Pioniri KK „Vrelo“ prvaci regije Hercegovina-Romanija | 058.ba\nOpština Čajniče - 04. marta 2014.\t058.ba\nČAJNIČE – U subotu, 01. marta, završeno je takmičenje za mlađe kategorije na nivou PKO Hercegovina-Romanija, na kom su naši mladi košarkaši KK “Vrelo“ osvojili prvo mjesto bez poraza, sa prosječnom razlikom od 40 poena po utakmici, odnosno, ukupnom koš razlikom od 780 koševa u plusu na svim utakmicama. Time su ostvarili i plasaman na završni turnir za četiri najbolje ekipe u RS.\nOvaj uspjeh su ostvarili igrači: Sandro Savić, Stefan Manović, Stefan Lučić, David Racković, Vanja Racković, Pavle Veselinović, Aleksa Kuvelja, Nikola Tanasković, Milutin Mašić, Marko Tomić, Đorđe Karadžić, Ognjen Stjepanović, Stahinja Savić, Aleksandar Šubara, zajedno sa trenerom Duškom Pečenicom. Ovo je Duškova potvrda dobrog višegodišnjeg rada u klubu sa mlađim uzrastima.\nS obzirom na uslove u kojima su naši mali košarkaši radili i trenirali postigli su uspjeh na kojem im zavide košarkaški klubovi poput: KK “Varda“, KK „Leotar“, KK „Slavija“…\nNadamo se da ovo neće biti kraj njihovim pobjedama, jer očekujemo da će sa završnog pionirskog turnira na nivou RS donijeti neku od medalja… pa možda onu i najsjajniju.\nOznake: Duško Pečenica, KK Vrelo, košarka


UZ POMOĆ SRBIJE IZGRADITI REPLIKU RODNE KUĆE FILIPA VIŠNJIĆA - UGLJEVIK.INFO\nNačelnik Ugljevika Vasilije Perić rekao je da je ova opština u mjesnoj zajednici Gornja Trnova pokrenula projekat uređenja prostora na kojem bi bila izgrađena replika rodne kuće Filipa Višnjića i da bi dobro bilo kada bi im u tom projektu pomogla Vlada Srbije.\nPerić je istakao da je to jedan od prioriteta iz oblasti kulture, ali i projekat koji bi poboljšao turizam na području ove opštine.\n“U narednom periodu bilo bi dobro da se uredi prostor za porodičnu ambulantu u Donjoj Trnovi s ciljem poboljšanja kvaliteta zdravstvenih usluga”, naveo je on.\nPerić je podsjetio da većina studenata iz Ugljevika studira na beogradskim i novosadskim univerzitetima, sa kojima, kako kaže, ova opština ima dobru saradnju.\n“Imamo saradnju i u oblasti kulture, naše Kulturno-umjetničko društvo `Rudar` organizuje međunarodni festival u julu, zajedno sa kulturno-umjetničkim društvima `Šumadija` iz Vlaške kod Mladenovca i `Sveti Sava` iz Beograda”, naveo je Perić.\nOn je dodao da škole sa područja opštine Ugljevik sarađuju sa školama iz Srbije, kao i da nekoliko mjesnih zajednica ima bratske odnose sa mjesnim zajednicama u Srbiji.\nPerić je napomenuo i da Muzička škola “Kornelije Stanković” iz Ugljevika ima odličnu saradnju sa Centrom lepih umjetnosti “Gvarnerijus” Jovana Kolundžije iz Beograda.\n“Protekli jedanaesti festival harmonika, koji je otvoren u Ugljeviku, potom nastavljen koncertima održanim u Bijeljini, završen je u Beogradu, na naše zadovoljstvo”, istakao je Perić.\nPremijer Republike Srpske Radovan Višković najavio je da će početkom maja u Bijeljini sa zvaničnicima Srpske i Srbije biti održan sastanak svih načelnika i gradonačelnika iz Srpske o realizaciji dosadašnjih projekata koje je finansirala Vlada Srbije i saradnji u realizaciji budućih.\nDjeca priredila "Vaskršnji sajam"


EPIDEMIJA U BRANIČEVSKOM OKRUGU: Kovidom 19 zaraženo još 99 osoba - najviše obolelih u Požarevcu | Novosti.RS\nOd toga, u Požarevcu ih je 82, u Kučevu osam, u Malom Crniću pet, u Petrovcu na Mlavi tri i jedna u Žabarima.\nRačunajući i novobolele, od početka epidemije u Požarevcu ukupan broj zaraženih je 1.660, u Petrovcu na Mlavi 531, u Velikom Gradištu 421, u Golupcu 183, u Malom Crniću 175, u Žagubici 114, u Kučevu 105 i u Žabarima 68.\n01. 12. 2020. u 15:08\nBraničevski okrug korona virus virus korona korona virus u Srbiji epidemija korona virusa u Srbiji\nPREMA najnovijim podacima Zavoda za javno zdravlje Požarevac, na području Braničevskog okruga registrovano je još 20 slučajeva zaraze Kovidom 19.\nU BRANIČEVSKOM okrugu registrovan je još jedan pacijent zaražen Kovidom 19 koji je, kao i pre dva dana, sa područja Požarevca.


Ugroženo poslovanje Aerodroma Sarajevo\nBiznis Autor:Boris Brezo13. okt. 202017:20 > 19:12\n“Moguće je da im se javi neka niskobudžetska kompanija, koja će tražiti uslove oko snižavanja i ukidanja mnogih taksi i usluga, tako da je pitanje hoće li to imati bilo kakvog financijskog efekta. To će sigurno nama putnicima olakšati ukoliko dođe do takvog aranžmana, jer će se sarajevski aerodrom morati tome prilagoditi. Primjer toga je Tuzla”, navodi Rifat Tirak, stručnjak za aviopromet.\n“U njihovom planu je da nude niske cijene karata, a da bi imale tu mogućnost moraju imati niske cijene usluga. To je jedan od uslova low cost kompanija, i one otvaraju linije tamo gdje mogu dobiti niže cijene usluga, da bi se mogle uklopiti u niske cijene karata“, ističe Esed Mujačić, direktor Aerodroma Tuzla.\n“Koncesiono angažiranje nekog operatera svjetskog glasa, koji u pravilu, kao u Zagrebu i Beogradu, u periodu od pet godina udvostruče broj putnika”, poručuje Novalić.\nAerodrom SarajevoAerodrom TuzlaEsed MujačićFadil NovalićMeđunarodni aerodrom Sarajevomeđunarodni aerodrom tuzlaRifat Tirak


Faris Vučkić pobjednik prvog kola Carlsberg Snooker lige BiH u Sarajevu\nFaris Vuckic pobjednik prvog kola Carlsberg Snooker lige BiH u Sarajevu\n07 Nov 2016 - Desavanja\n"Proteklog vikenda u snooker klubu Union Jack Sarajevo odigrano je I kolo Carlsberg snooker lige BiH. Ukupno 32 igrača odmjerila su svoje snage u sklopu dosad najveće snooker lige u BiH i najmnogobrojnije u Istočnoj Evropi."\nZa dva dana odigrano 30 mečeva, na 4 snooker stola i na 3 dobijena famea uz odličnu atmosferu koja se prenosila i putem društvenih mreža te oficijelne FB stranice Snooker Organiacija BiH.\nHiljade ljudi gledalo je mečeve online te interaktivno sudjelovalo u mečevima što je na kraju rezultiralo ogromnim publicitetom i samo dokazalo kako je ovaj sport sve popularniji i na našim prostorima.\nSjajna igra te igračka kvaliteta dovela je do finala očekivane favorite takmičenja Farisa Vučkića i Marija Želju Miloševića, koji su u polufinalnim mečevima savladali izvrsne igrače Mauamera Mališevića i Adela Kalabušića.\nU krajnje neizvjesnom finalnom meču između Farisa Vučkića i Marija Želje Miloševića u odlucujućem frameu ipak je bio bolji Faris Vučkić, koji je napravio i najveći turnirski break od 64 poena!\nNaredno kolo Carlsberg Snooker Lige BiH igra se već za vikend u Kiseljaku kada će se u snooker klubu Cue Ball sastati 16 igrača.


