni, bilo bi zaista nezgodno stavljati pod kulturnu zaštitu nešto što je pravljeno sa namerom da bude „antiarhitektura“. Bilo kako bilo, treba očekivati da uskoro nestane i poslednji trag takve arhitektonske ludorije u Madridu. To, naravno, neće biti kraj prevarama sa brojem etaža u stambenim zgradama u Evropi, ali nigde to nije bilo tako uspešno i tako masovno kao u habzburškom Madridu.\nDarko Veselinović, juli 2016


Vesti - vino.rs - Results from #1656\nGlamour koji sa sobom nosi brend Hyatt Regency objediniće snage sa agencijom IN VINO u trasiranju puta ka najznačajnijoj vinskoj manifestaciji jugoistočne Evrope.\nponedeljak, 05 decembar 2011 21:30\nPrvi festival vina u Kikindi zakazan je za petak, 2. decembra, od 14 časova u restoranu Radnički dom, koji je sa Udruženjem Banatska Lenija i organizator manifestacije.\nsreda, 30 novembar 2011 11:17\nMediteraneo - festival vina, gastronomije i vinskog turizma, održaće se 26. i 27. novembra u paviljonu „Cvijeta Zuzorić"” na Kalemegdanu u Beogradu.\nponedeljak, 21 novembar 2011 22:04\nNajbolje vino 2011. godine, prema mišljenju uglednog Wine Spectator online magazina, jeste Kosta Browne Pinot Noir Sonoma Coast 2009. Ovo je još jedna potvrda konstantnog uspona pino noara u svetu, posebno u SAD, te vredno priznanje za malu vinariju iz Kalifornije osnovanu tek pre 10 godina.\nnedelja, 20 novembar 2011 16:06\nTuristička Organizacija Grada Sombora u saradnji sa D-Wine d.o.o. organizuje u Somboru III Međunarodni Festival vina i hrane „Ravangrad Wine Fest“. Festival će biti održan 3. decembra u Kristalnoj sali hotela InterNacion, Trg Republike 1, Sombor, od 14:00 do 20:00 časova.\nnedelja, 20 novembar 2011 00:51\nPromocija prestižnog izdanja, knjige „Guida ai migliori vini d'Italia 2012” (Vodič kroz najbolja italijanskih vina 2012), okupila je 5. novembra u Meranu mnoga značajna imena vinske „čizme”.\nutorak, 15 novembar 2011 14:15\nU Metropolis areni na Skopskom sajmu od 15. do 19. novembra održaće se vinski festival pod sloganom - Probajte naša najbolja zrna!\nnedelja, 13 novembar 2011 20:42\nStrana 208 od 216


Oslobađanje donacije od plaćanja poreza i carine - procedura bez kraja\nNaslovnaDonatorske akcijeOslobađanje donacije od plaćanja poreza i carine - procedura bez kraja\non 19 jun 2017 . Posted in Donatorske akcije\nAktivna zona je uspješno prikupila preko 6000 eura vrijednu donaciju, a koja je namijenjena nabavci posebne pokretne platforme (motorne rampe) za prilagođavanje zgrade prijestonice Cetinje osobama sa invaliditetom.\nUz pomoć Fonda za aktivno građanstvo, a u okviru programa ,,De fakto jednaki'', čiju realizaciju finansira Evropska unija, posredstvom Delegacije EU u Crnoj Gori, Aktivna zona je pokrenula inicijativu ,,Zajednica bez barijera''. Partneri u realizaciji ove inicijative su: Udruženje paraplegičara Cetinje i Privredni klub Cetinja, uz čiju pomoć je prikupljena suma od 3000 eura, dok je fAKT duplirao istu sumu, što je bilo dovoljno za nabavku posebne motorne rampe iz Republike Srbije.\nKako se radi o proizvodu koji nije proizveden u našoj državi, proceduru dopremanja je podrazumijevao uvoz tog proizvoda. Budući da se radi o donaciji i društveno-korisnom proizvodu, računali smo na jednostavnost procedure prilikom oslobađanja od plaćanja poreskih i carinskih taksi, međutim, naišli smo na nerazumijevanje i nepoznavanje pomenute procedure od strane službenika u Upravi Carina, ali i drugih ustanova kojima smo se obratili.\nPostoji nekoliko zakona, uredbi i pravilnika koji se bave ovom problematikom, a u nastavku ćemo predstaviti djelove istih koji se odnose na proizvode i usluge namijenjene osobama sa invaliditetom:\nZakon o porezu na dodatu vrijednost prepoznaje oslobađanja od plaćanja PDV-a prilikom uvoza proizvoda i usluga, a u slučajevima kada se radi o javnom interesu. Član 28 pomenutog Zakona prepoznaje više od 20 proizvoda i usluga koje je moguće osloboditi plaćanja PDV-a. Između ostalog, istim članom (alineja 10) je predviđeno oslobađanje od plaćanja PDV-a za ,,proizvode koji su posebno izrađeni za obrazovanje, osposobljavanje ili zapošljavanje slijepih i gluvih, odnosno drugih fizički ili duševno hendikepiranih lica, ako su stečeni besplatno i uvezeni od strane ustanova, osnosno organizacija čija djelatnost je obrazovanje, odnosno nuđenje pomoći tim licima i ako od strane donatora nije izražena komercijalna namjena, na osnovu mišljenja ministarstva nadležnog za poslove socijalnog staranja''.\nNačin na koji se institucije, preduzeća, organizacije i drugi akteri mogu osloboditi plaćanja PDV-a prilikom uvoza proizvoda ili usluge jeste opisan u posebnom ,,Pravilniku o postupku poslobađanja od plaćanja PDV-a investitora i isporuku određenih proizvoda i usluga''. Međutim, ovaj Pravilnik prepoznaje oslobađanje od plaćanja PDV-a samo u slučaju isporuke proizvoda i usluga u skladu sa međunarodnim ugovorom. Dakle, ne propoznaje se mogućnost oslobađanja od plaćanja PDV-a prilikom uvoza proizvoda i usluga u slučaju da pojedinac - građanin/ka Crne Gore, ili organizacija odluči da to uradi sopstvenim novcem ili novcem prikupljenim prilikom organizovanja donatorskih akcija.\nCarinski Zakon takođe prepoznaje mogućnost oslobađanja od plaćanja carine za određene proizvode i usluge, a u okviru člana 184 (alineja 6), u kom je predviđeno da ,,humanitarne organizacije, udruženja slijepih i gluvih, odnosno nagluvih osoba, lica oboljela od mišićnih i neuromišićnih oboljenja i njihovi članovi koji uvoze specifičnu opremu, urđeđaje, instrumente, rezervne djelove i potrošni materijal za potrebe tih lica'' budu oslobođena od plaćanja carinskih taksi.\nDalje, članom 57 Uredbe o uslovima i postupku za ostvarivanje prava na oslobađenje od plaćanja carine, detaljno se opisuju proizvodi i usluge namijenjene osobama sa invaliditetom, a koje mogu biti oslobođene plaćanja carine. Naime, u tom dijelu Uredbe se navodi da ,,predmeti posebno izrađeni za obrazovanje, zapošljavanje ili društveni napredak lica sa invaliditetom'' mogu biti oslobođeni plaćanja carine, a u slučaju ,,da ih uvoze ustanove ili organizacije koje se bave obrazovanjem ili pružanjem pomoći licima sa invaliditetom, koje imaju odobrenje nadležnih organa za uvoz te robe bez plaćanja carine.'' Međutim, nigdje u Zakonu, ali ni u pomenutoj Uredbi nije preciziran način dobijanja odobrenja, ali ni naziv nadležnih organa, što predstavlja problem za određene državne organe koji nijesu upoznati sa ovim pravnim okvirom, te ne prepoznaju svoju odgovornost. Članom 61 pomenute Uredbe je precizirana procedura za oslobađanje od plaćanja carine, koja podrazumijeva upućivanje zahtjeva, uz koji se podnose: dokaz o registraciji organizacije; te izjava da je uvezena roba namijenjena za pružanje pomoći i rehabilitaciji lica sa invaliditetom.\nNa kraju, zaključujemo da je sve proizvode i usluge namijenjene obrazovanju, podršci i pomoći osobama sa invaliditetom moguće osloboditi plaćanja carinskih taksi, dok je proizvod ili uslugu moguće osloboditi plaćanja poreza samo u slučaju da iste donira neka međunarodna organizacija. Iz naše komunikacije sa službenicima Uprave carina i Carinarnice Podgorice se međutim pokazalo da je oslobađanje od plaćanja carine predviđeno isključivo na osnovu međunarodnog ugovora, čime se negiraju gore navedeni član 57 Uredbe o uslovima i postupku za ostvarivanje prava na oslobađenje od plaćanja carine kao i Carinski Zakon, član 184 (alineja 6).\nOvo znači da vi, kao građani/ke Crne Gore, ili bilo koje organizacije ili preduzeća, nijeste u mogućnosti donirati bilo koji predmet ili uslugu u slučaju da to želite uraditi svojim novcem, jer država Crna Gora ne prepoznaje humanitarni rad svog naroda, te će vam naplatiti PDV i carinu i tako ,,nagraditi'' vašu solidarnost i humanitarni rad.\nOvim putem želimo skrenuti pažnju na probleme koji se javljaju kod uvoza proizvoda i usluga namijenjenih javnom dobru i zatražiti donošenje izmjena i dopuna pomenutih zakona, uredbi i pravilnika, koji će objediniti i pojednostaviti proceduru oslobađanja od plaćanja poreza i carine. Dakle, po uzoru na države regiona, Crna Gora bi trebalo da usvoji Zakon o donacijama i humanitarnoj pomoći, koji bi afirmisao solidarnost i filantropsko djelovanje građana i privrednika. Takođe, ovim putem pozivamo i službenike pomenutih institucija da se upoznaju sa već postojećim zakonskim rješenjima i da ih primjenjuju kako građani i predstavnici nevladinih organizacija ne bi morali da odustaju od ostvarivanja zakonom zagarantovanih prava.


[i]kako ide jednina od "gamad?\nHellen, 27/03/2006 15:19[/i]\njednina od rijeci gamad je zabranjena rijec! iako je JA naravno znam ipak je necu napisati.\nova zabrana se proteze, kako to vec biva, jos od prastarih vremena. u toj dalekoj proslosti nije bilo gamadi vec samo jedan veliki "jednina od gamadi". imao je veliku moc destrukcije. svi vise manje znaju sta gamad radi sada, pa pokusajte zamisliti tu jedninu kada u uvecanom obliku to isto radi. ljudi su bili u ocaju. pokusavali su ubiti tu jedninu, ali im nikako nije uspjevalo. razne sluzbe za deretizaciju, dezinsekciju i sl.aktivnosti su se trudile da mu stanu u kraju, jer bi time osim sto bi covjecanstvo oslobodili od ove napasti dobili i pozitivnu reputaciju koja bi ih zauvijek pratila. naravno svi su bili bezuspjesni.\nu jednoj trosnoj kuci zivjela je siromasna porodica koja je osim roditelja brojala i 12 djece. unatoc teskoj materijalnoj situaciji oni su bili izuzetno cestiti i posteni. jednom prilikom jednina je dosla do njih i unistila im sve sto su imali. iako nisu bili prvi ljudi kojima se ovo desilo, ovo je bila kap koja je prelila casu. pojavila se osoba koja je zivjela za sedam gora i sedam mora. iza planina i dolina. jednostavno receno zivjela je u nekoj vukojebini. sta je ta osoba tacno uradila nije u potpunosti jasno, ali efekat je bio da se ta jednina razdijelila u milione manjih oblika, koji su i dalje isto radili, al su bili podlozni unistenju, te s obzirom da su bili manji i steta je takva bila. tada je i receno da se jednina vise nikada ne smije upotrijebiti, jer u suprotnom ce se te sitne jedinke ponovo integrisati u jedno bice. naziv se naravno i prestao upotrebljavati, a usljed dugog perioda ne koristenja te rijeci ona je i zaboravljena, osim od strane pojedinaca koji odgovorno ne sire dalje to svoje znanje.\nObjavio/la soe u 14:48, 9 komentar(a), print, #


Milovan Vitezović - Blic Online\nBogatu sezonu u Srpskom narodnom pozorištu u Novom Sadu ove godine krunisaće predstava "Svetozar", nastala po tekstu Milovana Vitezovića i u režiji Juga Radivojevića koja će biti premijerno izvedena u subotu 24. novembra na sceni "Pera Dobrinović" u sklopu obeležavanja stogodišnjice završetka Velikog rata i prisajedinjenja Vojvodine Kraljevini Srbiji.\n"TI SVIRAŠ U DIPLE, A JA PREDAJEM ETIKU" Knjiga o profesoru Milošu N. Đuriću predstavljena u Skupštini grada\nKnjiga "Ispit kod profesora Miloša N. Đurića" Milovana Vitezovića predstavljena je danas u Starom dvoru.\nPremijera predstave po tekstu Milovana Vitezovića: Užičko pozorište vraća Steriju među Srbe\nPo već ustaljenom običaju, uoči Jugoslovenskog pozorišnog festivala, Narodno pozorište iz Užica pred svojom publikom igraće novu predstavu.\nPogledajte prve scene iz filma o Rastku Nemanjiću\nObjavljen je prvi trejler filma „Princ Rastko srpski”, koji govori o odrastanju najvažnije ličnosti srpske istorije, Rastku Nemanjiću.\nSnima se film „Princ Rastko Srpski”: Zašto je odlučio da napusti dotadašnji život i zamonaši se\nPrve scene filma „Princ Rastko Srpski”, koji je rađen po scenariju Milovana Vitezovića, su snimljene već februara, a nastavak se očekuje sredinom leta.\nŽiri za nagradu “Vasko Popa” danas je uvrstio pet pesničkih knjiga u uži izbor za tu nagradu, čiji će dobitnik biti poznat 10. juna, saopštilo je Srpsko kniiževno društvo (SKD).\nDANI SLOVENSKE PISMENOSTI U Beogradu otvorena izložba „Svetlost ćirilice“\nIzložba kaligrafskih radova otvorena je 21. maja 2015. godine u holu zgrade Univerziteta „Džon Nezbit“ u Novom Boegradu.\nKovačevićeva predstava o Steriji "Rodoljubac" u Zvezdara teatru\nPredstava “Rodoljubac”, o Jovanu Steriji Popoviću, po tekstu Milovana Vitezovića, u adaptaciji i režiji Nebojše Bradića, biće premijerno izvedena danas na sceni “Danilo Bata Stojković” Zvezdara teatra.\nDanas počinje 43. Brankovo kolo\nU najstarijoj srpskoj, čuvenoj Karlovačkoj gimnaziji, poznati književnik Milovan Vitezović, svečano će otvoriti 43. Brankovo kolo novom besedom o Branku Radičeviću, koji se u Sremskim Karlovcima školovao Od 1835. do 1841. godine.\nDvanaest pesnika u širem izboru za nagradu "Vasko Popa"\nŽiri u sastavu Milovan Vitezović (predsednik), Dragan Jovanović Danilov i Duško Novaković odredili su širi izbor 20. jubilarne nagrade Vasko Popa za poeziju.\nPatrijarh: Stradanja srpskog naroda nemerljiva\nPatrijarh Srpske pravoslavne crkve Irinej ukazao je danas, povodom obeležavanja 95. godišnjice potpisivanja primirja u Prvom svetskom ratu, da su stradanja srpskog naroda u 19. i 20. veku nemerljiva u istoriji i da nam je jedinstvo jedini spas.\nBerček profesor Vujić\nSvi koji su voleli da gledaju kultni televizijski film “Šešir profesora Vujića“, uskoro će uživati u njegovom rimejku. Naime, ovih dana se u Beogradu, Valjevu i Vršcu snima istoimeni igrani film, rađen po scenariju Milovana Vitezovića i Zdravka Šotre (ujedno i reditelj ovog projekta).\nDrugi festival satirične priče u SKC\nDrugi festival satirične priče biće održan sutra uveče u maloj sali Studentskog kulturnog centra.


Odrasle osobe sa aknama depresivnije od adolescenata – Čuvaj zdravlje!\nStudija objavljena u časopisu “American Academy of Dermatology”, otkrila je da je akne mogu biti povezane sa rizikom od depresije i anksioznosti, stanja koja se češće javljaju kod odraslih nego kod adolescenata.\nPrethodna istraživanja nisu pokazala vezu, iako su lekari, pa i pacijenti, upozoravali da ona postoji, tvrde istraživači.\nAutori studije u okviru koje su objedinjene dosad poznate 42 studije o aknama i mentalnom zdravlju zato su pozvali ljekare da i akne uvrste među simptome koji mogu da ukaže na taj problem.\nZa tinejdžere i odrasle koji imaju akne nije neobična pojava depresije i anksioznosti. Nijedna studija do sada nije uspostavila definitivnu vezu, jer dokazivanje veze između akni i mentalnog zdravlja može biti veoma teško.\n“Postoji bezbroj drugih faktora koji mogu da utiču na oba problema. Tu vezu moguće je detektovati tek kada se sve te studije uporede i to tako da se posmatra učestalost pojave oba simptoma”, objašnjavaju autori.\n“To daje odgovor na pitanje da li su akne povezane sa depresijom i anksioznošću”, tvrdi autorka studije i profesorika psihologije Daniel Samuels.\nU ovoj studiji pozivaju se ljekari da akne liječe kao jedan od simptoma problema povezanih sa mentalnim zdravljem i razmisle o upućivanju pacijenata na pregled kod psihijatra i eventualno na terapiju.\n“Živimo u kulturi koja je prilično fokusirana na fizički izgled. Imati akne može biti problem, jer je lice istaknuto i može dovesti do psiholoških problema. Ljudi sa aknama ih svakako osjete u nekom trenutku”, kaže glavna autorka studije.\n“Ranije studije otkrile su povezanost između akni i depresije, ali nisu pokazale značajnu povezanost između njih” kaže Catlin Suozi, docent na odeljenju za dermatologiju na Univerzitetu Yale koja nije učestvovala u studiji.\nOna takođe smatra da ova studija pokazuje snažnu povezanost između akni i depresije, ali i anksioznosti i dodaje:\n“Ovo istraživanje bi trebalo da podstakne pacijente sa aknama da se svakako jave dermatologu radi liječenja, jer bi poboljšanje stanja kože kod njih moglo dovesti i do poboljšanja mentalnog zdravlja”\nKad je profesorka Semuels započela analizu, bila je iznenađena vidjevši da studija ukazuje da je veza između akni i anksioznosti veća kod odraslih nego kod tinejdžera.\nOčekivala je suprotno, budući da je adolescencija period kad se razvija samosvijest i pretpostavljala je da će akne biti veći problem za tinejdžere nego za odrasle.\n“Ipak, ako uzmete u obzir da će oko 85 odsto adolescenata u nekom trenutku imati akne, koliko god vam to bilo neugodno i osjećate se loše, znajte da niste sami. Kad su u pitanju odrasli, akne ne pomažu da se osjećate blisko sa vršnjacima i mogu dovesti do mučnijih osjećaja”, smatra profesorka.