Forex trejderi u svom profesionalnom usavršavanju imaju priliku da, pored unapređenja tehnike trgovanja, budu bezgranično kreativni. Produbljivanje znanja i profesionalna znatiželja kakva je svojstvena investitorskom duhu u Forex-u praktično nema granice i mnogi trejderi, pored profita, uživaju i u ostvarenju ličnih poslovnih ambicija. Jedan od dobrih načina da se prepozna kreativan način trgovanja jeste kombinovanje stilova trgovanja. Svaka metoda kao i trgovački stilovi ima specifičnosti i prema tome se trejderi opredeljuju u svom poslovnom opusu. Međutim, malo je profesionalaca koji će se privoleti samo jednom stilu rada jer svaki od njih zna da bi na taj način nepotrebno ograničavao učinak na Forex-u. Na jednom jednostavnom primeru se može prikazati prednost kombinovanja dve česte metode u Forex trgovanju – Position Trade i News Trade. Position Trade je stil dugoročnog trgovanja, dok je Newa Trade metoda kratkoročne trgovine na objavu vesti. U praksi se mnogo puta pokazalo da je kombinovanje ove dve metode vrlo dobro jer pre svega zadovoljava sva tri aspekta analize uz maksimalno uvećavanje šanse za profitiranje. Štaviše, otvorene su i druge mogućnosti za multiplikativnu trgovinu raznim metodama („jahanje na biku i medvedu“ i sl.) što je prepušteno kreativnosti trejdera da izabere stil za koji će se opredeliti i u kojoj meri iskombinovati trgovinske metode. Iskusni trejderi koji su vešti da iskoriste svakave tržišne prilike „u svoju korist“ često primenjuju strategiju trgovanja nasuprot trendu. Treba razumeti da to nikako ne znači da oni unapred planiraju da će otvoriti poziciju nasuprot glavno trenda jer to nije ni logično, ali svakako znači da će svaki put stremiti da iskoriste priliku da zarade na korekciji glavnog trenda. Najvažnije u takvom pristupu jeste da se strateški pristup Forex trgocanju nikada ne zasniva na jadikovkama što se tržište „okrenulo protiv nas“ već se obrt trenda analizira i koristi svaka njegova korekcija na način pravilnog izbora strategije. Takva strategija se zasniva na adekvatnoj analizi korigovanja vrednosti cena u sagledavanju vremenskih intervala trgovanja u cilju određivanja istrajnosti trenda i njegove korekcije. Svaki obrt trenda je ujedno njegova korekcija samo je vremenski interval taj koji će trajaje smera trenda karakterisati na dalje. Dakle, ako se trejder opredeli isključivo za jedan stil trgovanja, npr. dugoročni. jasno je da unapred gubi sve mogućnosti zarade na kratkoročnim intervalima itd. Osim toga, dugoročno predviđanje tržišta je složen zadatak i obično prejudicira dugo čekanje realizacije TP, a ne retko i aktiviranje SL pozicija što se praćenjem situacije na tržištu može izbeći korigovanjem projekcije u skladu sa kontrolom rizika i to, baš na korekciji trenda.\nTehnička analiza na vrlo specifičan način proširuje vidike u smislu orijentacije – aktuelne tržišne cene, ciklični vrhovi i dna, nestabilnost tržišta i dr. Pre svega, treba razumeti da svako pomeranje cene koje se može pratiti u grafičkoj analizi, a jednako je opisano promenom vrednosti parametra izabranog indikatora, predstavlja interaktivnu komunikaciju sa tržištem, odnosno, informaciju sa tržišta koju treba obraditi u cilju predviđanja budućih dešavanja. Sva ta dešavanja egzistiraju u vremenu, imaju određeno trajanje i druga kvalitativna i kvantitativna svojstva na osnovu kojih se pozicionira trejd. Da bi trejder postigao potrebnu preciznost tehnički indikatori pomažu, između ostalog, u proceni snage i održivosti trenda čije je uspostavljanje od presudne važnosti po ishod trgovinske transakcije. Kada izabrani indikator naznači promenu smera trenda, pre nego što se odreaguje na tu informaciju, treba proveriti promenu u smislu njenog intenziteta, vremenskog perioda pojavljivanja, potencijalnog trajanja itd. Ipak, mnogi trejderi načine nepotrebne graške samo zato što ishitreno reaguju na informacije o nagoveštaju promene bez provere prave suštine promene. Pošto velikom broju trejdera nedostaje strpljenje u trgovanju, savetuje im se upotreba pokretnih proseka koji spadaju u najzastupljenije indikatore za praćenje i potvrdu trenda. Pokretni proseci imaju osobine da prepoznaju nastajaje trenda, da prate trendove koji predugo traju, kao i da ukažu na promene koje se spremaju. Suština pokretnih proseka u tehničkom smislu sastoji se u praćenju krivudavih linija koje prate cenovno kretanje, prikazuju prosek kratkoročnih fluktuacija cena na način da se može jednostavno sagledati dugoročni tržišni trend. Izbor pokretnog proseka spada u veštinu trejdera da pronađe najoptimalnije indikatore za potrebe svoje analize. Prava kombinacija izabranog pokretnog proseka i vremenskog okvira na kome se analizira kretanje cene podrazumeva prilagođavanje krivudave linije pokretnog proseka do optimalnih vrednosti. U tu svrhu trejderi najčešće biraju istovremeno dva ili više pokretnih proseka da bi postigli veću preciznost u praćenju trenda pri čemu treba voditi računa o vrednostima parametara. Najbitnija razlika leži u činjenici da dugoročni pokretni proseci definišu trendove, a kratkoročni pokretni proseci brže signaliziraju promenu trenda. Osim toga, od neprocenjive vrednosti je ukrštanje tj. presek pokretnih proseka (cross-over moving average) koji najčešće ukazuje na kraj određenog trenda. Brojne prednosti pokretnih proseka u tehničkoj analizi ogledaju se u njihovoj ogromnoj primeni i popularnosti kod trejdera. Oni spadaju u trend indikatore i često se kombinuju sa nekim od moćnih oscilatora što dodatno uvećava preciznost analize. Gotovo da se na svakom grafikonu iskoristi bar jedan pokretni prosek ili neki od složenih indikatora koji sadrži pokretni prosek u svojoj kompoziciji (MACD i sl.).\nSvaki poslovan čovek danas, bez razlike, koristiti brzi internet kao i sve njegove prednosti u radu i neprestanoj komunikaciji. Ni jedan posao današnjice se bez toga ne može ni zamisliti, a većina poslova je dobila potpuno drugi smisao. Internet komunikacija je, takođe, iznedrila i mnoge poslove današnjice i budućnosti koji ranije nisu ni postojali. Jedan od poslova koji se posebno afirmisao u savremenom svetu je svakako Forex kao vrlo kompatibilan sa ekspanzivnim razvojem IT tehnologije. Ako ste čili za Forex i umete da prepoznate šansu u investiranju na svetskoj berzi novca postoje realne mogućnosti da to ostvarite na vrlo jednostavan način. Dakle, možete postati Forex trejder i imati biznis u „svom džepu“ ukoliko instalirate profesionalnu platformu za trgovanje na svom mobilnom uređaju od koga se inače ne odvajate ni kada spavate. Zar to nije potpuno primamljivo jer vaš „prozor u svet velikih investicija“ neprekidno funkcioniše, 24 časa dnevno u toku radne nedelje, tako da ne morate odvajati dodatno vreme (nakon obaveza i dnevnih aktivnosti) da biste trgovali nauštrb nekih omiljenih trenutaka. Ne treba da trčite na poslovne sastanke na kojima ćete razmenjivati sijaset nepotrebnih informacija da biste saznali jedva nešto što je važno jer servisne informacije o svom poslovanju svakodnevno dobijate u izveštajima od Forex brokera uz čije posredovanje organizujete rad. Još nešto, nemate nikakvog rukovodioca kome svakog trenutka treba da odgovarate na suvišna pitanja, pa čak i na ona neprijatna koja često zadiru i u privatnost (ne morate da idete na stoni tenis sa šefom posle posla ili da njegoj ženi kupujete cveće da bi ste dobili neku crkavicu kao nagradu i tome slično), a nemate ni podređene o kojima se treba starati i rešavati dodatne probleme koji uvek oduzimaju korisno vreme za ličnu kreativnost. Naravno, današnja ponuda Internet mogućnosti za razvoj sopstvenog biznisa ima širok dijapazon, ali mnogi poslovni poduhvati više liče na sofisticirane oblike konvencionalne trgovine koja ima manje-više perspektivu na određeno vreme. Tako na primer, trgovina i distribucija najrazičitijih artikala je vrlo aktuelna (u vreme zdravsvene globalne krize naročito), ali konkurencija velikih razgranatih lanaca u svetu okomito preti da ugrozi svaki mali investicioni poduhvat. Sa druge strane, online organizovanje najzaličitijih igara na sreću, popularne igrice i druge nove tehnologije (domen kriptovaluta, veštačka inteligencija, robotika i dr.) iziskuju profesionalne timove kao i krupniji kapital za početak, ali i u fazi razvoja itd. Komunikacija na društvenim mrežama posebno razvija neverovatnom brzinom razne varijante zabavnog i intrigantnog karaktera na osnovu čega se može unovčiti kreativnost i sl. Zaista, jedna ekspanzija novog veka gde se svako može snaći, ali za danas, a sutra je nova neizvesnost od brzine nadolazećih mogućnosti. Međutim, sve te mogućnosti uključujući i najperspektivnije (digitalizacija i robotika) u neizbežnim međunarodnim finansijskim tokovima finalno se realizuju na globalnom tržištu novca. Dakle, sve finansijske transakcije transkontinentalnog ili vasionskog tipa valorizuju se u funkcionalnom i svakom smislu u međunarodnim finansijskim tokovima gde Forex biznis ima svoj puni kredibilitet. Pa, imati Forex „u džepu“, otprilike znači, pratiti najsavremenija tektonska pomeranja, odavde do večnosti, bez bojazni od inovacija.\nAssociation Romande des Intermadiaires Financiers (ARIF) je samo jedno od prestižnih međunarodnih regulatorskih tela koje uživa veliki ugled u svetu. Prema njemu gravitiraju najvećim delom finansijski posrednici iz zapadnoevropskih zemalja shodno teritorijalnoj pripadnosti. Za Forex trejdere je važno da znaju da Forex broker koji se predstavlja svojim posredovanjem na teritoriji tog dela Evrope svakako treba da posluje pod okriljem ARIF-a. Ako ne, zadatak trejdera je da se informiše, pre nego što odluči da svoj depozit uloži na account izabranog Forex brokera, direktnim upitom brokeru o njegovoj licenci i drugim važnim podacima o poslovanju. Praktično, svaki finansijski posrednik koji želi da postane član ove prestižne asocijacije finansijera mora da ima ugled u pogledu profesionalne aktivnosti i da garantuje poštovanje obaveza predviđenih zakonom kao i da prođe sve zakonske procedure za prijem u članstvo. Pošto postane član ARIF-a podnosilac prijeve za članstvo (broker) može odmah da počne da obavlja svoju delatnost kao finansijski posrednik (službeni jezik je uglavnom francuski). Međutim, sektretarijat svakog člana ARIF-a tečno komunicira sa svojim klijentima još i na enleskom, nemačkom i italijanskom jeziku. Kodeks etičkog ponašanja u poslovanju propisuje stroga pravila dobre profesionalne prakse u nezavisnom upravljanju imovinom, a na osnovu toga menadžeri posrednika stiču status kvalifikovanih investitora u skladu sa Saveznim zakonom u oblasti kolektivnog investiranja. Član registrovan u ARIF-u stiče status ovlašćenog za obavljanje poslova investiranja za račun svojih klijenata uz poštovanje strogih pravila zaštite integriteta klijenata kao i ukupnog poslovanja. Inače, udruženje finansijera (Association Romande des Intermadiaires Financiers) – ARIF je osnovano 1999. godine kao privatno neprofitno telo sa osnovnom svrhom da pomaže u prevenciji i borbi protiv pranja novca vodeći poslovanje u direktnoj vezi sa Saveznim zakonom Švajcarske o borbi protiv pranja novca i finansiranja terorizma. ARIF je samoregulatorska organizacija priznata od strane Švajcarske federalne države koja funkcioniše u skladu sa zakonskom regulativom u sektoru finansija. Kao jedinstveno multidisciplinarno regulatorsko telo sa sedištem u francuskom govornom području države Švajcarske, ARIF radi potpuno nezavisno od bilo koje političke frakcije i bez uticaja bilo kog drugog profesionalnog udruženja. Kao takva, ova asocijacija je otvorena za sve profesije nebankarskog finansijskog posredovanja. Prema zvaničnim podacima ARIF ima na hiljade članova u oblasti finansijskog poslovanja različitog portfolia, od posedovanja sredstva i upravljanja fondovima, transfera novca, usluga plaćanja kredita i lizinga, posredovanja u osiguranju itd. ARIF je, takođe, urednik koda deontologije na polju nezavisnog upravljanja imovinom. Pošto je privatna organizacija kojoj su poverene javne finansije ARIF ima posebnu odgovornost i obavezujuće ponašanje u skladu sa tim kodeksom od strane svih svojih članova i njihovih menadžera.


Dogovoren princip formiranja vlasti u BiH — Radio Velkaton : Radio Velkaton\n5. Avgusta. 2019. Bosna i Hercegovina\nDogovoren princip formiranja vlasti u BiH


✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Surinama do Guama na eSky.hr?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Surinama do Guama?\n✔ Ako rezerviram leto iz Surinama do Guama, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje zrakoplovne tvrtke nude letove iz Surinama do Guama?\nBudite sigurni, da na eSky.hr ponuda letova iz Surinama do Guama uključuje ne samo niskotarifne aviokompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Poštovanje Web standarda – opštine i gradovi u Srbiji Poštovanje Web standarda – opštine i gradovi u Srbiji – Personal magazin\nPoštovanje Web standarda – opštine i gradovi u Srbiji\nNevladina organizacija Mreža za slobodan softver sprovela je istraživanje “Poštovanje Web standarda – opštine i gradovi u Srbiji” sa ciljem da utvrdi koliko lokalna samouprava u Republici Srbiji vodi računa o poštovanju standarda važnih za uspostavljanje elektronske uprave.\nW3 konzorcijum je organizacija koja određuje standarde vezane za izradu veb prezentacija. Poštovanje (X)HTML i CSS standarda pri izradi veb prezentacija je izuzetno važno jer omogućava da svi građani pristupe tim sajtovima i koriste usluge koje im lokalna samouprava pruža.\nPoštovanje veb standarda znači i da građani sa invaliditetom, uz eventualnu upotrebu specijalizovane opreme i softvera, mogu da koriste ono što im lokalna samouprava pruža preko interneta. Poštovanje navedenih standarda je preduslov uvođenja i širokog prihvatanja e-uprave u Republici Srbiji.\nIstraživanje je obuhvatilo 167 gradova i opština. Ustanovljeno je da 149 poseduje elementarni oblik prisustva na vebu, odnosno da je makar registrovan internet domen opštine, odnosno grada. Od 149 lociranih domena, njih 12 ne ukazuju ni na kakav sadržaj. Od 137 veb sajtova sa sadržajem, samo 2 imaju validni (X)HTML kod, dok 24 veb prezentacije imaju validan CSS kod.\nRezultati istraživanja ukazuju na nepostojanje sistemskog pristupa problematici poštovanja standarda na vebu, koji predstavljaju osnovu interoperabilnosti i veoma važan faktor kada je pristupačnost (accessibility) u pitanju. Ovo istraživanje ima za cilj lociranje problema i skretanje pažnje na značaj poštovanja standarda kao nužnih delova strategija izgradnje veb sajtova lokalnih samouprava kao osnove za razvoj e-uprave.\nDetaljnije podatke o istraživanju možete naći na adresi webstandardi.fsnserbia.org. Ako su vam potrebne dodatne informacije, pište nam na [email protected]\nPoštovanje Web standarda – opštine i gradovi u Srbiji was last modified: October 2nd, 2008 by Redakcija\nInternet i novi mediji


Novi priručnik za tate u Srbiji\nBeba i porodica Piše:Nova26. jan. 202114:33\nProjekat pod nazivom „Igraj se sa tatom“ je završen, a kao rezultat je nastao i Priručnik za organizovanje radionica za očeve i decu.\nAFA Asocijacija je u proteklih sedam meseci u okviru projekta „Igraj se sa tatom“ organizovala osam panel diskusija na temu značaja ravnopravnog roditeljstva, jednu fokus grupu sa tatama i jednu pilot radionicu sa tatama i decom.\nPriručnik za organizovanje radionica za očeve i decu koji je nastao na tom iskustvu će, kako se ističe, omogućiti da se širom Srbije organizuju radionice tog tipa i da se tako nastavi pozitivna promena društva koja je ovim projektom započeta.\n„Cilj radionica je da se očevi motivišu da se više uključuju u roditeljstvo, da kvalitetnije provode vreme sa svojom decom i da se sa njima bolje povezuju, ali i da se majkama „oslobodi“ određeno vreme za lični i profesionalni razvoj. Krajnji cilj ovog projekta je stvaranje skladnijih porodica u kojima su oba roditelja podjednako uključena u vaspitavanje dece i raspodelu kućnih poslova, a samim tim i u društvene i ekonomske procese“, navode autori projekta.\nUčesnici na AFA „Igraj se sa tatom“ panel diskusijama su bili svojevrsni autoriteti u društvu – direktori kompanija, visoki zvaničnici, javne ličnosti tj. oni na koje ljudi obično žele da se ugledaju, a u najatraktivnijoj su učestvovali Zoran Kesić – voditelj i autor, Nebojša Dugalić – glumac i profesor, Ivan Miljković – olimpijski šampion i odbojkaški trener i Aleksandar Radojičić – glumac.\nZoran Kesić je pričao o tome zašto se on trudi da učestvuje u podizanju dece podjednako kao i njegova žena, Nebojša Dugalić je govorio o značaju ljubavi i truda da se uloži određeni napor da se doprinese kućnim poslovima, Ivan Miljković je kao sportista pričao o važnosti timskog duha i liderstva u porodici, a Aleksandar Radojičić je „rasvetlio“ temu pozitivne diskriminacije žena kao „primarnih“ roditelja u slučaju razvoda. Sve panel diskusije koje je AFA održala u prethodnim mesecima možete pogledati na AFA All for All Youtube kanalu.\n„Stvaramo bolje društvo u kom svi imaju jednake šanse i u kom su majke i očevi jednako uključeni u roditeljstvo, a u domaćinstvima nema tradicionalnih predrasuda i podela poslova na muške i ženske,“ rekla je povodom uspešnog završetka pomenutog projekta Valentina Čolić Mihajlović, šefica istraživanja i razvoja u AFA all for all.\nU Srbiji i dalje postoji jaka tradicionalno utemeljena podela uloga na muške i ženske – muškarac je tu da obezbeđuje egzistenciju, a žena da brine o porodici i kući. Međutim, postaje sve jasnije da je takva podela rudiment prošlosti. Kako su se društvo i ekonomija menjali, žene su se vremenom sve više uključivale na tržište rada i počinjale da značajno doprinose egzistenciji porodice, ali se njihova uloga i angažovanje, kao stuba porodice i domaćinstva, kod kuće, zbog toga nije promenila niti se angažovanje smanjilo već samo dodatno povećalo. Žene su nastavile da obavljaju i svoje neplaćene i plaćene poslove istovremeno, često bivajući iscrpljene i pod stresom, što se negativno odražava na celu porodicu.\nTata iz Srbije „uspeo kao roditelj“ i postao hit\n„Danas imamo situaciju da žene u Srbiji obavljaju gotovo tri puta više neplaćenih poslova od muškaraca, a u ruralnim područjima i do pet puta više, istakla je Čolić Mihajlović i dodala da se „možda tek u novonastalim pandemijskim okolnostima prošle godine, kada je pomoć za čuvanje dece ili čišćenje stana gotovo izostala – bake i deke nisu mogle čuvati unuke, vrtići su bili zatvoreni, a školovanje dece prešlo na online model uz veliki angažman roditelja, uglavnom majki, videlo jasnije koliko kućni poslovi „padaju” na žene, te koliko su žene preopterećene ovim poslovima i brigom o deci. Kada su zbog pandemije mnogi roditelji radili od kuće, tatama je tek tada postalo jasno koliki to deo posla njihove supruge inače obavljaju, često prećutno i rutinski, kao da se podrazumeva da su to samo njihove obaveze“, zaključila je Čolić Mihajlović.\nPodjednako uključivanje očeva u odgajanje dece i uopšteno u brigu o domaćinstvu i porodici, direktno bi doprinelo stvaranju boljeg društva. Brojna istraživanja pokazuju da su društva u kojima su oba roditelja podjednako uključena u stvaranje ekonomske i socijalne vrednosti zapravo najprogresivnija i najsrećnija društva – npr. skandinavska društva. Takođe, deca kod kojih su oba roditelja podjednako uključena u roditeljstvo pokazuju bolje kognitivne, emotivne i socijalne veštine, porodica je srećnija i skladnija, a žene rasterećenije, ispunjenije, i na kraju – i uspešnije.