Collegium Hungaricum: "Bartok 75"\nProgram pod nazivom "Bartok 75", kojim Collegium Hungaricum obeležava sedamdesetpetogodišnjicu smrti Bele Bartoka, mađarskog etnomuzikologa, pijaniste i jednog od najznačajnijih kompozitora 20. veka, će biti održano ONLINE, na Facebook stranici Collegium Hungaricum Beograd u četvrtak, 19. novembra 2020. godine, u 18 časova. Predavanje o Beli Bartoku će održati Ana Vrbanec, stručni savetnik za umetnost i kulturu, dok će pijanisti An Vang i Petra Hrženjak svirati Bartokove kompozicije. Program: Četiri dela iz ciklusa "Za decu" i Svita za klavir, op. 14, 1. i 4. stav.\nU sklopu izložbe "U apoteci kod ugarskog kralja Svetog Stefana" će biti upriličena stručna vođenja, uz primenu i poštovanje svih mera Kriznog štaba, donetih usled aktuelne epidemiološke situacije, izazvane virusom COVID 19.\nStručna vođenja koja će voditi Jelena Manojlović, autorka izložbe i kustos Muzeja za istoriju farmacije, će biti održana u Collegium Hungaricumu (Gračanička 14, Beograd) svakog 19, 24. i 26. novembra 2020, od 11 do 14 časova.\nCollegium Hungaricum - Odeljenje za kulturu Ambasade Mađarske u saradnji sa Radio televizijom Srbije, učestvuje u realizaciji TV šou-programa "Virtuozi V4+", koji se održava pod pokroviteljstvom Vlade Republike Mađarske i promoviše mlade talente klasične muzike.\nCollegium Hungaricum i RTS zajedno su organizovali izbor srpskih predstavnika za takmičenje u Budimpešti: raspisan je javni poziv na koji se prijavilo 60 mladih talenata iz cele Srbije. Po propozicijama, pravo učešća imaju instrumentalisti do 18 i pevači do 20 godina. Selekciona komisija sastavljena od muzičkih stručnjaka, odabrala je 30 najboljih kandidata za audiciju koja je održana početkom avgusta ove godine, u Studiju 8, na Košutnjaku, na kojoj su izabrana četiri predstavnika Srbije na takmičenju u Budimpešti.\nTelevizijski šou program "Virtuozi" postoji u Mađarskoj već šest godina, ove godine takmičenje je prošireno na internacionalni nivo, pod nazivom "Virtuozi V4+", okuplja kandidate iz Poljske, Češke, Slovačke, Mađarske i Srbije, a održava se pod sloganom "Sviramo zajedničkim jezikom".\nSledeća epizoda ovog talent šou-programa će biti emitovana u subotu, 21. novembra 2020, na RTS 2, sa početkom u 22.50 časova.


Senzacija: 18-godišnji Šapovalov izbacio Nadala | N1 Srbija\nSenzacija: 18-godišnji Šapovalov izbacio Nadala\nIzvor: Minas Panagiotakis, Getty Images\nMladi kanadski teniser Denis Šapovalov ostvario je najveću pobedu u karijeri, pošto je u osmini finala Rodžers kupa u Montrealu savladao Rafaela Nadala sa 3:6, 6:4, 7:6 (7-4).\nMeč je trajao dva časa i 44 minuta, a tokom svakog od tih minuta 18-godišnjak rođen u Tel Avivu pokazivao je da se ne plaši izazova koji je pred njim. Na kraju je i nagrađen za neustrašiv stav i veoma mirnu glavu u teškim trenucima, pa će se za plasman u polufinale boriti sa Adrijanom Manarinom, koji je u dva sete bio bolji od Čunga.\nPlasmanom u četvrtfinale Kanađanin je obezbedio skok za 43 mesta i trenutno je projektovan na 100. mestu na ATP listi.\nŠapovalov je meč završio sa 49 vinera i 41 neiznuđenom greškom, a Nadal je imao 18 direktnih poena i 29 grešaka – Špancu je plasman u polufinale bio potreban za povratak na prvo mesto, ali od toga za sada nema ništa.\nSve vreme Denis se držao istog plana, igrao je agresivno i hrabro, i bekhend se trudio da udara što ravnije, a veliki adut bio mu je slajs servis sa prednost strane. Ipak, forhend je bio udarac kojim je osvojio najveći broj važnih poena, uključujući i viner na meč lopti.\nU prvom setu Nadal je rutinski čuvao gemove na svoj servis, u četvrtom gemu je propustio priliku da napravi brejk, ali je to učinio pošto je dočekao nekoliko grešaka rivala u osmom gemu i zatim je poveo u setovima.\nNije se demoralisao Šapovalov i malo-pomalo preuzimao je inicijativu u poenima, brzo je napravio brejk i onemogućio Nadala da igra iole agresivno. Poveo je 4:1, imao i dve šanse za dupli brejk, ali onda mu je tonus u igri nakratko opao i Nadal se vratio (4:3).\nIpak, ponovo Kanađanin nije psihički posustao, na 5:4 je došao do set lopte, ramom srećno vratio loptu u polje i dočekao grešku Nadala – 1-1 u setovima.\nU prva tri gema na svoj servis u odlučujućem setu Šapovalov je morao da spasava brejk lopte, ukupno šest, ali je svaki put bio dovoljno hrabar. Posle toga šansi za brejk nije bilo ni na jednoj strani i odlučivao je taj brejk.\nPoveo je Nadal sa 3:0, ali je Kanađanin potom probio led i dočekao duplu grešku Nadala za 3:3. Usledio je as Šapovalova od 210 kilometara na sat, a na 5:4 Nadal je smestio forhend u mrežu, da bi već prvu meč loptu Denis iskoristio i pao na beton proslavljajući veliki trijumf.\nTako je Šapovalov “ukrao šou“ Aleksanderu Zverevu i Niku Kirjosu, koji su igrali prethodni meč. Australijanac se muči sa povredom i nije iskoristio nijednu od osam brejk lopti, pa je Nemac zabeležio prvu pobedu u trećem međusobnom okršaju – 6:4, 6:3. Zvereva sada čeka Kevin Anderson, koji je bio bolji od Sema Kverija.\nPreostali parovi četvrtfinala su Federer – Bautista Agut i Švarcman – Hase, a sve mečeve pratite na kanalima Sport kluba.\nTagovi: Rafael Nadal , denis šapovalov\nVratiće se Đoković .....čim ga prodje LAKAT.\nNadal je bio i ostao - druga liga. Ostali teniseri su 3. Samo Nole i Federer su istinski pvoligaši u ovom sportu. Koliko god to zvučalo čudno. Nameštaljka Nadalu da dobije RG, guranjem svih Španaca u njegovu kolonu, koji su kidisali na druge i trošili ih u žestokoj borbi, a njemu (Nadalu) ili predavali mečeve ili gubili sa po 6:0, sada se pokazuje sve jasnije. Majstor dopinga, miljenik teniskog vrha koji selektivno gleda kroz prste i primenjuje stostruke standarde (najočitiji primer kada je francuska ministarka sporta jasno rekla da je Nadal godinama dopingovan i favorizovan, Nadal najavio tužbu - koju nikada nije pokrenuo, a potom i primer drakonske kazne za Ruskinju Šarapovu, a za Erani vikend suspenzija...), nikada zaoravo nije bio prvoklasan teniser, jednog te istog stila non-stop, 20 godina. Samo ludačka "snaga" (čitaj:hemija) ga je vidila tih godinicu, godinicu i po na prvo mesto Atp liste...\nValjda je sad jasno da je Nole jedini koji se ne dopinguje, samo ga ta povreda lakta muči. Kad se bude vratio svi će da ga mole da im se skloni sa puta i svi će konačno da priznaju da ga je samo ta povreda lakta sprečila da razbuca protivnike. Federer je takodje malo dete za Noleta i niko nema pojma da igra kao Nole. To što je Nole izgubio set od Tima sa nulom ništa ne znači jer je i tada bio problem lakat samo mi to nismo znali. Ovaj španac je 50 mesta ispod Noleta, i svi su u stvari bolji od Nadala samo što mi to ne vidimo.


D. Fuzaro: Bez granica ne može biti demokratije - Novi Standard\n04.09.2020. 16:28 04.09.2020.\nTehnokrati kosmopolitskih prostora ruše svaki zid i barijeru slobodnom kretanju, ali istovremeno postavljaju sve nepremostivije barijere između vladalaca i potčinjenih\nMetafizika neograničenosti svojstvena turbokapitalu postavlja se, u isto vreme, kao praksa stalnog prevazilaženja ograničenja. U okviru novog neurednog reda no border (bezgraničnog) svaka materijalna i nematerijalna granica se prelazi, tako da se brišu sve linije podele između onoga što je unutrašnje i onoga što je spoljno u odnosu na globalizovani kapitalistički poredak i „nevidljivi kontinent“ planetarnih finansija. Prema opažanju marksističke političke ekonomije, „kapital se mora boriti da bi srušio svaku prostornu barijeru u odnosima, na primer u razmeni, i da bi osvojio čitav svet za svoju trgovinu“. Drugim rečima, mora objediniti taj svet pod znakom robnog oblika i utilitarističke veze između svesno društvenih monada i monada „bez prozora“.\nNa simboličkom nivou praksa kapitalističkih napada se legitimizuje kroz supkulturu bezgranične holivudske fikcije i konvergentnom integralnom demonizacijom same ideje o granici koja je predstavljena kao nešto autoritarno i isključujuće radi integralnog uklanjanja zaštitne vrednosti granice kao odbrane na napade mondijalističkog nasilja. Kapitalistička desuverenizacija nužno zahteva rušenje granica, tako da se poništava politička mogućnost teritorijalne intervencije i nameće se jedinstveni bezgranični model, bez stvarnih ili simboličkih prepreka.\nPrema dualnoj i polemičkoj logici otuđenog društva, svetski kapitalistički agresor vidi u zaštitnim zidovima i granicama prepreke koje se moraju srušiti na teritoriji izabranoj za delovanje grabljivaca. Ono što je za agresora prepreka, strogo govoreći, treba da se brani kao zaštita napadnutih, odnosno prekarnih potčinjenih sluga. Ali čak i taj sluga teži da se bori protiv prepreka, jer je njegova svest kolonizovana u materijalnim mapama njegovog klasnog neprijatelja. To apriori delegitimizuje samu ideju granice utapajući je u njenu negativnu hiperbolu nepremostive barijere. Nasuprot ovoj lažnoj identifikaciji, korisno je ponovo uspostaviti, s Kantom, razliku između „nepremostive barijere“ koja hermetički deli bez mogućnosti prelaska, i „granice“ koja se shvata kao „granica“ koja se može prelaziti u skladu s pravilima.\nZa razliku od prepreke koja samo zatvara i negira veze, granica je ono što se prelazi s jedne i druge strane, odnosno ne sprečava se prelazak, jednostavno se reguliše i kontroliše, osiguravajući da između dve stvarnosti razdvojene granicom nema nejednakosti i da se ne zauzima prostor drugog. S ove tačke gledišta, granica kao granica ne uskraćuje tranzit, već sprečava invazije. Ne sprečava odnose, ali deluje tako da spreči potčinjavanje drugih. Ne zabranjuje vezu između različitih, ali osigurava da se granice koje ih razdvajaju ne izgube i da tako jedna strana postane potčinjena.\nU ime slobodnog prometa robe, diskurs kosmopolita kao svoju osnovnu pretpostavku ima rušenje svih granica i ograničenja. Na ovaj način, svet kao mnoštvo razlika razgraničenih granicama redefiniše se kao jedinstveno bezgranično tržište. U njegovom globalnom prostoru sve kruži bez prepreka i s nestankom granica nestaju razgraničenja koja razlikuju različite stvarnosti. Sve postaje isto bez razlike. Horacije je primetio u Satiri (I, 1, stih 106–107) da sve stvari imaju granicu u sebi i da su „granice dobro definisane“ (sunt certi denique fines). Globalizam tržišta se odvija tako što neutrališe metafizičke i geografske granice, moralne mere i granice zakona. U nedostatku granica, ne ostvaruje se sloboda kretanja ljudi već njihova neophodna cirkulacija u obliku robe (od odliva mozgova do masovne imigracije i nesrećnih selidbi). Nema suočavanja različitosti i stvaranja odnosa između njih različitih, već su na delu bezgranična homologacija i generalizovana nerazlučivost.\nKoesencijalno za logiku kapitala je prevazilaženje granica – kako je to pokazao i Režis Debre u svojoj Pohvali granicama (2010) – i u potpunosti se ostvaruje rušenjem bilo koje granice koja ometa slobodu cirkulacije i integralno otvaranje stvarnog i simboličkog za procese „inglobalizacije“ ili, kako je Peter Sloterdijk to opisao u Sferama, za „ulazak u homogeni prostor“, u unificirani svet pod znakom reifikacije. To važi za imaginarno i za njegove moralne i verske „granice“. One se uništavaju u ime otvorenosti koja, napuštajući bilo kakvu granicu identiteta i bilo koju kritičku barijeru, apstraktno favorizuje „slobodno kruženje ideja“, a u praksi to znači kolonizaciju imaginarnog od strane supkulturnog kapitala povezanog sa tehnonihilističkom homologacijom novog mentalnog poretka.\nAli to se jednako odnosi i na materijalne granice povezane s iskustvom nacionalne državnosti. Desuverenizacija i depolitizacija, u njihovoj simbiotičkoj verziji, odvijaju se putem prelaska i dekonstrukcije granica. Tehnokrati kosmopolitskih prostora ruše svaki zid i barijeru slobodnom kretanju, ali istovremeno postavljaju sve deblje zidove i sve nepremostivije barijere između vladalaca i potčinjenih, između prvih i poslednjih. Politici je za delovanje uvek potreban ograničen suverenitet u prostoru, a samim tim joj je potrebna teritorija s preciznim granicama na kojima treba da se ukoreni. Ideja globalne politike ili planetarnog suvereniteta je u stvari kontradikcija u terminima, budući da politika i suverenitet strukturno deluju u razgraničenim i definisanim prostorima, koji su odvojeni jedni od drugih. Bez granica nema demokratije. Postoji samo ugnjetavanje od strane jačih.\nNaslovna fotografija: Reuters/Nacho Doce\nIzvor Pečat, 04. septembar 2020.


Posle smrti devojčice Centar za socijalni rad u Ivanić-Gradu na udaru besa, zaposleni primaju pretnje - mediji.net\nPosle smrti devojčice Centar za socijalni rad u Ivanić-Gradu na udaru besa, zaposleni primaju pretnje\nNakon smrti dvoipogodišnje devojčice od povreda zadobijenih od majke, centri za socijalni rad u Hrvatskoj su na udaru besa svojih štićenika.\nZaposleni primaju i pretnje.\nMinistar rada i socijalne zaštite Josip Aladrović rekao je uoči sednice vlade da je jutros napadnut Centar za socijalnu zaštitu u Ivanić-Gradu.\n"Korisnik je napao socijalne radnike", rekao je ministar.\nPolicija je hrvatskom portalu Index potvrdila da je muškarac oko 10 sati razbio inventar Centra.\n"Ovakvo ponašanje upućuje na to da imamo...\nnapad na srbe na kosovuPročitajte još na ovu temu\nobjavio na instagram naloguPreko 500 vesti\nrazrešena misterija mrtvog muškarca u nišu: otkriveno ko je on i kako je telo završilo na trotoaruPreko 500 vesti\nNOVI INCIDENTI TRESU SAD: Policija usmrtila Afroamerikanku (16)\nKako prenose italijanski mediji, prvi čovek "Stare dame" je dao intervju "La Republici", ali je sporno vreme razgovora sa novinarima tog lista.Šest engleskih klubova je odustalo od Superlige, stoga su u igri ostala po tri italijanska i španska kluba.U međuvremenu su objavljene Anjelijeve reči i sada...\nInter je jedan od tri italijanska tima koja su pre dva dana odlučila da pristupe novom takmičenju, uz Juventus i Milan."Kako stvari stoje, projekat Superlige više se ne smatra interesantnim za Inter", rekli su klupski izvori.Nešto ranije, navodno je Milan odlučio da odustane od Superlige...


Istra, Grožnjan, građevinsko zemljište s građevinskom dozvolom | Proagent d.o.o.\nGrađevinsko za prodaju, Bijele Zemlje\nLokacija:Bijele Zemlje (52429)\nIstra, Grožnjan, građevinsko zemljište s građevinskom dozvolom\nProdaje se građevinsko zemljište s ishodovanom građevinskom dozvolom i plaćenim komunalnim, vodnim doprinosom za gradnju stambenog objekta (kuće) katnosti podrum, prizemlje i kat ukupne neto površine 367 m2. Pristupni put do nekretnine je neasfaltiran.\n117 000 € ~ 881 774 kn Detalji


Webinar „Mogućnosti implementacije i finansiranja projekata energijske efikasnosti i obnovljivih izvora energije u industriji“ – Vanjskotrgovinska komora BiH\nWebinar „Mogućnosti implementacije i finansiranja projekata energijske efikasnosti i obnovljivih izvora energije u industriji“\nVanjskotrgovinska komora Bosne i Hercegovine Vas poziva na webinar „Mogućnosti implementacije i finansiranja projekata energijske efikasnosti i obnovljivih izvora energije u industriji“, koji će biti održan, na Zoom online platformi, 4.5. i 5.5.2021. godine.\nWebinar ima za cilj da omogući polaznicima uvid u mogućnosti implementacije i finansiranja projekata energijske efikasnosti i obnovljivih izvora energije u preduzećima i industriji, ali i javnom sektoru. Pored toga, polaznici će biti upoznati sa mogućnostima apliciranja na bespovratna sredstva domaćih i međunarodnih organizacija. U toku webinara, polaznici će imati priliku da se upoznaju sa primjerima dobre prakse i iskustvima iz Bosne i Hercegovine u pogledu primjene mjera energijske efikasnosti, ali i obnovljivih izvora energije kao što su izgradnja fotonaponskih sistema za vlastitu proizvodnju i potrošnju električne energije. Više informacija o webinaru možete pronaći u pozivu.\nKotizacija za učešće na webinaru iznosi 200,00 KM+PDV, za 2 i 3 polaznika iz iste organizacije odobrava se popust od 10%, a za 4 i više učesnika iz iste organizacije odobren je popust od 15%. U cijenu su uključena stručna predavanja i prezentacije sa webinara.\nMolimo Vas da, ukoliko ste zainteresirani za učešće na webinaru, izvršite prijavu popunjavanjem online prijavnog obrasca najkasnije do 29.04.2021. godine do 16:00. Nakon izvršene prijave, neophodne informacije za uplatu kotizacije će biti dostavljene svim prijavljenim učesnicima. Za sve dodatne informacije možete se obratiti na telefon: 033/566-201 i 033/566-200.