Banke uče od svojih klijenata | Tech Lifestyle\nPočetna Broj 193 Banke uče od svojih klijenata\nBanke uče od svojih klijenata\nBanke danas, više nego ikada pre, moraju da uče od svojih klijenata i potencijalnih korisnika. Izlaze u susret njihovim potrebama – a to mesto susreta može da bude mobilna ili web aplikacija, društvena mreža, telefonski poziv ili fizička ekspozitura\nStalne tehnološke promene utiču i na tradicionalno bankarstvo kakvo poznajemo, koje je na pozitivan način „uzdrmano“ i sa više motiva ulazi u sektor inovacija. Više nije dovoljno da se banke samo prilagođavaju postojećim potrebama klijenata, nego i da strateški predvide u kom pravcu će se u budućnosti razvijati trendovi. U bankarstvu se dešavaju promene u pogledu korporativne kulture i pomeraju se granice u digitalnom poslovanju.\nU našem regionu, Sosijete ženeral je među prvim bankama u Srbiji prihvatila izazove digitalne ere. Krajem prošle godine lansirana je prva onlajn ekspozitura u našoj zemlji koja je omogućila klijentima da obavljaju i složenije bankarske usluge, kao što je uzimanje keš kredita, bez ijednog dolaska u banku. Novi, napredni servisi u elektronskom bankarstvu klijentima su omogućeni uz pomoć digitalnog potpisa, odnosno kvalifikovanog digitalnog sertifikata koji se koristi za formiranje kvalifkovanog digitalnog potpisa. Korisnicima digitalnog sertifikata dostupna su slobodna plaćanja u domaćem platnom prometu, a svaki klijent može da ispostavi bilo koji nalog bez potrebe da ga prethodno najavi banci, a nisu mu potrebni ni tokeni niti SMS kodovi koji se koriste u nekim bankama.\nU onlajn ekspozituri, digitalni bankari su na raspolaganju klijentima za video konsultacije sedam dana u nedelji, čak i izvan radnog vremena fizičkih ekspozitura. Klijenti ponekad dođu u situaciju da žele hitno da se konsultuju sa bankarom u vezi sa kreditom, karticom ili, recimo, knjiženjem uplata, ali su sprečeni da posete banku. Tada mogu da sa bilo koje tačke na planeti, od ujutro do uveče, reše sve što im je potrebno, oči-u-oči sa onlajn bankarom.\nNajbrža komunikacija jeste onlajn, a korisnicima je najlakše da je vode sa svog pametnog telefona. Kao multičenel banka, imperativ Sosijete ženeral Srbija je da korisnicima izlazi u susret tamo gde klijentima odgovara, a to mesto susreta može da bude mobilna aplikacija, web aplikacija, društvena mreža po izboru, ali i telefonski poziv ili fizička ekspozitura. Bitno je da klijenti imaju na raspolaganju sve opcije koje žele, a ne samo one koje su bankama najekonomičnije.\nBanke danas, više nego ikada pre, moraju da uče od svojih klijenata i potencijalnih korisnika. Takođe, startapove koji razvijaju servise iz oblasti finansijskih tehnologija treba da prihvate kao postrek za dalju inovaciju, a ne kao konkurente od kojih bi trebalo strepeti. Zato je Sosijete ženeral Srbija uspostavila strateško partnerstvo sa ICT Hub-om, Centrom za razvoj tehnološkog preduzetništva i u saradnji sa startap zajednicom razvija ponudu koja će klijentima dodatno olakšati svakodnevne finansijske poslove.\nPrethodni članakKTM ADVENTURE – AVANTURA ZAGARANTOVANA\nSledeći članakTEST: Huawei nova Plus – Zatišje pred VR


MyCity » Internet klijenti -> Chat klijenti » mIRC Problem\nPoslao: 31 Jan 2005 18:49\nSta moze da bude problem sa mIRC ako pokaze ovu gresku:"You are not on a channel."\nDa napomenem da sa konektujem preko SMIN-a.Provajder je Sezampro..\nKada sam se konektovao na Teleport.net sve je bilo OK....\nPoslao: 31 Jan 2005 19:24\nKada pises poruku a nisi usao na kanala onda ti izbacuje tu gresku. Pogledaj http://apatin.bizhat.com/uputstvo.html\nPoslao: 31 Jan 2005 20:59\nUkupno su 951 korisnika na forumu :: 58 registrovanih, 9 sakrivenih i 884 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


Samo onaj ko je ili politički glup, ili pojma nema o BiH i njenoj historiji, može misliti o mirnoj podjeli – PRESSA\nSamo onaj ko je ili politički glup, ili pojma nema o BiH i njenoj historiji, može misliti o mirnoj podjeli\nProdužen pritvor Mutapu i Dupovcu: Opasnost od ometanja istrage i prikrivanja dokaza\nBivši predsjednik Republike Hrvatske Stipe Mesić kazao je u razgovoru za Hayat da sve što je dosad pročitao o non-paperu čini mu se utemeljenim.\nIskreno rečeno – ne znam da li je dokument stigao u Brisel. Sve što sam o tome pročitao i čuo čini mi se prilično utemeljenim, dok mi demantiji ne zvuče baš previše uvjerljivo – kaže nam na početku razgovora Mesić.\nNaglašava da smatra bilo kakve podjele prema, ali i unutar BiH štetenim.\nSve što je na bilo koji način usmjereno prema podjeli BiH, čak i prema jačanju untarnjih podjela koje i sada već postoje, smatram iznimno štetnim. Naravno, u prvome redu za BiH, ali onda i za cijeli jugoistok Evrope. Samo onaj koji je ili politički glup, ili pojma nema o BiH i historiji te zemlje, može misliti kako bi podjela mogla proći u miru. Da budem do kraja jasan: svako spekuliranje s podjelom BiH, što znači s dokidanjem njene državnosti, bez obzira na to odakle dolazila, direktna su prijetnja miru u ovome dijelu svijeta – upozorava naš sagovornik.\nJasno naglašava da svako ko dovodi u pitanje integritet BiH vodi neodgovornu politiku i igra se s vatrom.\nEvropska bi unija ipak morala zauzeti jedinstveno stanovište prema BiH, polazeći od toga da je to suverena, međunarodno priznata država i morala bi pripaziti drže li se onda zemlje članice takve platforme – pojašnjava Mesić.\nBivši predsjednik Hrvatske ne vjeruje da u Briselu postoje “snage” koje bi željele vidjeti promjene granica.\nMeni se prije čini da je Evropska unija prilično dezorijentirana i da njeni čelni ljudi ne shvaćaju što bi značila podjela BiH i kakav se razarajući potencijal krije u ideji o takvoj podjeli – naglašava.\nPohvalio je i nedavni stav iz zvaničnog Zagreba da je Hrvatska protiv bilo kakvih promjena granica. Kako je poručio, nada se da je sada formulirani stav nepromjenjenosti granica konačan.\nBOLESNO: U Foči ponovo osvanuo skandalozan mural posvećen ZLOČINCU Ratku Mladiću\nSjajne vijesti: Početkom maja stiže više od 100.000 doza Pfizerovih vakcina


Čak 80% ljudi vrati se sa odmora nezadovoljno i nesretno - Dolina Lašve info...\nNaslovnica Zanimljivosti Čak 80% ljudi vrati se sa odmora nezadovoljno i nesretno\nČak 80% ljudi vrati se sa odmora nezadovoljno i nesretno\nNije do smeštaja, nije do letovanja, već zbog ova TRI RAZLOGA koje otkriva psiholog Minja Radović\nKako vam je bilo na odmoru? Ili još bolje pitanje – kako ste se osećali nakon povratka sa odmora. Da li ste došli puni utisaka, zadovoljni i spremni da se vratite svakodnevici? Ako je odgovor potvrdan, onda spadate u malu i privilegovanu grupu ljudi koji su se srećni vratili sa odmora.\nPrema nezvaničnoj statistici svaka peta osoba sa letovanja se vrati zadovoljna i srećna, što nas dovodi do problematične brojke, procenutalno 80%, koja se vrati kući nesrećna, mrzovoljna i veoma nezadovoljna.\nIako se postavlja naizgled logično pitanje – zašto bi bilo ko došao nesrećan sa odmora, odgovor je daleko komplikovaniji, jer kako se ispostavlja, velika grupa ljudi još uvek nije naučila čemu služi odmor, niti kako da ga iskoristi.\nMinja Radović, porodični psihoterapeut i bračni savetnik, otkrila nam je koji su razlozi zbog kojih je statistika psihološkog stanja posle odmora poražavajuća.\n– Odgovor je daleko od jednostavnog jer mi ne znamo šta je kod svakog pojedinca bio okidač-uzročnik lošeg raspoloženja nakon odmora. Problem uglavnom počiva na tri faktora – da li su odmor proveli onako kako su želeli, da li ih svakodnevica asocira na stres kojem ne žele da se vrate i na kraju, na odmoru ne možete pobeći od sebe.\nU mojoj praksi u radu sa ljudima najčešće je problem što je odmor bio željen, ali je proveden neželjeno. Kad to kažem mislim na okruženje. Osećali su se prinuđenim da provedu dane letovanja sa osobama sa kojima nisu želeli. Najčešće sa porodičnim članovima sa kojima nisu u dobrim odnosima ili nisu ni svesni da su u lošim odnosima.\nTakav odmor često bude iscrpljujuć jer neko uvek mora da ispunjava želje, a da svoje nikad ne stvari na prvo mesto. Očekivano za rezultat dobijamo nesrećnog pojedinca koji se vratio sa odmora još umorniji nego što je otišao.\nKako objašnjava naša sagovornica preopterećenost poslom je jedan od ključnih problema savremenog društva, pa pojedinci posao spakuju u kofere i ponesu ga na odmor.\n– To nije odmor. To je nekoliko dana u godini kada želite da ste slobodni, isključeni i van sveta kojim ste inače okruženi. Obično se predlaže u stresnim situacijama da ljudi promene lokaciju i okruženje, kako bi imali vremena za sebe i potencijalno uvideli da njihov život ne mora da bude samo nelagoda, napetost ili neprijatnost.\nNa žalost u korporativnom svetu ljudi iz egzistencijalnog straha posao nose svuda sa sobom i to ne samo na odmor. Donose ga u dnevnu i spavaću sobu, pa je nezadovoljstvo dominatan osećaj.\nKao poslednju stavku Minja Radović navodi “želja da se pobegne od sebe” i dodaje da jedino što možete je da vidite sebe, ali ne i da uteknete od sopstvene ličnosti.\n– Ako ste na odmoru, to ne znači da ste druga, lošija ili gora osoba. To je ista osoba koja je bila pre nego što ste ušli u avion, autobus ili automobil. Problem, ako postoji, putuje sa vama. Kao i slučaju izolacije za vreme pandemije, tako i na odmoru, vi ostajete na kraju dana sa sobom.\nAnksioznosti, dileme i brige mogu da utihnu za desetak dana, ali se odmah aktiviraju po povratku i zato ljudi često izgovaraju – posle odmora mi treba odmor. Najčešće nije hroničan umor, već podsetnik da opet treba da se suočimo sa stvarima sa kojima možda ne želimo.\nRad na sebi je ključan, to je dug i mukotrpan proces. To nije nešto što će se desiti preko noći ili za nekoliko meseci. Kada znate šta želite, ispunjavate svoje potrebe i pravite granice u poslu i interpersonalnim odnosima, tek tad je odmor, odmor, do tada ste na umoru.\nIzvor: recepti za sve\nPrethodni članakZNANOST DOKAZALA: ŽENE KOJE PUNO GALAME ŽIVE DUŽE I PUNO SU SRETNIJE U ŽIVOTU\nSljedeći članakRiješite se nakupljene masnoće na kuhinjskoj napi bez ribanja\nSve o brašnu po vrstama: Koja su najbolja za određena jela i slastice te po čemu se razlikuju\nKako da zasadite ananas u kućnim uslovima