Pokuševski o Jokiću, Lebronu i razvojnoj ligi\nIzvor: B92, 02.Mar.2021, 19:41\nMladi srpski košarkaš Aleksej Pokuševski prokomentarisao je prekomandu iz NBA u razvojnu G ligu koja se trenutno igra u "mehuru" na Floridi.\nNa 11 utakmica ima prosek od 8,1 poena uz 7,7 skokova i 4,5 asistencija.\n"Doneli smo odluku da je G liga najbolja za mene i moj napredak u ovom stadijumu karijere, da igram više sa loptom i to >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << je donelo napredak. U G ligi više učestvujem u igri i imam ulogu nosioca, što mi pomaže. Razgovarao sam sa trenerom Dangnoltom i čim se G liga završi vratiću se u Tander. Dobiću šansu i na meni je da igram više i pomognem da pobeđujemo", rekao je Pokuševski.\nPokuševski je već dobijao šansu u NBA ligi, a imao je i duel sa zemljakom Nikolom Jokićem.\n"Pre meča sa Denverom čuo sam da neko viče "Aleksej, Aleksej!". Shvatim da me zove tokom zagrevanja. Malo smo pričali, super je dečko, kao igrača nemam šta da pričam o tome. Lepo je što smo se sreli".\nPosebno pamti susret sa Lebronom Džejmsom.\n"Imam jednu sliku sa meča koju ću da uramim. Osećao sam se lepo dok sam igrao protiv njega", istakao je Poku u razgovoru sa srpskim i grčkim medijima.\nPokuševski je istakao da mora posebno da vodi računa o telu, da dovoljno spava i kvalitetno se hrani kako bi bio spreman svaki dan.\nA objasnio je i ko su mu bili glavni mentori dok je nastupao za grčki Olimpijakos.\n"Spanulis, Printezis i Papanikolau su mi pomogli sa mnogim problemima. Savetovali su me da dajem sve od sebe svakog dana i da ću tako da napredujem", rekao je srpski košarkaš.


29 ekipa iz Evrope, gdje su reprezentacije Kipra i Turske bile uračunate\nUkupno sedam azijskih i tri afričke ekipe prijavile su se za kvalifikacije. Ekipe su bile podijeljene u tri grupe, dvije po dvije ekipe i jedna sa tri ekipe. Odmah na početku odustale su reprezentacije Tajvana, Turske i Kipra. Reprezentacija Kipra nije dobila odobrenje za putovanje od engleske uprave. Kasnije su se Sudan i Egipat usprotivili igri protiv Izraela iz političkih razloga, a reprezentacija Indonezije je pristala, ali pod uslovom da se igra na neutralnom terenu. Odlukom FIFA-e sve tri ekipe su diskvalificirane i Izrael se direktno kvalicirao na završni turnir\nZbog odustajanja Kipra turska se reprezentacija kvalifikovala u slijeći rang.\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Kvalifikacije_za_Svjetsko_prvenstvo_u_nogometu_1958.&oldid=3389678"


RTS :: Rat protiv Gadafija\nSvet Rat protiv Gadafija\nčetvrtak, 17. mar 2011, 10:15 -> 09:52\nRat protiv Gadafija\nSavet bezbednosti usvojio rezoluciju, kojom se otvaraju vrata međunarodne intervencije protiv režima Moamera el Gadafija. Vazdušna operacija mogla bi da počne u narednih nekoliko sati. Gadafi odustao od napada na Bengazi. Stanovnici tog grada slave.\nVazdušna operacija protiv snaga Moamera el Gadafija mogla bi početi u narednih nekoliko sati, pošto je Savet bezbednosti usvojio rezoluciju kojom se, u cilju zaštite civila, protiv režima u Tripoliju mogu koristiti sva sredstva, osim okupacije.\nRezolucija je usvojena nedugo pošto je Gadafi poručio pobunjenicima u Bengaziju da će njegove trupe već tokom noći napasti taj grad, gde živi oko milion stanovnika, upozoravajući da nadiruće snage neće imati milosti prema ustanicima. Nedugo po usvajanju rezolucije, njegov sin Seif el Islam rekao je da je vojska iz humanitarnih razloga odustala od marša na Bengazi, ali da će se snage rasporediti oko tog grada.\nU akciji uspostavljanja zone zabranjenih letova učestvovaće američki, francuski i britanski avioni, kao i vazduhoplovstva bar dve arapske države. Avioni članica NATO-a poletaće iz francuskih baza.\nZa rezoluciju je glasalo 10 članica, dok su Kina, Rusija, Nemačka, Indija i Brazil bili uzdržani. Za usvajanje rezolucije bilo je neophodno devet glasova, kao i da nijedna stalna članica Saveta bezbednosti ne bude protiv.\nTa vest dočekana je sa oduševljenjem u najvažnijem uporištu pobune, milionskom Bengaziju, koji se prethodnih dana spremao za odbranu od nadirućih trupa Moamera el Gadafija. Libijski avioni su, u prethodna 24 časa, u nekoliko navrata bombardovali pobunjeničke položaje oko tog grada, a ustanici tvrde da su oborili najmanje jedan avion.\nUsvajanje ove rezolucije praktično znači da će britanski, francuski i američki avioni sprečiti svako uzletanje Gadafijeve avijacije, ali da će imati i zeleno svetlo da napadnu bilo koji artiljerijski položaj i mehanizovanu jedinicu koja načini agresivan potez.\nFrancuzi su najavili da će operacija početi u nekoliko narednih sati, ali zvaničnici administracije Baraka Obame tvrde da je izrada planova za sprovođenje rezolucije u toku, te da bi ozbiljniju akciju trebalo očekivati u nedelju ili ponedeljak.\nKomandant američkog ratnog vazduhoplovstva, general Norton Švarc rekao je da će za uspostavljanje zone zabranjenih letova trebati bar nedelju dana, kao i da će Amerika morati da angažuje snage raspoređene u Evropi, ali i neke iz SAD.\n"Za mene pitanje nije možemo li, već da li treba to da radimo i, ukoliko treba, kako?", rekao je general Švarc.\nOdlučujuća bitka u Misrati\nKljučna bitka tokom prethodnog dana vodila se na sasvim drugom kraju države, oko Misrate, u koju su već ušli tenkovi regularne vojske. Grad je pod opsadom već nekoliko dana, a do večeri se očekuje odlučujući udar Gadafijevih trupa.\nU međuvremenu, stambeni kompleksi u Adždabiji, na istoku zemlje, nalaze se pod teškom artiljerijskom vatrom, navode agencije. Televizija Al Arabija izveštava da je u najnovijim sukobima u tom gradu poginulo najmanje 30 ljudi.\nLibijska vojska saopštila je da će obustaviti vojne operacije u nedelju, da bi pružila priliku pobunjenicima da se predaju, prenela je Al Arabija.\nLibijski vođa Moamer el Gadafi najavio je da će njegove snage danas imati odlučujuću bitku za zauzimanje grada Misrate, udaljenog 150 kilometara istočno od Tripolija.\nGadafijeva najnovija izjava usledila je u vreme dok su vladine trupe napadale nekoliko gradova na zapadu zemlje i pripremale ofanzivu na istočno uporište pobunjenika u Bengaziju, i pored poziva generalnog sekretara UN Ban Kimuna o prestanku svih borbi.\nGadafi je rekao da je bitka za Misratu počela juče i da će danas biti završena.\n"To će biti odlučujuća bitka", rekao je libijski vođa na televiziji, govoreći o trećem libijskom gradu po veličini sa oko pola miliona stanovnika. Gadafi je zatražio od stanovništva da ne ostavi Misratu kao taoca u rukama šačice ludaka.\nLibijski lider poručio je da neće voditi dijalog sa pobunjenicima, koje je uporedio sa agentima Al Kaide.\n"To nisu ljudi sa kojima možemo voditi dijalog, pošto Al Kaida ne ulazi u dijalog ni sa kim. Ako neko želi da razgovara sa Al Kaidom, onda bi trebalo da se obrati Osami bin Ladenu", rekao je Gadafi u intervjuu koji objavljuje današnji broj francuskog lista Figaro.\nbroj komentara 351 pošalji komentar\n(ponedeljak, 21. mar 2011, 15:37) - anonymous [neregistrovani]\nti si bolestan :@ neznas ti ni ko su rusi ni SAD ni libija kao prvo ne treba da zaboravis da je gadafi pomogao srbiji posle bombardovanja od strane SAD i NATO-a slao je srbima pare i naftu,a takodje i rusi da nije bilo rusa ni jednog srbina na kosovu nebi bilo,a rusi su poslali i avione da brane srbiju ali avioni nisu mogli doleteti jer to nisu dozvolili bugari kao i ostale zemlje nato-a i EU nisu dozvolili avionima da predju preko njihove teritorije....\n(ponedeljak, 21. mar 2011, 04:00) - anonymous [neregistrovani]\nLibijci, ne dajte se!\nSta Sarkozi zamislja, da je Napoleon? Ti zapadnjaci misle da je ceo svet njihov, pa mogu da rade sta god hoce. Nadam se da ce im Gadafi i njegov narod stati u kraj, kad vec mi nismo mogli.\n(nedelja, 20. mar 2011, 18:23) - anonymousJero [neregistrovani]\nGospodin Obama je dobitnik Nobelove nagrade za mir. Po toj logici istu nagradu poshumno bi trebalo dodeliti i Hitleru.\n(subota, 19. mar 2011, 10:55) - anonymous [neregistrovani]\nPoznat scenario.I odrade ga do kraja sta god da rese.Uglavnom.\n(petak, 18. mar 2011, 23:05) - anonymous [neregistrovani]\nAmerika je u tom fazonu da napada Gadafija zbog toga sto on ubija pobunjenike a ustvari napada samo zbog nafte...Volio bih da Gadafi ostvari ono sto je nemoguce pobjedi Nato Pakt...\n(petak, 18. mar 2011, 10:55) - anonymous [neregistrovani]\nKo ovim Francuzima drma kavez?\n(petak, 18. mar 2011, 10:33) - anonymous [neregistrovani]\nUpotreba sile je demokratija, ostvarivanje licnih interesa je demokratija, Bombardovanje je vid demokratije, podrska Slavnom Moameru el Gadafiju spasi se od Americke tiranije i njima ce doci crni petak kad tad.\n(petak, 18. mar 2011, 10:25) - Sale [neregistrovani]\nRuski ambasador se cinično smejao nakon usvajanja rezolucije i rukovao sa Rice - američkom ambasadorkom u UN.\nKao i uvek Rusija se sakriva iza USA.\nDolar je jedino božanstvo.\nRuse samo nafta zanima.\nGadafi ako ima imalo pameti, povući će se i spasiti narod od razaranaja mada sumnjam u to. Vlast i novac su mu odavno pomutili razum.\nSTOP Rusiji, stop lažnim prijateljima.\n(petak, 18. mar 2011, 10:11) - anonymous [neregistrovani]\nOvo je sramota. Nije Amerika kriva što se ovako ponaša- može im se. Krive su Rusija i Kina što im ovako nešto već nekoliko puta dozvoljavaju. Gde je kraj? Libija ima unutrašnje probleme i ona sama treba da ih reši.\n(petak, 18. mar 2011, 10:00) - Boris [neregistrovani]\nTito bio u pravu\nTITO je bio u pravu, male nacije su moneta za potkusurivanje velikih, zato je NATO paktu i smetao predvodnik Nesvrstanih u Beogradu, jer se gadan scenario spremao kako za SFRJ tako i za ceo Bliski Istok, Afriku, Aziju, drzave opljackane i ubijeno nekoliko miliona civila, uz izvinjenje!\nUN: Do 2050. broj ljudi na svetu će porasti na 9,7 milijardi\nBritanski "tajfuni" ponovo presreli ruske "suhoje" nad Baltikom\nDeset ljudi povređeno na letu Priština – Bazel zbog turbulencija\nZaplenjeno više od 19 tona kokaina\nKandidat za predsednika SAD: Ne bih bio prvi gej u Beloj kući


Your list has reached the maximum number of items. Please create a new list with a klaivrsku name; move some items to a new or existing list; or delete some items. Write a review Rate this item: This Promissory Note is suitable for South Africa and other countries where the existing money no longer states I promise. Please enter your name.\nAuthor: Daizuru Zulukus\nOboje su bili akademski obrazovani muzicari, pri cemu je Albin bio violinista a Nilka je svirala na klaviru. Otvorili su prvu privatnu muzicku skolu za narodne instrumente u Beogradu Skola se nalazila u jednoj staroj zgradi, na mestu danasnjeg parka, pored zgrade Savezne skupstine na trgu "Nikola Pasic". Skola "Zvuk" radila je kasnije u stanu Albina i Nilke Fakin, na cetvrtom spratu u ulici Dragoslava Jovanovica, u blizini danasnjeg hotela "Splendid" u Beogradu. To je bila prva muzicka skola u Jugoslaviji za skolovanje izvodjaca na harmonici u oblasti klasicne muzike.\nTadasnji ucenici mogli su da vezbaju samo na klavirskim harmonikama, jer je dominirala klaviristicka metodika tehnika ucenja. Harmonike dugmetare pojavile su se u muzickim skolama tek kasnije. Prvi i najbolji ucenik Albina Fakina i njegove skole je Vojislava Vukovic - Terzic, koja je kasnije postala najveci borac za uvodjenje harmonike u srednje muzicke skole u Srbiji. Za svoju skolu, Albin Fakin pisao je instruktivne vezbe, pravio transkripcije i prilagodjavao izvodjenju na harmonici muzicka dela pisana za druge instrumente, razvijao metodiku i prikupljao literaturu.\nNjegovo stvaralastvo bilo je originalno. Iako su nastale pre pola veka, njegove zbirke se jos koriste u muzickim skolama. Posle oslobodjenja Beograda Po osnivanju ove skole doslo je do izvesnih nesporazuma sa Albinom Fakinom i on je napustio Beograd i vratio se u Ljubljanu. Dr Ljubomir Lukic.\nskola za harmoniku download


99 pregleda\t7 komentar(a)\n29.06.2013. 18:48h Ažurirano: 29.06.2013. 18:48h\nTragedija u kojoj je u kanjonu Platija poginulo 18, a povrijeđeno 30 rumunskih turista, u zasjenak je bacila dvogodišnje dobre rezultate policije u kontroli saobraćaja, kada je dvostruko smanjen broj poginulih na crnogorskim cestama u odnosu na prethodne godine.\nNedjelja 23. jun 2013. godine tako će ostati u policijskim evidencijama upisana kao dan u kojem se dogodila jedna od najtežih drumskih nesreća u Crnoj Gori.\nZbog užasa u Platijama, već u prvoj polovini ove godine u saobraćajnim nesrećama poginulo je ljudi gotovo koliko i cijele 2012. godine. Tada je na drumovima stradalo 46 osoba.\nRukovodilac Odsjeka za nadzor i kontrolu bezbjednosti u drumskom saobraćaju Dragan Klikovac, kazao je da su u ovoj godini, zajedno sa tragedijom rumunskih turista, u udesima poginule 43 osobe.\n"U prvih pet mjeseci poginula je 21 osoba, ali je jun donio veliku tragediju. Nažalost, u toj nesreći imali smo stradalih koliko lani za prvih pola godine ili tokom cijele prošle ljetnje turističke sezone", kazao je on.\nPrvi čovjek za saobraćaj u Upravi policije, rekao je da zbog izviđaja tužioca iz Kolašina, ne želi da iznosi detalje o tome kako se u nedjelju dogodila nesreća u kanjonu.\n"To je sada u nadležnosti tužioca. Kada se završi izviđaj i kompletiraju dokazi, oni će saopštiti konačan izvještaj o uzroku nesreće u Platijama", kazao je Klikovac.\n"Vijestima" su sagovornici iz policije u četvrtak saopštili da su preliminarni rezultati pokazali da je vozač rumunskog autobusa prije tragedije išao dvostruko brže od dozvoljene brzine na toj dionici magistrale.\nPet godina kod mosta Grlo nije bilo nesreća\nNa dionici puta na kojoj se dogodila tragedija rumunskog autobusa u proteklih pet godina nije bilo udesa sa teškim posljedicama.\n"Provjerili smo da godinama na toj ruti puta kroz kanjon nije bilo nezgoda sa poginulima ili teško povrijeđenima. Upravo zbog toga, ta dionica za nas nije bila rizično mjesto. Međutim, moram naglasiti da je naša magistrala kroz cijeli kanjon Platije zbog konfiguracije terena, sama po sebi opasna dionica. To kažem jer su posljedice udesa kroz kanjon najčešće tragične ako dođe do izlijetanja automobila sa ceste", kazao je Klikovac.\nTokom 2010. godine policija je evidentirala čak 75 kritičnih dionica na crnogorskim saobraćajnicama, zbog čega su saobraćajci uticali na putare i Direkciju za saobraćaj da poboljšaju svoj rad.\nTa slika se u protekle tri godine značajno promjenila, pa tako, kako tvrdi Klikovac, u Crnoj Gori više nema putnih dionica koje bi mogle da utiču na bezbjednost odvijanja saobraćaja.\nOn je pojasnio da u Zakonu o bezbjednosti saobraćaja, na putevima nema “crne tačke” kao zvaničnog saobraćajnog znaka, već se drugim oznakama pored puta vozačima sugeriše kojom brzinom da voze, kao i da li nailaze na neku oštriju krivinu.\n"Ukoliko se poštuju saobraćajni znakovi i druga signalizacija teško može doći do udesa sa tragičnim posljedicama", naveo je Klikovac.\nOn nije znao da odgovori ko pored magistrala na svoju ruku postavlja improvizovane znakove sa “crnom tačkom”...\n“Takve oznake u zakonu nema”, kazao je Klikovac.\nIz kolašinske policije, “Vijestima” je prije par dana nezvanično rečeno da je dionica gdje se survao rumunski autobus navodno bila obilježena znakom “crna tačka”, ali da je tu tablu zimus odnijelo nevrijeme.\nAlkohol piše kazne\nKlikovac je saopštio da je ove godine za 20 odsto napisano manje prekršajnih prijava nego u 2012. godini\nZa prvih pet mjeseci ove godine policija je na crnogorskim cestama uhvatila čak 2.940 vozača, koji su tokom kontrole zatečeni u pijanom stanju.\nTa brojka je za 11 odsto veća nego 2012. godine, a takav je slučaj i sa napisanim nalozima za plaćanje novčanih kazni - 53.555 su saobraćajci podnijeli za prvih pet mjeseci.\nKlikovac je saopštio da je ove godine za 20 odsto napisano manje prekršajnih prijava nego u 2012. godini.\nU Nacionalnoj strategiji za period od 2010. do 2019. godine, prema preporukama Evropske komisije, predviđeno je da se broj poginulih svede na 10 sa 100 hiljada stanovnika.\nCrna Gora je u protekle dvije godina ispunila taj kriterijum jer je zabilježen veliki pomak u odnosu na prethodnu deceniju. Međutim, ova godina prijeti da pokvari te statističke podatke jer je već sada broj poginulih gotovo izjednačen sa cijelom 2012.\nsaobraćajne nesrećeUprava carina dugcrnogorska policija\n21:07 h\t351\n19.06. 13:38 h\t2229\t51363\n19.06. 13:09 h\t962\t45197\n19.06. 16:36 h\t259\t40627\n19.06. 08:09 h\t585\t36299\n19.06. 17:44 h\t35171\n19.06. 13:38 h\t285\t2229\n19.06. 13:09 h\t231\t962\n19.06. 16:36 h\t112\t259\n19.06. 08:19 h\t88\t207