Saopštenje u vezi s medicinskim tretmanom potvrde roda i blokatorima puberteta za transrodne adolescente - Geten\nSaopštenje u vezi s medicinskim tretmanom potvrde roda i blokatorima puberteta za transrodne adolescente\nPrvog decembra 2020, Viši sud u Londonu doneo je presudu (u slučaju Bel protiv Tavistoka) da je malo verovatno da će deca moći da daju pristanak za uzimanje blokatora puberteta.\nUpravni odbor koji čine članovi/ce organizacija WPATH, EPATH, USPATH, AsiaPATH, CPATH, AusPATH and PATHA izražavaju oštro neslaganje s nedavnom presudom Višeg suda u Londonu u slučaju Bel protiv Tavistoka. Oni/e veruju da će ova presuda dovesti do nanošenja velike štete deci na koju se odnosi, kao i njihovim porodicama. Takođe, izražavaju oštro protivljenje ovoj presudi i zahtevaju da se na istu uloži žalba i da se presuda obori. Iz tog razloga, izdali su zajedničko saopštenje naslovljeno „Saopštenje u vezi s medicinskim tretmanom potvrde roda i blokatorima puberteta za adolescente“.\nIntegralnu verziju saopštenja pročitajte ispod ili preuzmite ovde.\nSaopštenje u vezi s medicinskim tretmanom potvrde roda i blokatorima za pubertet za transrodne adolescente\nUpravni odbor koji čine članovi/ce Svetskog udruženja stručnjaka za zdravlje transrodnih osoba (WPATH), Evropskog udruženja za zdravlje transrodnih osoba (EPATH), Američkog udruženja stručnjaka za zdravlje transrodnih osoba (USPATH), Azijskog udruženja za zdravlje transrodnih osoba (AsiaPATH), Kanadskog udruženja za zdravlje transrodnih osoba (CPATH), Australijskog udruženja stručnjaka za zdravlje trans osoba (AusPATH), i Udruženje stručnjaka za zdravlje transrodnih osoba Aotearoe (PATHA) izražavaju oštro neslaganje s nedavnom presudom Višeg suda u Londonu u slučaju Bel protiv Tavistoka. Verujemo da će ova presuda dovesti do nanošenja velike štete deci na koju se odnosi, kao i njihovim porodicama. Izražavamo oštro protivljenje ovoj presudi i zahtevamo da se na istu uloži žalba i da se presuda obori.\nPrvog decembra 2020, Viši sud u Londonu doneo je presudu (u slučaju Bel protiv Tavistoka) da je malo verovatno da će deca moći da daju pristanak za uzimanje blokatora puberteta. Dalekosežne posledice su takve da svi koji podnose zahtev za medicinsku intervenciju potvrde roda u Velikoj Britaniji ispod 16 godina starosti moraju najpre da traže dozvolu od suda kako bi mogli da dobiju neophodnu i efikasnu medicinsku negu, uz veliku verovatnoću da dozvolu neće dobiti zbog neadekvatnog razumevanja medicinske prakse od strane suda.\nKao stručne medicinske organizacije, Evropsko udruženje za zdravlje transrodnih osoba (EPATH), i Svetsko udruženje stručnjaka za zdravlje transrodnih osoba (WPATH), kao i ostale organizacije potpisnice saopštenja, izražavaju ozbiljnu zabrinutost u vezi s ovom presudom i žele da izraze da iako tretman za mlade transrodne adolescente uključuje neizvesnost, kao što je to slučaj u mnogim poljima koja se tiču mladih, nekoliko studija pokazuje jasnu dobrobit medicinskog tretmana potvrde roda po mentalno zdravlje (uključujući i blokatore puberteta). Uskraćivanje ovog tretmana je štetno i sa sobom nosi potencijalno celoživotne socijalne, psihološke, i medicinske posledice.\nTrenutne i dugotrajne posledice blokatora puberteta\nTretman transrodnih adolescenata uključujući medicinske intervencije za potvrdu roda (blokatori puberteta i hormonska terapija koja se nastavlja na njih) je široko prihvaćen klinički pristup koji se upotrebljava kao deo medicinskih usluga za transrodne osobe širom sveta. Cilj odlaganja puberteta je sprečavanje psihološke patnje koja dolazi od neželjenih fizičkih promena koje se javljaju tokom puberteta; cilj je takođe da se adolescentu omogući vreme tokom kog će moći pažljivo da razmisli o tome da li da nastavi s daljom tranzicijom kada to bude mogao, tj. kada mu bude bilo dozvoljeno ili ne. Tretman je deo dvaju glavnih međunarodnih preporuka: Standarda nege organizacije WPATH, kao i Vodiča za kliničku praksu Endokrinološkog društva. Kako bi bio učinkovit, ovaj tretman mora početi rano u pubertetu, na početku istog, a ne sa 16 godina starosti osobe. Kada je tretman neophodan, njegova učinkovitost će biti umanjena dok se čeka da osoba bude prepoznata od strane suda kao podobna za isti.\nDa li blokatori puberteta vode u nastavak tretmana za potvrdu roda?\nMedicinske intervencije za potvrdu roda kod adolescenata se obično nude kao deo postupnog pristupa od reverzibilnih ka ireverzibilnim tretmanima. Počevši s blokatorima, koji utiču na pubertetski razvoj na reverzibilan način, mladim ljudima je omogućeno dovoljno vremena da istraže svoj rod. Svi mogući reverzibilni koraci se razmatraju pre manje reverzibilnih koraka. Nije slučaj da jedna faza neizostavno vodi u sledeću. Hormonski tretman kod procesa potvrde roda je pažljivo razmotrena kasnija intervencija za koju adolescenti (i njihovi roditelji) daju poseban informisani pristanak nakon što su informisani o posledicama, ograničenjima, i potencijalnim nuspojavama ovog tretmana. Neće svi adolescenti koji traže negu u vezi s potvrdom roda tražiti i hormonske ili hirurške tretmane; tretman je uvek individualizovan prema potrebama svakog adolescenta.\nŠtetnost usled uskraćivanja blokatora puberteta\nVeoma smo zabrinuti zbog toga što je Viši sud prevideo ne samo neposredne pozitivne efekte puberteta, koji kako je dokazano dovodi do smanjenja psihološke patnje i zdravog razvoja adolescenata, već i celoživotnu dobrobit koja proističe iz podudaranja fizičkog izgleda i rodnog identiteta osobe. Uskraćivanje takvog tretmana do trenutka kada adolescenti napune 16 godina znači da će iskusiti kompletan pubertet u neslaganju s njihovim rodnim identitetom, što ima potencijalno celoživotn o štetne posledice kao što su stigmatizacija, ličn a fizička nelagodnost, poteškoće sa seksualnom funkcijom i socijalnom integracijom.\nKako je i navedeno u slučaju Bel protiv Tavistoka, „Sam pravni problem u ovom slučaju su okolnosti u kojima dete ili mlada osoba mogu biti kompetentni za davanje validnog pristanka za tretman u pravu i proces kojim se pristanak na taj tretman dobija.“ Čak i kada još uvek nemaju zakonsko pravo da daju sopstveni pristanak za tretman, istraživanja su pokazala da mnoge maloletne osobe poseduju kognitivne i emocionalne sposobnosti koje im omogućavaju da razumeju posledice svojih odluka, uključujući i odluke koje se tiču zdravlja i zdravstvene zaštite. Određivanje sposobnosti određenog adolescenta da da pristanak treba da bude sprovedeno od strane kompetentnog pružaoca usluge za zdravlje transrodnih osoba koji je izvršio procenu adolescenta, a ne od strane suda. Tekuće preporuke već predlažu da se ova kompetentnost utvrdi pre početka tretmana.\nOrganizacije WPATH, EPATH, USPATH, AsiaPATH, CPATH, AusPATH, i PATHA preporučuju da se sposobnost za davanje pristanka utvrđuje od slučaja do slučaja, i to od strane kliničara, a ne suda. Ne slažemo s tim da se zdravstvena zaštita za transrodne osobe toliko razlikuje od zaštite za cisrodne osobe da samim tim zahteva posebnu zakonsku odredbu. Smatramo da su tretman za blokiranje puberteta i tretman koji uključuje hormonsku terapiju dva različita koraka, od kojih svaki zahteva informisani pristanak u dobi kada s takvim tretmanom treba početi. Podržavamo pružanje zdravstvene zaštite rodno varijantnim osobama u pravom trenutku i na vreme, tako da mogu neometeno da vode svoj život. Veoma nas brine to što će presuda imati značajno štetan uticaj na rodno varijantne mlade osobe i njihove porodice nametanjem prepreka kod pružanja zaštite koja je skupa, bespotrebno zastrašujuća i inherentno diskriminatorna.\nHembree, W. C., Cohen-Kettenis, P. T., Gooren, L., Hannema, S. E., Meyer, W. J., Murad, M. H., Rosenthal, S. M., Safer, J. D. Tangpricha, V., & T'Sjoen, G. G. (2017). Endocrine Treatment of Gender-Dysphoric/Gender-Incongruent Persons: An Endocrine Society Clinical Practice Guideline.The Journal of clinical endocrinology and metabolism, 102(11), 3869–3903. https://doi.org/10.1210/jc.2017-01658\nE. Coleman, W. Bockting, M. Botzer, P. Cohen-Kettenis, G. DeCuypere, J. Feldman, L. Fraser, J.Green, G. Knudson, W. J. Meyer, S. Monstrey, R. K. Adler, G. R. Brown, A. H. Devor, R. Ehrbar, R.Ettner, E. Eyler, R. Garofalo, D. H. Karasic, A. I. Lev, G. Mayer, H. Meyer-Bahlburg, B. P. Hall, F.Pfaefflin, K. Rachlin, B. Robinson, L. S. Schechter, V. Tangpricha, M. van Trotsenburg, A. Vitale, S.Winter, S. Whittle, K. R. Wylie & K. Zucker (2012) Standards of Care for the Health of Transsexual,Transgender, and Gender- Nonconforming People, Version 7, International Journal ofTransgenderism, 13:4, 165-232, DOI: 10.1080/15532739.2011.700873\nPrevela: Milica Jeremić


КРЧЕЊЕ САМОНИКЛОГ РАСТИЊА НА ПЕТРОВАРАДИНСКОЈ ТВРЂАВИ | JKP Gradsko Zelenilo Novi Sad\nKRČENJE SAMONIKLOG RASTINJA NA PETROVARADINSKOJ TVRĐAVI\nRadnici „Gradskog zelenila“ od novembra prošle godine rade na krčenju samoniklog rastinja na bedemima i u šančevima Petrovaradinske tvrđave. Do sada je samoniklo rastinje, koje negativno utiče na temelje bedema ovog istorijskog spomenika, uklonjeno sa oko 30.000 kvadratnih metara, od čega oko 50% čine kosine. Radovi će trajati do početka vegetacionog perioda.\nDo jeseni 2012. godine o ovom problemu nije vođeno računa, tako da su bedemi bili u veoma lošem stanju. Poslednjih pet godina „Gradsko zelenilo“ redovno radi na krčenju rastinja, tako da je situacija od tada znatno bolja. Inače, u redovnom održavanju zelenila na Tvrđavi nalazi se 475.431 kvadratni metar za šta Grad godišnje izdvaja oko 16 miliona dinara.\nPrethodno JNMV 4/2018 Građevinski materijal\nSledeće JNOP 5/2018 Veštačko đubrivo\nIzaberi mesec januar 2019 (4) decembar 2018 (12) novembar 2018 (9) oktobar 2018 (16) septembar 2018 (10) avgust 2018 (15) jul 2018 (25) jun 2018 (15) maj 2018 (15) april 2018 (12) mart 2018 (11) februar 2018 (11) januar 2018 (15) decembar 2017 (10) novembar 2017 (3) oktobar 2017 (10) septembar 2017 (8) avgust 2017 (8) jul 2017 (9) jun 2017 (23) maj 2017 (17) april 2017 (11) mart 2017 (19) februar 2017 (18) januar 2017 (7) decembar 2016 (6) novembar 2016 (12) oktobar 2016 (17) septembar 2016 (9) avgust 2016 (9) jul 2016 (15) jun 2016 (21) maj 2016 (19) april 2016 (18) mart 2016 (13) februar 2016 (18) januar 2016 (13) decembar 2015 (20) novembar 2015 (27) oktobar 2015 (27) septembar 2015 (19) avgust 2015 (22) jul 2015 (36) jun 2015 (68) maj 2015 (45) april 2015 (1) mart 2015 (8) februar 2015 (1) decembar 2014 (12) novembar 2014 (16) oktobar 2014 (21) septembar 2014 (17) avgust 2014 (31) jul 2014 (24) jun 2014 (25) maj 2014 (18) april 2014 (26) mart 2014 (23) februar 2014 (19) januar 2014 (29) decembar 2013 (11) novembar 2013 (7) oktobar 2013 (6) septembar 2013 (8) avgust 2013 (6) jul 2013 (4) jun 2013 (4) maj 2013 (5)


Салвини: Границу са Словенијом опасаћемо жицом - Нови Стандард\nSalvini: Granicu sa Slovenijom opasaćemo žicom\n30.06.2019. 13:50 16.07.2020.\nAko se zajedničke italijansko-slovenačke granične patrole pokažu kao neuspešne, Rim će uvesti tehničke prepreke na granici sa Slovenijom\nZvanična Ljubljana, koja je duž granice s Hrvatskom razvukla žičane barijere i postavila panele pod izgovorom borbe protiv ilegalnih migracija, burno je reagovala na najavu ministra unutrašnjih poslova Italije Matea Salvinija da bi zvanični Rim uskoro mogao da opasa Sloveniju žicom.\nOd sutra bi na terenu trebalo da počnu da rade zajedničke italijansko-slovenačke granične patrole, iako one još nisu formalno osnovane, prenosi hrvatski Večernji list.\nAko počnu s radom i ako se u roku od tri meseca pokažu kao neuspešne i neefikasne, Italija će postaviti „tehničke prepreke na granici sa Slovenijom“. Italijanski ministar iz desničarske stranke Liga najavio je tu mogućnost u Trevilju, apostrofirajući problem migranata u regiji Friuli-Venecija Đulija.\nGradonačelnik Gorice Rodolfo Ziberna rekao je da su tehničke prepreke nedopustive. Ideju je kritikovala i članica Senata Italije slovenačkog porekla Tatjana Rojc, kazavši „da smo naporno radili kako bismo srušili zidove u Evropi, a sad gradimo nove”, te kako se čini da se deo Slovenije smatra sivom zonom, a ne punopravnom članicom EU.\nStručnjak za bezbednost Marjan Miklavčič upozorio je da bi Slovenija mogla da postane migrantski hotspot, odnosno džep u kojem bi ostali migranti koji žele na Zapad. U MUP-u Slovenije o Salvinijevim planovima su rekli da je reč o unutrašnjoj političkoj odluci suverene države, ali i kako su im Italijani do juna vratili 126 ilegalnih migranata, što ne predstavlja znatno povećanje u odnosu na isti period prošle godine, kada je vraćeno 108 stranaca.\n„Ne možemo govoriti o eskalaciji problema na granici“, kazali su U MUP-u Slovenije, prenosi Tanjug. Slovenija je nezadovoljna odnosom još jednog svog suseda – Austrije, koja je Ljubljani još u doba migrantske krize uvela granične kontrole i tako suspendovala Šengen.\nIzvor Sputnjik, 30. jun 2019.\nDnevne vestiItalijaLjubljanaMateo Salvinimigrantislovenija


Knjiga SPSS : prirucnik za prezivljavanje, prevod 3. izdanja, Julie Palant, 9789788675556, Knjizara Interliber.com\n/ Informatika i racunari\nProcitali ste knjiguSPSS : prirucnik za prezivljavanje, prevod 3. izdanja?\nSPSS : prirucnik za prezivljavanje, prevod 3. izdanja\nIzdavac: Mikro knjiga - Beograd ; Beograd, Sr.; oktobar 2009. Ilustrirano?: Da\nJezik: srpski (latinica); meki uvez; 368 strana; 24 cm\nAutorica vodi citaoca kroz cijeli istrazivacki proces i pomaze u izboru tehnike analize podataka prilagodjene datom projektu. U knjizi se razmatraju elementarne i napredne statisticke tehnike - od formulisanja istrazivackih pitanja, preko projektovanja studije i analize podataka, do sastavljanja izvjestaja o istrazivanju. Jasno je predocena svaka tehnika, objasnjavaju se postupci analize, dat je podroban vodic za tumacenje rezultata SPSS-a i primjeri prikazivanja dobijenih rezultata u izvestaju.\nSPSS: prirucnik za prezivljavanje je nezaobilazan vodic za pocetnike i iskusne korisnike SPSS-a u psihologiji, sociologiji, naukama o zdravlju, medicini, obrazovanju, ekonomiji i srodnim disciplinama. Sadrzi snimke programskih prozora, primjere rezultata i savjete, a postoji i prateca Web lokacija na kojoj su dati uzorci podataka i smjernice za pisanje izvjestaja o istrazivanju. Procedure, prozori i rezultati u svim poglavljima usaglaseni su sa verzijom 15 SPSS-a za Windows. SPSS procedure su zbirno prikazane u novom dijagramu toka, a faktorska analiza je poboljsana.\nPoglavlje 4: Priprema datoteke s podacima\nPoglavlje 16: Neparametarski statisticki pokazatelji\nPoglavlje 19: Dvofaktorska analiza varijanse vise grupa\nDruge knjige autora Julie Palant\nSPSS : prirucnik za prezivljavanje, prevod 3. izdanja, Julie Palant


Administrator - 24. Decembra 2015.\nIslam i dawa Administrator - 7. Maja 2020. 0\nIslam i dawa Administrator - 19. Marta 2019. 1\n'Biti će rečeno na Sudnjem danu: 'Gdje su oni koji su se voljeli radi Moje Uzvišenosti?' Danas ću ih staviti u Svoj hlad, kada nema drugog hlada osim Moga.' Kaže...\nIslam i dawa Admin Treći - 8. Septembra 2019. 0\nIslam i dawa Administrator - 25. Januara 2018. 0\nIslam i dawa Administrator - 4. Marta 2020. 0\nAllah, subhanehu we te'ala, je precizirao kategorije kojima je dozvoljeno dati zekat, tako da nije dozvoljeno davati zekat onim ljudima koji ne potpadaju pod jednu od osam kategorija koje...\nIslam i dawa Administrator - 17. Decembra 2019. 0\nIslam i dawa Admin Drugi - 2. Avgusta 2019. 0


PREPUSTI SE :: PORTAL - Avantura na južnim Karpatima\nAvantura na južnim Karpatima\nU organizaciji PD „Pobeda” iz Beograda, planinari iz Srbije proveli su četiri dana u Rumuniji. Bila je to prilika da posete Karpate, Banja Herkulane i znamenitosti na Dunavu...\nOvu planinarsku akciju je organizovalo planinarsko društvo Pobeda iz Beograda. Planinarska akcija je organizovana kao četvorodnevana uskršnja planinarska tura po južnim obroncima Karpatskog masiva, pešačka tura kroz kanjon reke Nere i obilazak sa usponom u Đerdapskoj klisuri uz posetu zanimljivih lokaliteta.\nNas dvadesetak se predveče uoči Velikog petka skupilo u, već poznatoj, Skerlićevoj ulici i krenuli putem Rumunije, preko Bele Crkve. Kako bi imali puna četiri dana na raspolaganju odlučeno je da se, tog prvog dana puta – četvrtak, prenoći u Beloj Crkvi u privatnom smeštaju.\nU petak zorom, po vedrom i lepom danu, krenuli smo putem graničnog prelaza sa Rumunijom koji je bio petnaestak minuta vožnje od Bele Crkve. Bez zadržavanja na graničnim prelazima ušli smo u Evropsku uniju – Rumuniju. Nakon kraće vožnje po nekvalitetnom putu stigli smo do sela Saska Romana koje je predstavljalo našu početnu tačku za prvi dan ove Rumunske avanture. Nakon kratke pripreme i dotezanja opreme, svi smo odlučno, i gladni divlje prirode, krenuli predviđenom trasom, uzvodnim putem uz reku Neru. Prvi susret sa Nerom je ukazivao da je reka brza i sa pristojnim vodostajem koji je karakterističan za to doba godine. Prelazimo viseći most i put nastavljamo levom uzvodnom stranom reke. Ubrzo dolazimo do krševitog dela obale i uz ivicu stene idemo dalje uzvodno. Pritom prolazimo kroz nekoliko u steni isklesanih tunela, koji zaista deluju impozantno, a koji su nas mamili da zastajemo i slikamo se kod nekih od njih. Ubrzo nakon krševitog dela ove staze ulazimo u nešto šumovitiji deo, i prelazimo preko puta - mosta na ušću reke Bejušnice. Nastavljamo dalje levom stranom obale.\nOva pešačka tura, iako predviđena sa pristojnim vremenom pešačenja od oko 9 sati po relativno ravnom terenu, bez većih visinskih oscilacija, pretvorila se u ozbiljnu planinarsku akciju. Prvobitno je bilo planirano da reku pređemo preko visećih mostića, ali zbog visokog vodostaja, i zbog toga što visećeg mostića planiranog za prelaz više nije bilo (uništen tokom zime), put smo morali da nastavimo levom, ispostaviće se, dosta izazovnijom stranom reke. Ponovo nailazimo na nešto nepristupačniji deo terena tik uz reku, pa se pomažući već postavljenim sajlama, dovlačimo do pitomijeg dela ove staze. Zbog opravdane sprečenosti da reku pređemo, morali smo dva puta da se penjemo na okolna brda i ponovo spuštamo u dolinu, po ne baš najprohodnijim stazama. Ali to avanturu čini avanturom. Na kraju, iscrpljeni, sa neplanirano pređenih 27km, ali puni utisaka sa prvog dana u Rumuniji. Nakon završene pešačke ture ukrcavamo se u minibus, i nastavljamo putem ka banji Herkulana gde planiramo da budemo smešteni u naredne tri noći.\nSubota jutro nam nije bilo naklonjeno, najavljena vremenska prognoza koja je predviđala kišu se obistinila, na trenutke je bila prava provala oblaka. Tako da smo taj dan iskoristili za obilazak manastira Tismane, lokaliteta Ponori gde se nalazi kameni most – prerast, i same banje Herkulane.\nBanja Herkulane je najpoznatija banja u Rumuniji, jedna od nastarijih banja u Evropi. Nalazi se na 170m nadmorske visine u kanjonu reke Černe, koja se na kraju svog toka uliva u Dunav. Po legendi, Herkules je ovde dobio nadmoćnu snagu kojom je pobedio Hidru koja je činila mnoga zla. Prvo pisano pominjanje banje je iz Rimskog perioda, ali svoj procvat je doživela u 18. veku kada biva izgrađena u impresivnom stilu austrijskog baroka. Redovni posetioci, kraljevi i carevi tog vremena, među kojima i Aleksandar Obrenović, uživali su u mondenskom ambijentu kojim je banja odisala. Nažalost, većina građevina iz tog vremena je zapuštena. Turbulenta vremena na ovim balkanskim prostorima ostavila su trag i na samu banju, pa tako još od pada komunizma banja vapi za ulaganjima i obnovom. Međutim, njeno bogatstvo je u termalnim izvorima i banjskom vazduhu. U banji postoji 19 termalnih izvora, a najčuveniji je Herkulov izvor slane vode čiji je sastav identičan morskoj vodi. Temperatura nekih izvora dostiže i 62⁰S. Osim lekovite vode, banjski vazduh je bogat negativnim jonima, što odgovara nadmorskoj visini od 2000m, što ga čini vema delotvornim za ublažavanje negativnih efekata stresa.\nNaravno ni mi nismo mogli da odolimo, a da ne osetimo, kako izgleda kupati se u nekom od bazena sa termalnom vodom. Pored okrepljujućeg dejstva vode posle pešačenja, voda je usadila u sve naše pore miris sumpora, kojeg nismo mogli da se otarasimo u narednih nekoliko dana.\nNedelja, Uskrs, dan je obećavao. Iako je padala slaba kiša, ništa nije moglo da poremeti našu odlučnost da izađemo i ispunimo zacrtani cilj za taj dan – masiv Godeanu (uža zona Černe planine). Staza nas je od početka vodila kroz šumu, prošaranu kršovitim stenama, što je ovaj početni uspon činilo veoma zanimljivim. Nakon pažljivog uspona po vlažnoj stazi, stižemo do pravog bisera među vodopadima južnih Karpata – Vanturatorea (620m). Vodopad sa ukupnim padom od oko 70m, oduzimao je dah svojom veličanstvenošću svim planinarima. Posebnu zanimljivost vodopada je bila to da smo prolazili, bukvalno iza istog, stazom tik uz stenu. Uzbuđeni i oduševljeni prirodom koja nas je okruživala, nismo ni obraćali pažnju na slabu kišu, koja je mamila atraktivne vodozemce - daždevnjake da nas pozdrave na putu ka vrhu Piona Kiklovete (1143m). Nedugo nakon vodopada uspeli smo se do početka grebena dugačkog masiva Godeanu. Šumovitim predelima nastavljamo preko grebena i stižemo do prevoja Piona lunga. Kako su vremenski uslovi bivali sve teži, pojačavala se kiša kao i magla, odlučujemo da se spustimo ka dolini reke Černe. Prelaskom drvenog mostića završavamo akciju za taj dan.\nPoslednjeg dana napuštamo banju Herkulani, opraštamo se od ljubaznih domaćina i vozimo se ka Dunavu, udaljenom dvadesetak kilometara. Vreme je tog dana bilo na našoj strani, omogućilo nam je da maksimalno uživamo u lepotama Dunava, Đerdapske klisure, Malog i Velikog Kazana. Na putu kroz klisuru posećujemo spomenik u steni, uklesani lik Decebala, a imali smo priliku da vidimo, doduše iz daljine, Trajanovu tablu (na Srpskoj obali). Penjemo se na manji greben sa koga se proteže fantastičan pogled na Mali Kazan i Miroč. Dalje nastavljamo uzvodno Dunavom, do podnožja vrha Treskovac koji se nalazi naspram Lepenskog vira. Penjemo se ka vrhu, solidno obeleženom stazom i izlazimo na krševiti vidikovac sa koga se pruža prelep pogled na Lepenski vir, i tok Dunava od Gospođinog vira do Donjeg Milanovca. Nakon spusta nastavili smo put Dunavskom magistaralom ka Beloj Crkvi i Beogradu.\nI pored nestabilnog vremena ono što smo imali priliku da vidimo u Rumuniji, na Karpatima , ispunilo je sva naša očekivanja, prepunilo lepim utiscima i obavezalo nas da uskoro ponovo posetimo ovu zemlju i otkrijemo još neke od njenih prirodnih lepota. Ali, i da nesebično preporučimo da drugi učine isto i uvere se sami.\nTekst i foto: Nebojša Đurić


Jeste li se ikada zapitali šta leži u osnovi Interneta? Odgovor ima svega tri slova – DNS.\nŠta predstavlja DNS?\nDNS (Sistem Imena Domena) je jedan od najkompleksnijih sistema za shvatanje koji predstavlja osnovu Interneta i potiče iz vremena još od pre pojave Web-a kakvog poznajemo danas.\nDNS je sistem imenovanja u kojem se čuvaju podaci o imenima domena i njima odgovarajućim IP adresama. Kada je ime domena registrovano, DNS detalji povezani sa njim unose se u DNS Indeks. Na ovaj način su DNS detalji javno dostupni svima koji žele da znaju IP adresu konkretnog domena. Ali ne mogu svi vršiti DNS pretragu u DNS Indeksu. Specijalne aplikacije po imenu DNS rizolveri (eng. resolvers) se koriste u tu svrhu, budući da oni mogu pročitati DNS protokol i prevesti imena domena u IP adrese.\nLjudi obično poistovećuju ime domena sa veb-sajtom, ali imena domena koriste i mnogi drugi servisi na Internetu kao što su imejl, FTP, i drugi.\nSkoro svaki vlasnik registrovanog domena se u praksi susreo sa terminom DNS ili imao potrebu da usmeri domen, promeni njegove DNS zapise (eng. DNS records), podesi nejm servere (eng. name servers), sačeka da prođe vreme propagacije DNS podataka, izmeni .hosts fajl i drugo.\nU nastavku ćemo pokušati da odgovorimo na najčešća pitanja vezana za DNS i tako vam donekle približimo ovu temu.\nZašto je za DNS važna IP adresa?\nKorisnicima nije potrebna IP adresa kako bi surfovali Internetom. Mnogo je lakše upamtiti „www.superhosting.rs“ nego „45.80.132.170“.\nIP adresa je potrebna svakoj aplikaciji (veb-pretraživaču) kako bi se povezala sa drugom aplikacijom (veb-serverom) i DNS serverom kao indeksom (listom) gde se čuvaju podaci tipa „ime domena=IP adresa“. Ovaj važan podatak čuva se na tzv. nejm serveru na mreži i samo ga DNS rizolver može pronaći (vršeći pretragu u DNS indeksu).\nNivoi imena domena u DNS indeksu\nDomeni predstavljaju kombinaciju reči razdvojenih tačkama. Svaka reč odvojena tačkom predstavlja nivo (oblast) u DNS hijerarhiji.\nNivoi domena definišu se unazad, a tačka (.) igra ulogu separatora (eng. delimiter) različitih nivoa. Na primer, nivoi u nazivu domena „superhosting.rs“ izgledaju ovako:\n1 – domen najvišeg nivoa: rs\n2 – domen drugog nivoa: superhosting\nKada DNS rizolver traga za IP adresom konkretnog domena, pretragu započinje od najvišeg (1) nivoa u DNS hijerarhiji. Da bi pojednostavili, uzećemo da je to nivo (1) iz našeg primera – rs. Tzv. nejm serveri na tom (1) rs nivou vraćaju informaciju rizolveru o lokaciji sledećeg (2) superhosting nivoa (na osnovu nejm servera). Nejm server na (2) nivou pregleda DNS zonu domena superhosting.rs i pronalazi odgovarajući (A) zapis povezan sa tim imenom domena, odnosno IP adresu koju vraća kao odgovor rizolveru.\nDNS pretraga: prelazak sa jednog na sledeći nivo (pronalaženje imena)\nDNS rizolver je aplikacija posebno razvijena za vršenje DNS pretrage u Indeksu. Odgovoran je za prevođenje naziva domena u IP adresu.\nNakon što DNS rizolver dobije upit za nekim imenom domena, on inicira DNS pretragu tako što šalje zahtev jednom od tzv. rut (eng. root) DNS servera. Rizolver će saznati gde su locirani (i koji su poimence) autoritativni nejm serveri .rs domena najvišeg nivoa. Na tom (.rs) nivou domena saznaće koji su autoritativni nejm serveri sledećeg nivoa – superhosting.rs, gde se traženi podatak „superhosting.rs=IP adresa“ i nalazi.\nDNS keš i TTL za DNS zapise\nU trenutku kada je DNS zapis pronađen, on se kopira u DNS kešu koji se nalazi u rizolveru. Sve dok se zapis čuva u kešu, rizolver će ga koristiti za prosleđivanje informacije klijentu.\nSvaki DNS zapis ima tzv. vreme života (eng. Time to Live ili TTL) izraženo u sekundama. DNS keš server zna da se svaki zapis smatra ažurnim tokom ovog perioda. Nakon njegovog isteka, ponovo se inicira DNS pretraga zapisa, a DNS keš dobija njegovu najnoviju (poslednju ažuriranu) kopiju. Drugim rečima, kada je DNS zapis sačuvan u DNS kešu, ostaće nepromenjen onoliko vremena koliko je određeno TTL-om.