ŠOK U MELBURNU! ĐOKOVIĆU ODBIJENA VIZA - Ministar kaže da je to u ,,javnom interesu" - DA LI JE OVO KRAJ ZA NOVAKA? – Otvoreno\nNaslovnaVestiŠOK U MELBURNU! ĐOKOVIĆU ODBIJENA VIZA - Ministar kaže da je to...\nŠOK U MELBURNU! ĐOKOVIĆU ODBIJENA VIZA – Ministar kaže da je to u ,,javnom interesu“ – DA LI JE OVO KRAJ ZA NOVAKA?\nNovak Đoković trenira za Australijan open, ali pod velikim balastom neizvesnosti i čekanja odluke australijskih vlasti.\nNajbolji teniser sveta je nedavno dobio pravnu bitku za ostanak u Australiji, ali se saga nije završila i ministar za imigracije Aleks Houk ima pravo da odluči da li će doći do deportacije.\nStrepnja i dalje traje, a dešavanja iz Australije iz minuta u minut možete da pratite uz Nova.rs.\nInače, Novaku je žrebom određeno da će u prvom kolu igrati protiv Miomira Kecmanovića, a sam turnir startuje 17. januara i trajaće do 30. januara.\nNovak brani titulu, usput i napada 21. Grend slem, čime bi postao apsolutni rekorder ispred Rafaela Nadala i Rodžera Federera.\n7.55 – Novaku je odbijena viza, prenose australijski mediji!\nKako se navodi, drugi put je odbijena viza, iako je sudija presudio u Novakovu korist.\n„Odbijanje je bazirano na tome da je odluka u javnom interesu“, rekao je ministar Aleks Hok.\nIpak, to ne mora da znači i automatsku deportaciju, Novak ima pravo na žalbu i otvoreno je nekoliko opcija da ostane i igra.\n7.40 – Bivši premijer Australije napao sadašnjeg\nNekadašnji premijer Australije, Kevin Rad, optužio je vladu Skota Morisona da zloupotrebljava Novaka Đokovića u političke svrhe.\nObjavio je autorski tekst u kom je izneo rezigniranost – Australija je postala banana država u slučaju „Novak“, smatra Rad.\n6.30 – Moguće „solomonsko“ rešenje\n„Ukoliko ministar ukine Đokoviću vizu i on uloži žalbu, opcija koja je otvorena za ministra bi bila da ga pusti iz pritvora uz ‘pomoćnu’ vizu dok žalba traje. To bi moglo da potraje dovoljno vremena da se Đoković takmiči na Australijan openu“, rekao je Rizvi.\n„Odluka nije binarna i ne znači da Novak može samo ostati ili biti deportovan. Mogu da mu daju uslovnu vizu, koja je ograničavajuća i koja mu daje naznake gde može da se kreće i šta može da radi. Ili može da ostane u administrativnom pritvoru, gde bi imao samo dozvolu da ide na stadion da igra ili trenira. Ima opcija koje nisu samo jednostavno deportovanje ili odustajanje od toga.“\n5.15 – Badio podgreva nadu\n„Nije poznato da li je čekanje Houkove odluke uticalo na to popodnevni trening pred početak Australijan opena. Postoji šansa da je sve odrađeno iza zatvorenih vrata, pošto nije moguće videti ni uživo prenos sa tog terena, jer je blokiran prenos“, navode australijski mediji.


Iskra leti – Titula? Zašto da ne! – Reprezentacija.me\nIskra leti – Titula? Zašto da ne!\nFk.''ISKRA'' - DANILOVGRAD\nNakon 12 kola u Prvoj crnogorskoj fudbalskoj ligi je kristalno jasno da Iskra više nije hit sezone, već legitimni konkurent za vrh tabele. Ko zna, možda i tim koji može da pomrsi račune velikim favoritima – Budućnosti i Sutjesci.\nTabela govori dovoljno o kvalitetu Danilovgrađana – trenutno su na dva boda manje od lidera Budućnosti, a pobjedom u međusobnom duelu nad Sutjeskom su se i izjednačili na drugom mjestu sa aktuelnim šampionom.\n– Sve što smo uradili do sada u sezoni čini da smo veoma zadovoljni. Igramo dobro, imamo rezultate, atmosfera u timu i klubu je odlična. I prije početka sezone smo rekli da je naš cilj da budemo treći, da izađemo na evropsku scenu, ali ako se i ukaže prilika da ugrozimo Budućnost i Sutjesku, zašto da ne – pita se napadač Iskre Driton Camaj.\n– U slučaju da pobijedimo, bila bi to zaista opipljiva prednost u odnosu na Zetu. Tu je i OFK Titograd, koji takođe želi što i mi, ali mislim da smo dosadašnjim igrama pokazali da smo među najboljim ekipama u ligi – kaže 22-godišnji fudbaler.\nIskra je i Zetu i Titograd već pobijedila ove sezone, ima skor od jednog trijumfa i poraza u duelima sa Sutjeskom, kao i remi protiv Budućnosti. Velike utakmice Nedovićev tim teško gubi…\n– Želimo da se pitamo na terenu, to je ideja u svakom meču. Nekada bude bolje, nekada slabije, ali imali smo mnogo dobrih partija ove sezone. Bili smo odlični i protiv Sutjeske u Nikšiću kada smo u finišu izgubili 4:2, pa protiv Budućnosti, Zete… Čak protiv Titograda prije reprezentativne pauze nismo briljirali, ali smo zasluženo pobijedili – sjeća se Camaj.\n– Nikšićani nisu bili kompletni, i jačim timovima bi nedostajali igrači kakvi su Branislav Janković i Damir Kojašević. Ali, naš trijumf je čist, apsolutno zaslužen. Čak mislim da je mogao da bude i ubjedljiviji, jer Sutjeska praktično nije imala šansu. Uvjerili smo sebe da možemo, nadam se da ćemo nastaviti da igramo ovako – jasan je bivši igrač Budućnosti, Dečića, Lovćena…\n– Imamo odličan tim za crnogorske prilike. Iskusne igrače koji su osvajali trofeje, mlade pred kojima je budućnost. Vuković, Pejović, Milić, Lakić, Jovanović, Đurišić…, svi oni su nama mlađima primjer na treninzima i pravi saigrači, drugovi. Tu je i tinejdžer Milan Vukotić, za kojeg sam siguran da je nova zvijezda našeg fudbala. Ukratko, atmosfera u timu je fenomenalna, klub je odlično organizovan i siguran sam da će Iskra samo rasti – zaključio je Camaj.\nTags: fk iskraiskra danilovgrad


Salzburg – Mocartovo rodno mesto i grad klasične muzike | Oko Nas\nUkoliko posetite Salzburg, onda je poseban doživljaj otići na Mozart Dinner Konzert, koji se se svako veče održava u baroknoj dvorani grada.\nUz sve znamenitosti, muzeje, galerije, katedrale, dvorce, zamkove i tvrđavu, koje poseduje Salzburg, prilikom dolaska važno je posetiti Mocartovu rodnu kuću i kuću u gradu u kojoj je kasnije živeo, jer zapravo ovaj kompozitor je i zaštitni znak grada Salzburga. U njegovu čast Salzburžani organizuju tokom godine, sve od aprila do oktobra, posebne kulturne tradicionalne manifestacije, performanse i festivale i to u ulici i kvartu nadomak njegovog rodnog doma. Njegova rodna kuća je pravi muzej sa sačuvanim predmetima i stvarima koje je koristio ovaj veliki kompozitor, a prilikom obilaska kuće – muzeja, u prilici ste sve vreme da slušate muziku ovog vrsnog, najpoznatijeg kompozitora Evrope, čije ime sa ponosom obeležavaju i izgovaraju Salzburžani.\nVolfgang Amadeus Mocart, rođen je 1756. godine u ovom gradu, koji je tada bio glavni grad nezavisne nadbiskupije u Svetom rimskom carstvu. Bio je najmlađi sin Leopolda Mocarta, muzičara koji je radio na dvoru u Salzburgu, koji je i podučavao muzici svog maloletnog sina Mocarta, kojeg je učio da svira klavir i violinu veoma rano i Mocrat je sa svega pet godina napisao svoje prve kompozicije. Već kao sedamnaestogodišnjak počinje ozbiljno svoju muzičku karijeru i svira širom Evrope, boravi na dvorovima Bavarske, Beča, Švajcarske, Italije, Francuske, Holandije… Iako je imao veoma uspešnu muzičku karijeru, napisao preko 600 muzičkih dela, simfonija, klavirskih i violinskih koncerata, opera, najpoznatije su Don Đovani, Figarova ženidba i poslednja koju je napisao Čarobna frula, pratile su ga životne nedaće poput bolesti i besparice. I pored nedaća koje su ga pratile u radu sa dvorskim mecenama, biografi su zabeležili da je vodio veoma ekstravagantan život, koji se završio rano, u 35. godini.\nU starom delu grada Salzburga se nalazi groblje Svetog Petra gde je sahranjena Mocartova sestra koja se takođe bavila muzikom, dok je Mocart svoj život okončao u Beču i pretpostavlja se da je tamo sahranjen. I svakako ako posetite Salzburg onda ne treba propustiti, jer doživljaj je i Mozart Dinner Konzert – koji se svako veče održava u baroknoj dvorani. Uživaćete u izvedbi odabranih Mocartovih dela, o čemu se brinu članovi ansambla i dva operska pevača, uživaćete u posebnoj akustici zvuka barokne dvorane, a pevaće umetnici obučeni u kostime toga vremena, u ambijentu svetlosti bezbroj sveća koje se nalaze na mnogobrojnim lusterima barokne dvorane, što će vas vratiti u Mocartovo vreme. U pauzama koncerta i uživanja u Mocartovoj muzici uživanje se nastavlja uz kulinarske specijalitete prema receptima iz Mocartovog vremena. Kada se govori o Mocartu o njegovom rodnom gradu Salzburgu, onda je važno pomenuti i „mocartove kugle“, slatkiši po kojem je grad poznat i koje se jedino ovde može kupiti, a domaćini kažu da ih ima više vrsta i da je samo jedan pravi i orginal, a prepoznati se može najpre po visokoj ceni koja je niža od onih drugih kugli , koje se ovde spravljaju i koje takođe nose Mocartovo ime.\nSalzburg je tokom godine pozornica i scena preko 4000 kulturnih događaja vezanih prevashodno za muziku, grad muzičkih festivala i kao što je poznato u ovom gradu je snimljen čuveni film „ The Sound of Music – Moje pesme moji snovi“, a ove godine grad beleži tačno dvesta godina kompozicije Josepha Mohra, koji je takođe rođen u Salzburgu, „Silent Night“, koja je prevedena na više od trista jezika, čuvena Božićna pesma koja na svim jezicima i kulturama znači i šalje poruku mira. Ovaj grad nije samo grad tradicije i istorije, već je i grad moderne i modernih stilova života. „Mi u turističkoj organizaciji grada pokušavamo da našu turističku ponudu usavršimo, nudeći posetiocima i ono što je moderna umetnost i na taj način spajamo tradicionalno i moderno i obogaćujemo turističku ponudu za budućnost“, kaže Roland Plotzeneder, ispred Turističke organizacije grada.\nI u prilog te priče već u novijem delu grada možete posetiti muzej Moderne kojeg krase galerije slika i skulptura savremene umetnosti. Na samo koji kilometar od centra grada nalazi se čuveni Hangar 7, građen u modernističkom stilu. Reč je o građevini bez ijednog ugla, hangaru sastavljenom od 1754 različita staklena panela, odnosno od 120 tona metala i oko 380 tona stakla. Tu vlasnik Red Bula čuva svoje avione, formule… Tu, na salcburškom aerodromu, u Hangaru je i avion DC 6 koji je nekada pripadao Titu. Saznali smo od domaćina toliko, da je vlasnik Red Bula dopremio ovaj Titov avion iz Nigerije, opremio ga i renovirao i naparvio od njega vredan eksponat, međutim, naši domaćini nisu mogli toga dana, kada smo bili u poseti Hangaru Sedam, ishodovati dozvolu kako bi pogledali ovaj avion.\nPrethodni članakCrveni krst Srbije prikuplja sredstva za postradale u GrčkojSledeći članakKošarkaški kamp okupio preko 40 dece