Zlatko Jelisavac: Pašićevi sinovi - Impuls\nObjavljeno: četvrtak, 04 Januar 2018 10:06\nZašto današnja "elita" sanja Nikolu Pašića i strahuje od Dimitrija Tucovića\nNikola Pašić je odista prototip srpskog političara današnjice, iako ih vremenski deli čitav vek. On je politički idol svima onima koji bi Srbiju danas najradije vratili u doba između “dva rata” ili i ranije – kada je vladao “zlatni” period u kome se, je li, razvijala građanska klasa ondašnje Srbije. O toj eliti i danas sanjaju mnogi u Srbiji i dive se njenom duhu i pameti, pa joj se u omaž i slavu pišu hvalospevi i trećerazredne knjige, snimaju jeftini sitkomi… Gotovo cela današnja “salonska” Srbija ili pak ona što živi od privilegija beogradskog “ kruga dvojke” – sanja Srbiju pre Drugog svetskog rata, kada se živelo lepo i komotno, što je tačno samo za nekolicinu onih koji su pripadali polit-ekonomskoj eliti onog doba. E sad, to što je ogroman procenat tadašnjeg “običnog” stanovništva bio nepismen i što je tavorio u krajnjem siromaštvu – to nije toliko važno za današnje nostalgičare “zlatnog doba”, jer njih i nije briga za te obične ljude, ni tada ni sada. Njihovi idoli su pripadnici ondašnje elite čija su se deca obrazovala ili pak provodila u inostranstvu (kao Pašićev sin, kojem je otac morao da zapreti da se vrati iz Pariza u Srbiju koja je tada trpela golgotu Prvog svetskog rata, pa je ovaj bahati mladić uspeo automobilom da pregazi jednog srpskog vojnika na Krfu). A onda su, nažalost, došli “komunisti-avanturisti” i uništili idilu ondašnje elite koja se taman lepo dogovorila sa nemačkim nacistima i domaćim poštovaocima Hitlerovog lika i dela.\nRuku na srce, nakon rata mnogi komunistički funkcioneri i karijeristi su obitavali u vilama i kućama koje su ostale od ondašnje elite i nastavili da žive njen stil i komfor: i njihova deca su se obrazovala ili pak letovala i provodila u inostranstvu – sve u svemu, živeli su dobro ušuškani i daleko od “prve petoletke” i sličnih čuda. Potomci ove i prethodne salonske elite uvukli su se danas u neke od aktuelnih stranaka i tu su potražili svoje “zaslužene” privilegije, pa su i oni poslali svoju decu u privatne škole u Englesku, na primer, a sami su članovi partijskih odbora ili šire zadnjicu na nekoj javnoj funkciji ili pak negde u pozadini vuku konce, dovoljno inteligentni da se u javnosti odveć ne pojavljuju. Da, sve su to “Pašićeva deca”, jer je ta matrica preživela i do danas, štaviše ona je življa nego ikada…\nKažu da je Pašić, kada bi ga politički protivnici pritisli zbog nekih njegovih brljotina, govorio kako nije vreme za njihove lične obračune “već nam valja braniti Kosovo ravno”. Sjajni Domanović je to maestralno opisao u svojoj satiri Marko Kraljević po drugi put među Srbima, mada, ruku na srce, nije Pašić bio jedini koji se pozivao na Kosovo i herojsku slavu, tako da je i Domanovićeva satira, a bogami i kritika, imala širi kontekst. Ove tirade o Kosovu ravnom slušamo i danas, jer mnogi političari i funkcioneri (Vučić, na primer) izgradili su karijere kukajući nad Kosovom, a mnogi su imali i debelu korist muvajući sa sredstvima koja su bila namenjena srpskom narodu na Kosovu: od humanitarne pomoći, preko novca i nikada izgrađenih stanova, a da ne pričamo o onima što su krvavo profitirali u ovom poslednjem “boju na Kosovu”. Pašićev politički pragmatizam i veća sklonost ka ličnom bogaćenju nego ka društvenom interesu – na primer, ostale su uzor aktuelnim političarima, doduše sa novim momentima i varijacijama.\nU Srbiji se Pašićevo nasleđe mnogo bolje zapatilo od onog Dimitrija Tucovića recimo, koji je bio žestoki kritičar dvoličnosti i grabeži tadašnjih političara a la Pašić. Bunio se Tucović i protiv srpskih imperijalističko-osvajačkih interesa, ali je otišao u rat kao dobrovoljac kada je Srbija bila napadnuta od Austrougarske vojske, i tu je i okončao život, dok je Pašić nastavio da vlada i srbuje o Kosovu. Šta današnja elita misli o Tucoviću i njegovim socijalističkim idejama, govori nam i potez aktuelne vlasti koja je Tucovićev spomenik uklonila sa Slavije i tu postavila fontanu u boji, koja pri tome svira i peva. A aktuelni predsednik A. Vučić je cinično prokomentarisao da za Tucovićem još jedino žali Žarko Korać…\nNaravno, Dačićevi socijalisti su pristali na ovu izmenu na Slaviji u ime “opšteg” interesa. Tako je Pašićev politički duh još jednom zagadio ovdašnje prostore, a Tucovićeve napredne ideje o socijalnoj pravdi i jednakosti su ponovo doživele poraz. To je sramota i tragedija sa kojom moramo da živimo. Ali tako je to… Pošteni ljudi se stide zbog onoga što čine zli i nemoralni… Šta god da vam pričaju, kakvom god propagandom da vas obasipaju – nemojte im verovati i, što je najvažnije, nemojte ih se plašiti. Jedino tako se mogu pobediti Pašićeve protuve i jedino tako možemo dočekati vreme kada ćemo se konačno pozabaviti socijalnim i drugim ključnim problemima o kojima je govorio Dimitrije Tucović.


Republika / UEFA NA KOLENIMA: LŠ je mrtva, Evropska Superliga preuzima primat!\n21:40Oni su najotporniji na koronu u Srbiji 21:36(UŽIVO) KRENUO SPEKTAKL: Ronaldo izjednačio, PSŽ poveo sa bele tačke, Junajted gazi Turke, goleada u Rimu! 21:35(VIDEO) PONOVO BLISKI! Misica i Tomović opet PRIJATNO ćaskali! On otišao od nje, a ona mu PORUČILA OVO! 21:30Godinu dana od smrti Baneta Kovačevića: Reperov prijatelj razočaran u ljude - SRAMOTA, ON JE BIO TU ZA SVE, A ONI MU OVAKO VRAĆAJU! 21:24(FOTO) Orlovi SLETELI U ESPO: Pogledajte KAKO je izlgedao prvi trening reprezentacije Srbije u Finskoj! 21:15SRPSKI TELEGRAF SREDOM POKLANJA DODATAK TETKA SAVETA: Jeftino i lako napravite ukrase za jelku! 21:07(VIDEO) Nakon suza, pali POLJUPCI! Mina utehu potražila u Caru, EVO ŠTA JOJ JE ON REKAO! 21:02Trifunović se sprda s Đilasom: Bojkot EU! 21:00Patrijarhova kelija zapečaćena 40 dana: Sve što je imao ostavlja crkvi i srpskom narodu! 20:53Liga šampiona: Sevilja SE POMUČILA sa Krasnodarom, Čelsi SPASAO ŽIRU GOLOM TIK PRED ZVUK PIŠTALJKE!\nsreda, 28. 10. 2020.| 13:29\nOvo možda više neće biti najvažniji pehar u klupskom fudbalu\nBogati klubovi su pobedili UEFA i kreću u "rušenje" Lige šampiona i već su predlog aminovali najveći klubovi iz Španije, Engleske, Italije, Nemačke i Francuske.\nKlubovi ne bi izašli iz nacionalnih šampionata, ali bi zato to bio veliki udarac za Ligu šampiona i Ligu Evrope. U celoj priči velikani žele da imaju dozvolu UEFA i FIFA, odnosno da se postigne neki konsenzus.\nTo neće biti lako jer su krovne fudbalske organizacije do sada nekoliko puta odbijale sve predloge. Međutim, najbogatiji klubovi već godinama žude za promenama sve zbog kako bi imali sve jaču ekonomsku situaciju, sa glavnim sponzorom njujorške banke JP Morgan od čak pet milijardi evra.\nSve ove navode potvrdio je dosadašnji prvi čovek Barselone Đozep Marija Bartomeu.\n- Barselona je prihvatila predlog da zaigra u Evropskoj Superligi. To bi garantovalo finansijsku održivost kluba koji ide napred. Prihvatili smo i buduće Svetsko prvenstvo za klubove - rekao je Bartomeu.\nSport Fudbal UEFA Liga šampiona Evropska Superliga\nFANTASTIČNA IZJAVA KROSA: Nemac UDARIO na Evropsku Superligu!\n(UŽIVO) KRENUO SPEKTAKL: Ronaldo izjednačio, PSŽ poveo sa bele tačke, Junajted gazi Turke, goleada u Rimu!\n- utorak, 24. 11. 2020. u 17:58 0\n- utorak, 24. 11. 2020. u 16:54 >> 17:13 0\nPlejmejker Crvene zvezde Lengston Hol morao je zbog nezgodnog „prizemljenja“ da ranije napusti parket u "večitom" derbiju.\n- utorak, 24. 11. 2020. u 17:50 0\nKapiten naše nacionalne selekcije Marko Simonović ostaće na raspolaganju Saši Obradoviću za meč Evrolige sa Efesom, pa će se posle...\nSelektor košarkaške reprezentacije Srbije Igor Kokoškov okupio je igrače u finskom gradu Espo...\nNovak Đoković ima još dva teniska cilja pred sobom, ali ako se za jedan od njih mislilo "da će...


Arhitekta/ Int. designer | Evolution Agency doo | Posao Beograd | Klik do posla\nArhitekta/ Int. designer\nItalijanskoj kompaniji Evolution Agency doo potreban Arhitekta ili int. designer sa odličnim znanjem engleskog i italijanskog jezika.\nSa odličnim poznavanjem rada na računaru i programa Autocad, MS Office Paketa.\nCV sa slikom poslati na [email protected]


Grad Kikinda nalazi se na prostoru koji je bogat tragovima starih i iščezlih kultura i civilizacija. Mnogobrojni arheološki nalazi svedoče da su ovde ljudi živeli još u vremenu od pre sedam hiljada godina. Međutim, kontinuitet tog trajanja često je narušavan i prekidan. Ljudi su se naseljavali i odlazili, bivali i ...\nKraljica koju su Srbi voleli - ...\n13/02/2016\t0 comment\nIzložba „Rusi u Pančevu – život i ...\n21/12/2018\t0 comment


Press Online :: Srbija :: PROIZVODI PEČURKE U SOCU OD KAFE: Naša naučnica razvila zanimljivu tehnologiju uzgoja\n16. 02. 2018. - Autor: Kurir\n- Naša kompanija svakog meseca organizuje edukaciju za proizvođače pečuraka iz inostranstva, od Španije, Irske, Francuske, Engleske, Holandije i Belgije do Australije, Indije i Tajvana. Edukujemo ih da uz našu pomoć započnu posao. Javila nam se jedna koleginica iz Paragvaja koja je uspešno primenila našu tehnologiju - naglašava Ivanka


POKRENI SVOJ ICT ILI KREATIVNI BIZNIS! – CEFE BiH\nProfesionalac ste iz oblasti dizajna, razvoja softvera, upravljanja mrežama ili operativnim sistemima?\nRazmišljate o razvoju IoT, VR, AR, AI … rješenja?\nŽeljeli biste svoje vještine i iskustvo iz oblasti grafičkog dizajna, multimedije, razvoja softvera ili hardvera primijeniti na rješenja u različitim industrijama: od poljoprivrede, turizma, metalne, drvne tekstilne industrije do pametnih gradova?\nLokalno partnerstvo za razvoj poduzetništva Centar Sarajevo poziva sve zainteresovane mlade osobe od 18 do 35 godina da se prijave za učešće u Programu podrške pokretanju poduzetničkih ideja u oblastima ICT i kreativnih industrija. Učesnici će kroz ovaj program dobiti stručnu podršku u jačanju svojih vještina u poduzetništvu i poslovnom planiranju – odnosno, izradi biznis plana. Pokretanje poduzetničkih poduhvata koji budu ocijenjeni kao najbolji će se finansijski podržati bespovratnim sredstvima i mentorskim programom u prvoj godini poslovanja. Prijave je moguće predati putem online obrasca do 07.08.2020. Javni poziv se objavljuje u okviru projekta EU4Business kojeg finansira Evropska unija u vrijednosti 15 miliona eura, a realizuju ga GIZ, UNDP i ILO.\nLokalno partnerstvo Centar sačinjavaju Općina Centar, Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo, CEFE BiH, Internacionalni Burch univerzitet, Bit Alijansa i DVC Solutions.\nPrijave se mogu podnijeti u periodu 08.07.2020 – 07.08.2020. godine, popunjavanjem online formulara koji je dostupan na ovom linku. Link na formular će biti dostupan na sajtovima svih članica Lokalnog partnerstva Centar Sarajevo. Nepotpune i neblagovremeno podnesene prijave neće se uzeti u razmatranje.\nPrisustvom na info-događajima (prezentacijama) koje će biti organizovane online (putem ZOOM platforme) u sljedećim terminima:\n29.7.2020, 13:00 sati (link), i\n4.8.2020, 17:30 sati (link), ZOOM platforma.\nPrevious Radom i upornošću do poduzetničkog uspjeha


BOŠ Pričaonica: Guslarke i sviračice - Nekad i sad\nNacrti zakona u obalsti energetike i rudarstva uglavnom ne prepoznaju interes građana\nŠta nam radi zagađenje vazduha na Zapadnom Balkanu?\nKako izgleda prolećni semestar na Studijama budućnosti?\nKarijerno vođenje i savetovanje je sada potrebno više nego ikada\nBOŠ je član prve Regionalne tematske omladinske laboratorije o nezaposlenosti mladih\nDostupan 68. broj biltena – New Year, New EU: Sporazumni razvod i veliko „prijateljstvo“\nPreko 20 novih lokalnih sredina u mreži za građansko merenje kvaliteta vazduha\nKakve su nam pismenosti potrebne u budućnosti? - Promocija knjige Putevi oko znakova Lazara Džamića\nCEU iz prve ruke: Vebinar sa predstavnicom i studentima CEU\nNacrt Plana kvaliteta vazduha za Beograd nije izrađen u skladu sa Zakonom\nRazvoj karijere u doba globalizacije – Master Class sa Bojanom Perišić za XXVIII generaciju\nOdržani okrugli stolovi u Sremskim Karlovcima i Priboju\nNa šta se ti greješ? Vebinar o cilju održivog razvoja broj 7\nXXVIII generacija uspešno završila jesenji semestar na Studijama budućnosti\nZa neku novu i održivu "normalnost" u 2021. godini\nObjavljen Monitoring izveštaj „Srbija 2030 – Pripremljenost za sprovođenje Agende 2030“\nObjavljen Izveštaj „Srbija 2030: razvojni prioriteti – izveštaj nedržavnog sektora”\nMogu li građani zaista da učestvuju u upravljanju prostornim razvojem?\nKakve sve karijerne prilike otvaraju osnovne studije i biznis masteri na CEU?\nVebinar o cilju održivog razvoja 6 „Čista voda i sanitarni uslovi“\nBeogradska otvorena škola okupila je više od 150 donosioca odluka, predstavnika vlada zemalja Zapadnog Balkana, biznis sektora, organizacija civilnog društva i zainteresovanih pojedinaca koji su razgovarali o zapošljivosti mladih u regionu u tokom dvodnevne konferncije 17. i 18. decembra 2020. godine.\nAktivno učešće mladih kao važan preduslov za smanjenje nezaposlenosti mladih na Zapadnom Balkanu\nBeogradska otvorena škola okupila je više od 150 donosioca odluka, predstavnika vlada zemalja Zapadnog Balkana, biznis sektora, organizacija civilnog društva i zainteresovanih pojedinaca tokom prvog dana konferencije „Inicijativa organizacija civilnog drustva Zapadnog Balkana za podršku zapošljavanja mladih“, održanoj 17. decembra 2020. godine.\nPoništiti nezakonite procedure izrade planskih dokumenata\nRealizovan Dijalog mladih sa ministrom omladine i sporta\nKrovna organizacija mladih Srbije u utorak, 15. decembra, realizovala je Dijalog mladih sa ministrom omladine i sporta, Vanjom Udovičićem, a predstavnice Beogradske otvorene škole govorile su o izmenama i dopunama Zakona o mladima i značaju kontinuiranog učešća mladih u procesima donošenja odluka\nA2S program: Radionica upoznavanja XXVIII generacije i mentora


Википедија:Vikipedijanac stažista — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nVikipedijanci stažisti na konferenciji VikiLajv 2018\nU Srbiji je do sada realizovano 16 ovakvih programa, dok je jedan u toku.\n1 Programi stažiranja u Srbiji\n4 Projekat u medijima\nProgrami stažiranja u Srbiji[uredi]\n01 ImperatorkA Jovana Milošević Univerzitetska biblioteka\nSvetozar Marković (2014) 18 novih 102 fotografije 5 knjiga (4554 strane) 8 radionica\n02 Marrrrrra Marija Gajić Botanička bašta\nJevremovac (2015) 13 novih\n1388 fotografija 3 radionice\n03 CumulusBGD Milica Vučetić Univerzitetska biblioteka\nSvetozar Marković (2016) 8 knjiga (2585 strana)\n04 M Todorovic Miloš Todorović Muzej u Smederevu (2016) 2 nova\n80 fotografija 4 knjige (294 strane)\nuređene još 2 (117 strana)\n05 Vladimir Nimčević Vladimir Nimčević Istorijski arhiv\nu Subotici (2017) 16 novih\n190 fotografija i\n5 knjiga (589) 1 prezentacija\n06 Security 'n' Roses Dušan Ružić Muzej Jugoslavije (2017) 37 novih\n07 Geograf208 Stefan Mitić Muzej u Leskovcu (2017) 13 novih\n157 fotografija - muzej\n127 fotografija - stažista\n2 knjige (105 strana) 1 radionica\n08 Marko Stanojević Marko Stanojević Muzej Jugoslavije (2018) 100 novih\n437 fotografija 5 albuma (144 fotografije)\n09 ShadowBrood84 Aleksandar Tumarić Muzej Vojvodine (2018) 94 novih\n282 fotografije 5 knjiga = 951 strana\n(83 + 35 + 280 + 46 + 507 strana)\n10 Mala kometa Oksana Mudri-Nedić Gradski muzej Vrbas (2018) 25 novih\n11 Vilena66 Milena Milenković Istorijski arhiv Pirot (2018) 100 novih\n361 fotografija 7 knjiga = 1043 strane\n+ 16 + 69 + 89 strana)\n12 Tekiii Teodora Lukić Republički zavod za zaštitu spomenika kulture Beograd (2018) 39 novih\n542 fotografije 5 knjiga = 602 strane\n(52 + 144 + 84 + 146 + 176 strana)\n1 radionica/uređivački maraton\n13 Ioannes2909 Jovana Obradović Istorijski arhiv u Pančevu (2018) 14 novih\n253 fotografije 1 knjiga\n14 Korak po korak Jelena Latov-Papić Pozorišni muzej Vojvodine (2018/19) 10 novih\n173 fotografije 1 knjiga\n15 Tekiii Teodora Lukić Muzej nauke i tehnike Beograd (2019) 13 novih\n503 fotografije 2 knjige\n16 Draganapopovic Dragana Popović Univerzitetska biblioteka Svetozar Marković, Beograd (2019) 16 novih\n158 fotografija 10 knjiga\n17 Korak po korak Jelana Latov-Papić Srpsko narodno pozorište, Novi Sad\nUKUPNO 510 novih\n5429 datoteka 60 digitalizovanih knjiga\nJovana Milošević, stažistkinja u UNILIB-u 2014.\nMarija Gajić, stažistkinja u Botaničkoj bašti 2015.\nMilica Vučetić, stažistkinja u UNILIB-u 2016.\nMiloš Todorović, stažista u Muzeju u Smederevu 2016.\nVladimir Nimčević, stažista u Istorijskom arhivu u Subotici 2017.\nDušan Ružić, stažista u Muzeju Jugoslavije 2017.\nStefan Mitić, stažista u Narodnom muzeju u Leskovcu 2017.\nMarko Stanojević, stažista u Muzeju Jugoslavije 2018.\nAleksandar Tumarić, stažista u Muzeju Vojvodine 2018.\nOksana Mudri-Nedić, stažistkinja u Gradskkom muzeju u Vrbasu 2018.\nMilena Milenković, stažistkinja u Istorijskom arhivu u Pirotu 2018.\nTeodora Lukić, stažistkinja u Republičkom zavodu za zaštitu spomenika kulture - Beograd 2018 i Muzeju nauke i tehnike 2019.\nJovana Obradović, stažistkinja u Istorijskom arhivu u Pančevu 2018.\nJelena Latov-Papić, stažistkinja u Pozorišnom muzeju Vojvodine 2018/2019\nDragana Popović, stažistkinja u UNILIB-u 2019.\nVikipedijanac stažista na Vikimedijinoj ostavi.\nMuzej u Smederevu otvorio vrata za Viki stažiranje\nVikipedijanac stažista u Istorijskom arhivu Subotice\nVikipedijanac stažista u Muzeju Jugoslavije: Istorija Jugoslavije na Vikipediji\nGradski muzej Vrbasa obogatio Vikipediju\nKulturno blago Vojvodine sada i na Vikipediji\nVikipedijanac stažista na jugu: Kvo ima u Pirot?\nIstorijski arhiv u Pančevu ugostio Vikipedijanca stažistu\nVikimedija Srbije dobitnik Zahvalnice Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije\nUz podršku države više od 350 članaka na Vikipediji i preko 2000 slobodnih datoteka iz šest institucija kulture\nVikipedija bogatija temama o spomeničkom nasleđu Srbije zahvaljujući Republičkom zavodu za zaštitu spomenika kulture\nPozorišna umetnost Vojvodine na Vikipediji\nMuzej nauke i tehnike podelio znanje i otkrio zaboravljene priče\nProjekat u medijima[uredi]\nDnevnik: U toku digitalizacija vredne muzejske građe u Vrbasu\nOpština Vrbas: Gradski muzej Vrbas na Vikipediji\nIvana Guslarević o stažiranjima na TV Kopernikus, emisija "Nedeljom u 3" (03.02.2019)\nMinistarstvo kulture dodelilo zahvalnicu Vikimediji Srbije: Večernje novosti, Ekspres, Beta\nPolitika: Muzeji, arhivi i zavodi otvaraju vrata internetu, Naslovi\nRadio Beograd 1, Rečeno, prećutano: Ustanove kulture na Vikipediji\nRadio Beograd 2, Talasanje, Šetnja: Vikimedija Srbije sarađuje sa institucijama kulture (29.12.2018)\nTV Kopernikus, Srbija onlajn\nGradski muzej u Vrbasu\nUniverzitetska biblioteka Svetozar Marković, Beograd\nSrpsko narodno pozorište, Novi Sad, 2019\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Википедија:Википедијанац_стажиста&oldid=21904393”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 20. maj 2019. u 12:58 č.


Milorad Milić (Foto Kim)\nNevreme uništilo voćnjak\nMilić je 1999. godine formirao voćnjak na 15 ari. Zbog nevremena koje je tada pogodilo Ugljare, zasad je uništen. On je 2005. godine obnovio voćnjak novim sadnicama šljiva.\n„Amerikanka, Čačanska rodna rana, Čačanska kasna, Čačanska lepotica, imam i jedno stablo šljive koje izgleda kao jabuka... Imam i stablo bele šljive, sadnice sam nabavio u blizini Trstenika i sada imam oko 30 vrsta voća i oko 80 stabala“, rekao je Milić za RTV Kim.\nPromena klime utiče na rod\nMilić ističe da se šljive razlikuju po slatkoći.\n„Amerikanke šljive, kao i Čačanska rana lepotica, bogate su šećerom i koriste se za džem i slatko. Čačanska rodna šljiva je najbolja za rakiju“, kazao nam je domaćin koji šljive ne prodaje, već ih ostavlja za sebe, a komšijama i rodbini poklanja.\nDa bi se voćnjak održao, a šljive rađale, najpotrebniji je rad, ali i pravilna zaštita tokom zimskih dana.\n„Mi smo između planina Šare i Kopaonika, uvek ima vetra, prolećni vetrovi donose i pojavu mraza. Desi se da rane sorte ostanu bez roda jer cvet izmrzne“, rekao je Milić i dodao:\n„Svake godine šljive sve ranije i ranije cvetaju i ranije se beru. Kada sam tek počeo da se bavim voćarstvom, negde krajem marta vršio sam rezidbu voća, i onda prskao, a sada već sredinom marta prskam voće. Prvo branje šljiva koje sam imao, a koje je završeno, trebalo je tek sada da nastupi“.\nBerba pri kraju\nOn navodi da je ove godine već sakupio oko 2.500 kilograma šljiva. U Milićevom voćnjaku ostala je da se obere još šljiva „Amerikanka“ koja će biti zrela za, otprilike dve nedelje. Stabla su u voćnjaku sađena razdaljini od 4 metra jer šljive vole sunce i prostor.\n„Šljive zalivam juna meseca, a zatim sve prema potrebi. Procenjujemo da li je biljci potrebna voda na osnovu ploda. Ako je plod zreo i ne pada potrebna je voda, jer biljka uzima vodu i sok iz ploda kako bi opstala“, objašnjava on.\nNakon berbe šljiva, sledi prskanje stabala i njihova priprema za narednu godinu. Sav posao u voćnjaku Milić obavlja sa svojom suprugom. On mladim voćarima poručuje „da je lako zasaditi voćnjak, ali da je mnogo teže održati ga“. Zato je, kaže, pre početka bavljenja šljivarstvom nužno da se dobro raspitaju i nauče sve što mogu o šljivama, kako bi znali koja sadnica im je potrebna i šta bi mogli da uzgajaju.\nPriprema za novi rod i aparat za skupljanje šljiva\nAgronom iz Donje Gušterice Voja Dekić bavi se poljoprivredom još od malih nogu. Kako kaže, i sada, u 77 godini, nije mu teško da obavlja poljoprivredne poslove. Voja Dekić pored zemlje koju obrađuje ima i 42 ara voćnjaka sa šljivama gde dugo godina uzgaja „Čačanku“ i „Moravku“.\n„U jesen, kada se vrši priprema stabala i kultiviranje zemljišta protiv korova, moraju se dodati i mineralna đubriva, azot, fosfor i kalijum. Vrlo je bitno da se mineralna đubriva unesu oko 10 centimetara u zemlju, nikako na površini, kako bi biljka mogla bolje da ih apsorbuje. Prihranu vršimo azotnim đubrivom, površinski“, rekao je Dekić.\nŠljiva „Moravka“ ne traži prskanje, kao ni obrađivanje zemljišta. Ako šljiva tokom godine previše rodi, odseče se i već sledeće godine daje mlade grane. Jedino je problem što se grane suše kada je napadne parazit, odnosno, gljivično oboljenje“, objašnjava on.\n„Paprat ili mahovina zelene boje napada šljivu `Moravku`. To je gljivično oboljenje koje izaziva velike štete na samoj biljci. U pitanju je zajednica algi i gljiva. Jedna koristi vlagu iz biljke, dok druga vrši fotosintezu koristeći hranu od biljke, time se biljka suši. Da bismo to sprečili, koristimo krečno mleko na jesen ili u rano proleće. Nakon toga se okroje grane koje su suve i dobijamo zdravu biljku“.\nVoja Dekić je sam izumeo ručni aparat koji mu služi za lakše sakupljanje šljiva. On ističe da zbog male prodajne cene šljiva od oko 30 centi po kilogramu rod iz svog šljivara retko prodaje. Uglavnom ga porodica koristi za lične potrebe, za pečenje rakije, i spremanje džema i kompota.\nNa zelenoj pijaci u Gračanici cena šljiva po kilogramu kreće se oko 70 dinara.\nU novoj emisiji „Brazda“ pored priče o voćarima Miliću i Dekiću, možete pogledati i priloge naših kolega o: Đorđu Gradoćeviću iz Štrpca koji uzgaja pse, prilog o lubeničaru Dragutnu Kuzmanoviću iz Leposavića, i prilog o malinaru Milanu Milenkoviću iz Koretišta.\nPoljoprivrednu emisiju "Brazda" realizuju televizije Mir, Herc, Puls i Kim.\n„Brazda“ se emituje svake nedelje od 11 časova na programu TV Kim. Ako propustite premijeru, pogledajte reprizu u ponedeljak od 10:30.