od njega se očekuju budući šampioni\nSnezana Djuric Pijevac\t 18.03.2021. 15:50h\nLJUBIČEVO - Najstarija srpska ergela „Ljubičevo“ dobila je prinovu. Reč je o vanserijskom pastuvu od koga se očekuju budući šampioni.\nIzgleda kao milion dolara. Toliko je svojevremeno pastuv Jejl plaćen na aukciji u Americi. A ergela „Ljubičevo" dobila ga je besplatno.\n„Jejl je došao pre nedelju dana u „Ljubičevo" iz Engleske. Poklon je kolege veterinara Nebojše Petrovića ergeli 'Ljubičevo'. I od prošlog ponedeljka je stanovnik naše ergele", rekao je Mirko Stojanović, direktor JP „Ljubičevo", za javni servis.\nJejl je imao veoma uspešnu trkačku karijeru u Americi i Engleskoj, ali se povredio, pa mu je i cena drastično pala. Na stazu više ne izlazi, ali ima drugi, takođe veoma važan zadatak, da svoje vanserijske gene prenese na buduće generacije.\n„On može dosta dugo da se koristi u priplodu, tako da će da bude ne samo za ergelu 'Ljubičevo', nego i za sve odgajivače u Srbiji biće dostupan", dodao je Stojanović.\nU najstarijoj srpskoj ergeli očekuju od Jejla stvaranje novih šampiona, kakve je „Ljubičevo" svojevremeno imalo. „To je cilj. Znači, posle Vićenca i Remoza, mi nismo imali ovako dobrog pastuva. Nadamo se da će on da opravda naša očekivanja i bude, ako ne isti, bolji od Remoza i Vićenca", kaže Stojanović.\nIako pripada eliti, Jejl u „Ljubičevu" nema poseban tretman. Sigurno je da ne mora da se plaši konkurencije, a prvi utisci govore da mu se dopala nova sredina.\nBRUJE MREŽE, NESTALA ANĐA, A NAGRADA KAO NEČIJA PLATA 500 EVRA: Vlasnik iz Leštana traži svoju ljubimicu, odaziva se i na Aki!


Omer Nadarević Omčo - Informacije | USKinfo.ba - Omer Nadarević Omčo\nTAGOVI: Sve vijesti za pojam Omer Nadarević Omčo\nOmčo ne dolazi na paradu ponosa\nPoznati jutjuber iz Bihaća Omer Naderević, poznatiji kao Omčo, ipak ne dolazi na gej paradu, koja će 8. septembra biti organizirana u Sarajevu. - Neću doći na paradu, nemam veze s tim, nisam nikad ni rekao da ću doći - kazao je Omčo za "Avaz". Inače, ...\nOmer Nadarević Omčo | Povorka ponosa | Gay pride | Parada |\nPosljednji video bosanskog YouTubera postao je hit u Hrvatskoj, a trenutno se nalazi na šestoj poziciji trendinga s više od 600 hiljada pregleda i 20 hiljada lajkova u nekoliko dana. Omčo je poznat po svom specifičnom humoru na koji nitko ne može ostati ...\nzanimljivosti | youtube | Omer Nadarević Omčo | You Tube |\nVIDEO - Omčo: Nevinost sam izgubio u Golfu 2\nU novoj epizodi ekskluzivnog serijala "Đir sa Memom" gost je Omer Nadarević, u narodu poznatiji kao Omčo. Ovaj komičar i jutjuber u điranju s Memom otkrio je kada je izgubio nevinost. Memo je bio zbunjen i zatečen. Pogledajte urnebesno điranje gradom ...\nzanimljivosti | Omer Nadarević Omčo |\nVIDEO - Bosanac napravio ludnicu na ''Zvezdama Granda'': U žiriju se svi uhvatili za glavu\nBosanac, umjetničkog imena Omčo, napravio je pravi show tokom reallity emisije "Zvezde Granda". Naime, prvo je izveo kompoziciju koja, realno govoreći, nije ličila ni na šta, a potom se obrušio na članove žirija. Aca Lukac, Marija Šerifović, ...\nOmer Nadarević Omčo |\nVIDEO - Bosanac izazvao Bakira Izetbegovića\nVeć poznati krajiški humorista, Omer Nadarević Omčo kojeg gledaju i prate ljudi širom Balkana snimio je novi video. Pogledajte najnoviji video uradak.\nVIDEO - Bosanski Rambo: Hapšenje Milorada Dodika\nNazvao Milorada Dodika divljim veprom i prihvatio ponudu da ga za 150 KM dovede u tužilaštvo. Popularni Krajiški komičar Omčo snimio novi video u kojem “hapsi Dodika”. Pogledajte video:\nVIDEO - Omčo izveo predsjednike na ćevape\nOmčo izveo predsjednike na ćevape. Evo još jednog šaljivog snimka.\nVIDEO - Meca i Omčo završili snimanje urnebesne komedije: Pogledajte trailer filma ''Macola''\nAmel Družanović - Meca i Omer Nadarević – Omčo su završili su sa snimanjem svog prvog dugometražnog filma pod nazivom „Macola“, koja će zasigurno nasmijati mnoge. Kroz humor ovaj film prikazuje realnost današnjice Bosne i Hercegovine ...\nzanimljivosti | Meca Cazin | Omer Nadarević Omčo |\nMeca Cazin i Omčo Nadarević snimaju film\nVeć poznati krajiški humoristi, Omer Nadarević Omčo iz Bihaća i Amel Družanović Meca iz Cazina, koje gleda i prati nekoliko stotina hiljada ljudi širom Balkana, nakon svojih skečeva i kratkih klipova, odlučili su se na malo veći zalogaj. Riječ ...\nMeca Cazin | Omer Nadarević Omčo |\nVIDEO - IZA KAMERE: Mecu i Omču napala krava na snimanju filma\nKroz humor, ovaj film prikazuje realnost današnjice Bosne i Hercegovine a snima se na mnogim lokacijama širom Bosne i Hercegovine. Međutim, smiješne scene se dešavaju i iza kamere. U video prilogu možete pogledati smješne scene ...\nEU Velika Kladuša Nogomet tehnologija Bosna i Hercegovina Dan nezavisnosti BiH Emdžad Galijašević Jasmina Koričić saobraćajna nesreća Ključ Grad Bihać Germanwings UN samoubistvo Zijad Turković Bajram IDIL Jemen terorizam Izudin Saračević Kantonalna bolnica dr. Irfan Ljubijankić Željko Komšić MUP KS zanimljivosti Policijska stanica Zvornik Ramazan Vladimir Putin Liga prvaka Ljepotice Rukometna reprezentacija BiH\nU 24-toj godini život na Ahiret preselila Toromanović (rođ. ...\nPetak 18.10.2019. godine - Posljednji ispraćaj i dženaza našem ...\nTužna vijest za grad Bihać - Nakon teške bolesti umro je Senad ...