Reklamne bombone | Probajte ukus pobede | Promo Logo d.o.o\nReklamne bombone. Probajte ukus pobede?\nNudimo Vam jedinstvenu priliku da u svojoj promotivnoj kampanji osetite ukus pobede. Ona dolazi u elegantnoj metalnoj kutijici i sadrži u sebi 32 bombone. To je standardna kutijica. Ako to ne zadovoljava Vaše potrebe, možemo da koristimo veće kutije i da sami odredite broj bombonica u njoj.\nSvaka kutijica bez obzira na veličinu ima klik/klak sistem otvaranja koji savršeno radi. Možete birati mnoštvo ukusa.\nAli mi Vam preporučujemo tri osnovna ukusa.\nPo Vašem ukusu ćemo reklamne bombone pakovati u metalne kutijice. Ovo je stari reklamni trik koji je star više od sto godina i započeo je svoju karijeru u Sjedinjenim Američkim Državama. Ceo trik je bio u tome da više puta dobijete isti ukus bombona od jednog proizvodjača. Kasnije bi osoba koja je konzumirala tu vrstu bombona pomislila uvek na brend koji joj je slao besplatno te bombone. Čak i ako bi mušterija kasnije probala taj isti ukus kod drugog proizvodjača.\nUvek bi se setila bombona koje je dobila besplatno.\nSvaka bombona tog ukusa će podsetiti Vaše potencijalne mušterije na Vaš brend. I taj trik je i dalje jako popularan u Americi, s tim da se preneo i na mnoge druge proizvode.\nPokušajte da razmislite i brzo ćete se setiti nekog sličnog primera.\nKutijice reklamnih bombona su sjajan alat za marketinške promocije. Nije skup, a kasnije možete koristiti kutijicu za neke druge bombone ili slatkiše. Kutija je mala i staje savršeno u svaki džep.\nAli najbolje od svega tek sada pominjemo. To je štampa!\nOvo je gotovo savršen proizvod za reklamne akcije. Mali je, jeftin i ima proizvod koji svi vole bez obzira na uzrast ili pol. Praktično je poklon koji možete deliti svima od 3 do 103 godina. Bombone su pakovane u vakumskoj pvc foliji, tako da mogu dugo da traju bez ikakvih promena.\nBiće dovoljno da budu na suvom i mračnom mestu. Vaš logo ili dizajn može da se odštampa od ivice do ivice. Nema nikakvih ograničenja.\nMožete raditi sve boje i slike koje su Vam potrebne u Vašoj promociji!\nMi ih zovemo reklamne bombone!\nIdealne su kao poklon Vašim poslovnim partnerima. Ali najveću upotrebu kod nas, reklamne bombone imaju u promociji brenda ili nekog proizvoda. Neverovatno je koliko se ljudi obraduju reklamnim bombonama. Ali da ne mislite da Vas nagovaramo, probajte sa minimalnom količinom od 200 kutijica reklamnih bombona.\nI molimo Vas da nas kasnije pozovete i prenesete nam svoje utiske.\nGotovo smo sigurni da ćete nam reći da ste bili nepoverljivi u početku, ali da ste prezadovoljni rezultatima. Mi na ovaj način gradimo prijateljstvo i poslovni odnos sa našim partnerima. Zato nam nikad nije bio cilj da po svaku cenu nekome nešto prodamo. Pre ćemo odgovoriti klijenta da ne uzme neki proizvod, ako vidimo da nije za njegovu delatnost ili mu ne odgovara.\nAli za reklamne bombone možemo da garantujemo da će planuti. Ovo je jedan od top 5 proizvoda za bilo koju reklamnu ili promotivnu kampanju. Saradjujemo samo sa proverenim domaćim proizvodjačima bombona, pa stoga ne morate brinuti o kvalitetu.\nSve je provereno i sveže!\nPostoji mogućnost da izaberete više oblika bombona ili ukusa. Možemo odštampati Vaš logotip jestivim bojama na reklamnim bombonama. A ne samo kutiju od bombona!\nSamo da napomenemo da štampu na bombonama radi njihov proizvodjač pa su neophodne veće količine za narudžbinu.\nAli ako ste zainteresovani, pošaljite nam upit pa ćemo vam brzo odgovoriti.\nReklamne bombone možete poklanjati svojim kupcima, zaposlenima i potencijalnim klijentima. To može biti i znak dobrodošlice, kako to rade dobri hoteli. Uvek će bombone dobro doći da osveže dah ili malo podigne šečer.\nAli ako želite, bombone mogu biti i bez šećera. Znate i sami da puno ljudi danas vodi računa o zdravlju, pa nekad je bolje da imate i ovu opciju u glavi. Naše bombone su male i močne.\nAko niste sigurni koji ukus da izaberete za reklamne bombone, napravite onda mix ukusa. Tako ćete pokriti potrebe svih ljudi. Bombone mogu da budu sjajan alat za upoznavanje novih ljudi.\nBiće Vam sigurno od koristi na svakom javnom dogadjaju!\nMi se nalazimo na Novom Beogradu!\nMožete naše reklamne bombone da isprobate na prvom sledećem dogadjaju. Mi smo ih radili za kompanije koje učestvuju na sajmovima i kongresima. Zanimljivo je to da su ih u tim situacijama koristili ne kao reklamne bombone, već kao poslovnu vizit kartu.\nA ona dozvoljava mnogo više od obične vizit karte.\nTe kompanije znaju da svi dele na sajmovima vizit karte koje ljudi bace ili zaborave na kraju dana od koga su je dobili. A to sa reklamnim bombonama nije slučaj.\nNiko ih neće baciti!\nI zato se mi uvek radujemo kada dodje vreme nekog sajma. A i naši klijenti!\nReklamne bombone su sjajan poklon u restoranima i prodavnicama. One i u ovom slučaju mogu podsetiti Vašeg potencijalnog kupca da baš Vi imate ono što on želi tog dana. Dobro uradjen dizajn na kutiji reklamnih bombona je već više od pola posla.\nUčinite da se Vaši kupci osete važni kada im budete poklanjali reklamne bombone. Visokokvalitetna štampa će učiniti ono što je potrebno da se ime Vašeg brenda utisne u svest Vaših stalnih ili potencijalnih kupaca.\nAko planirate neki „slatki“ promotivni dogadjaj, ne zaboravite na naše reklamne bombone. One će Vam omogućiti da podelite svoju poruku mnogo široj publici.\nI to na mnogo lakši način. I sladji!\nAko Vam ovo deluje zanimljivo i ako se pronalazite u tome, pozovite nas!\nKliknite ovde i bićete prebačeni na našu kontakt stranu. Tu ćete pronaći sve naše neophodne podatke ako imate bilo kakvo pitanje. Ako ste u mogućnosti, najavite nam se i dodjite do nas.\nLako ćete nas naći na mapi koja se nalazi na kontakt strani.\nNalazimo se u industrijskom delu Novog Beograda u blizini nove autobuske stanice.\nPokazaćemo Vam još puno proizvoda koje izradjujemo, ali ih nismo promovisali na našem web sajtu.


slavisa culum Archives - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Tagovi članka slavisa culum\nŠakić na slobodi nakon kriminalističke obrade\n26. Maja 2020. 26. Maja 2020. Istinito543Leave a Comment on Šakić na slobodi nakon kriminalističke obrade\nSiniša Šakić, zvani Kinez, nakon kriminalističke obrade u Ministarstvu unutrašnjih poslova RS biće pušten na slobodu, potvrđeno je za Srpskainfo. On je uhapšen juče na graničnom prelazu Donja Gradina kada je pokušao ući u BiH, a za njim je bila raspisana potjernica zbog sumnje da bi mogao imati informacije vezane za ubistvo Slaviše Ćuluma. […]\n25. Maja 2020. Istinito629Leave a Comment on Šakića preuzeo MUP RS, biće ispitan u toku dana\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske preuzelo je od Granične policije BiH Sinišu Šakića zvanog Kinez, saznaje Srpskainfo. Kineza će danas ispitati pripadnici Uprave za organizovani i teški kriminalitet MUP RS o njegovim saznanjima vezanim za ubistvo Slaviše Ćuluma. – Sve će biti urađeno pod nadzorom Republičkog tužilaštva – rekao je naš izvor. […]\n25. Maja 2020. Istinito729Leave a Comment on Siniša Šakić se predao Graničnoj policiji BiH\nSiniša Šakić zvani Kinez predao se danas Graničnoj policiji BiH i očekuje se da u toku dana bude predat u nadležnost Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske, potvrđeno je za Srpskainfo. Za Šakićem je prije desetak dana raspisana potjernica zbog sumnje da bi mogao imati informacije oko ubistva Slaviše Ćuluma. Prema nezvaničnim informacijama, Šakić […]\nPotjernica za Sinišom Šakićem zbog povezanosti s ubistvom Slaviše Ćuluma\n16. Maja 2020. Istinito918Leave a Comment on Potjernica za Sinišom Šakićem zbog povezanosti s ubistvom Slaviše Ćuluma\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske raspisalo je potjernicu za dva lica koja se direktno dovode u vezu sa izvršenjem krivičnog djela Teško ubistvo Slaviše Ćuluma u Dragočaju kod Banjaluke. ATV saznaje da je jedan od osumnjičenih za kojim je raspisana potjernica Siniša Šakić koji je odranije poznat policiji. Šakić je poznat policiji po […]\nUbice Slaviše Ćuluma motociklom pobjegle prema Gradiški\n16. Maja 2020. Istinito658Leave a Comment on Ubice Slaviše Ćuluma motociklom pobjegle prema Gradiški\nNakon ubistva Slaviše Ćuluma, ubice su se na motociklu uputile prema Gradiški i policija na području tog grada traga za motociklom, saznaje Srpskainfo. Prema informacijama, policija ima saznanja da bi se motocikl mogao nalaziti na području Gradiške i u toku je potraga za njim i vozačima. Policija je danas oko podne završila uviđaj […]\nPotraga za osobom koja se dovodi u vezu sa ubistvom Ćuluma\n16. Maja 2020. 16. Maja 2020. Istinito575Leave a Comment on Potraga za osobom koja se dovodi u vezu sa ubistvom Ćuluma\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske raspisalo je potragu za jednom osobom koja se direktno dovodi u vezu sa ubistvom Slaviše Ćuluma, saopštemo je iz Ministarstva unutrašnjih poslova RS. “Jutros je pod nadzorom Republičkog javnog tužioca nastavljen uviđaj na licu mjesta gdje je izvršeno ovo krivično djelo, a pripadnici Uprave za organizovani i teški kriminalitet […]\nViše osoba privedeno zbog ubistva u Banjaluci\n15. Maja 2020. Istinito746Leave a Comment on Više osoba privedeno zbog ubistva u Banjaluci\nInspektori Uprave za organizovani i teški kriminalitet MUP-a Republike Srpske priveli su više osoba zbog današnjeg teškog ubistva Slaviše Ćuluma u banjalučkom naselju Dragočaj i nad njima je toku kriminalistička obrada, saopšteno je iz MUP-a Srpske. U saopštenju se navodi da policijski službenici Uprave za organizovani i teški kriminalitet MUP-a Republike Srpske i Policijske […]\nĆulum izrešetan kod porodične kuće\n15. Maja 2020. Istinito759Leave a Comment on Ćulum izrešetan kod porodične kuće\nPoliciju je danas oko 13 časova kontaktirala majka Slaviše Ćuluma iz Banjaluke i prijavila da joj je ubijen sin, saznaju “Nezavisne novine”. Kako dodaju izvori, tijelo Ćuluma pronađeno je nedaleko od njegove kuće gdje je za sad nepoznati ubica izrešetao ovog mladića u banjalučkom naselju Dragočaj. “Čuli smo pucnje, ali nismo tome pridavali […]\nU Banjaluci ubijen Slaviša Ćulum, blokirano naselje Česma\n15. Maja 2020. 15. Maja 2020. Istinito1269Leave a Comment on U Banjaluci ubijen Slaviša Ćulum, blokirano naselje Česma\nBanjalučanin Slaviša Ćulum ubijen je danas u blizini banjalučkog naselja Motike, saznaje portal banjaluka.net. Na mjesto događaja upućeno je više policijskih patrola i Hitna pomoć. Portal Mondo javlja da je policija blokirala ulaz u naselje Česma i kontroliše sva vozila i prolaznike. Ćulum je nedavno izašao sa odsluženja dugogodišnje zatvorske kazne zbog […]


Biznis Autor:Beta04. avg. 202114:20 > 14:2131 komentara\nPodela pomoći penzionerima u Srbiji po 20.000 dinara u narednoj godini je sinhronizovana s izborima i odluka o tome nije legitimna, rekao je danas ekonomista Ljubomir Madžar.\nOn je za Betu rekao da to pokazuje „koliko je vlast perfidna, a koliko je narod osiromašio da prihvata pomoć i po cenu dostojanstva“.\n„Odluka o podeli 20.000 dinara penzionerima je nelegitimna i sinhronizovana sa izborima i pokazuje da se za male pare mogu kupiti glasovi“, rekao Madžar.\n01. avg. 2021 368\nMadžar je rekao da takva odluka „nije dozvoljena iz političkih razloga jer stavlja vladajuću stanku u privilegovan položaj i omogućuje njen rast kao kaceroznog tkiva, a ostale stranke ostavlja u inferiornom položaju“.\nDodao je da ciljevi kojima se teži donošenjem odredjenih odluka i programa moraju biti legitimni i opšteprihvaćeni.\nPošto je, kako je rekao, „to javni novac iz budžeta, a budžet je zakon, on se ne sme ‘krčmiti’ arbitrarno i ad hok već odluka o tome mora da prodje javnu diskusiju“.\nPo oceni Madžara, suma od oko 288 miliona evra neće biti pogubna za budžet i neće ugroziti finansijsku stabilnost jer nije prevelika u odnosu na druge troškove, ali će pogoršati njegovu poziciju i podići javni dug u odnosu na bruto domaći proizvod (BDP) jer „budžet nije tako bogat kako ga vlast predstavlja“.\n„Iako je javni dug pre nekoliko meseci počeo da se spušta prema 50 odsto BDP-a zbog pogoršane finansijske situacije opet je počeo da raste i da se približava 60 odsto BDP-a a to nije dobro za nerazvijenu ekonomiju kakva je ekonomija Srbije i ima negativan uticaj na kredibilitet zemlje“, rekao je on.\nIstakao je da, osim što je odluka o vanrednoj isplati penzionerima nelegitimna i politički neprihvatljiva, ona je posmatrano iz socijalnog ugla neselektivna i predvidja podjednak iznos pomoći i za penzionere sa penzijom od 25.000 dinara i 100.000 dinara.\nNeprihvatljivo je, prema njegovim rečima, tu odluku posmatrati kao meru socijalne politike jer se one fokusiraju na odredjene kategorije socijalno ugroženog stanovništva, umesto što su neselektivne kao sada.\n20.000 dinara penzionerimaLjubomir Madžar