Nato i Amerika su produzetak Hitlera | 2. strana | Forum Krstarice\n18.03.2022. u 08:38 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nEvo, čak i Švaba govori istinu:\nScholz: Nemojmo izjednačavati Rusiju i Putina\n‘Nije ruski narod donio kobnu odluku da napadne Ukrajinu. Ovaj rat je Putinov rat,’ poručio je njemački kancelar Olaf Scholz.\nŠvabo ne odustaje od toga da će i opet Rusija biti izvor jeftinih sirovina za njih\n18.03.2022. u 08:40 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nMožda u zadnjih par meseci kada su se i USA ekipe osvestile i shvatile da ipak oni imaju državu a i silu\nUzgred uvekmi je bilo čudno zašto su se oni muslimani koji su srušili bliznakinje 11.9. nekako povezivali sa BiH .. sada vidimo daje BiH germanska prćija ..pa saberi dva i dva koje tada poslao poruku "Americi" ... možda je ona tada pokušala da se izvuče, ali je dobila lekciju\nKad je BiH germanska prćija? Pa, ko im je isporučivao oružje tokom rata? Čiji piloti su bombardovali naše položaje? Ja ne znam gde vi nađete te informacije.\n18.03.2022. u 08:41 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nТачно. Америка је рехабилитовала десетине хиљада нациста. Они вишег ранга су у НАСА, НАТО, нижи ранг је добио годину дана затвора који је личио на хотел и после тога чисте папире и нови идентитет.\nАмерика је победила и фашизам/1945 и социјализам/1989\nЈесу интегрисали нацизам у своју изузетност спољне политике, а унутарња политика слободе је интегрисала социјализам.\nАмерика је том интеграцијом постала неолиберална империја. Споља је неофашистичка, а унутра је неокомунистичка.\nМеђутим, цркава им тај неолиберализам...\n18.03.2022. u 08:49 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nPa germanska ..a NATO je najobičnija najamnička sila ...to što mi imamo neke predstave to je već druga priča\nEvo ubismo seslušajući kako nemačka privreda "trpi" ... uvezeš energiju, uvezeš sirovine, uvezeš čak iradnike i onda imaš privredu\n18.03.2022. u 08:56 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nO sadašnjem ustrojstvu države BiH više ste se pitali čak i vi Bosanci, nego Švaburde .\n18.03.2022. u 09:01 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nUkrajina je bila Rusija 1000 godina, tamo su živeli Ruskije 1000 godina, a onda je došla neka pax Americana i potvrdila granice germanskog agenta Lenjina koji je pokrenu procese u cilju ovladavanja Germana nad resursima Istoka - i to traje 30 godina\nInače NATO i USA su najobičniji najamnici Germana , tamo je, uprkos engleskom jeziku prevladala njihova germanska komponenta njiove populacije i umesto anglo-saksonske podmuklosti, uglavnom sklonoj intrigama prevladala brutalna germanska sila nastala na gebelsovskoj propagandi\nZnači Putin je lagao da je počeo rat zbog genocida, nacista, narkomana i šišmiša u biogenetskim labiratorijima.\nPočeo ga je da vrati "istorijske ruske zemlje".\nMožda u nazad par meseci ..pre toga oni su gazde bile\n18.03.2022. u 09:02 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nДа би вратио историјске руске земље мора да уничтожи нацисте, кртице и ђанкозе. Тако да, није лагао.\n18.03.2022. u 09:05 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nNe znam šta je cilj Putina, zauzet je ovih dana pa mi se ne javlja ..\nPoenta mog posta je da se uporno pokušava nametnuti jedna realnost ..a ne činjenica daje nezavisnost Ukrajine jedan najobičniji fabrikat karakterističan za anglo-germanski model vladanja prostorom , u većoj meri germanski u ovom slučaju\nPoruka je automatski spojena: 18.03.2022.\n18.03.2022. u 09:11 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nСамо Амери су правили БиХ протекторат, а Немци су "добили" балкан на управљање и Амери су врло незадовољни шта су овде Немци направили од стабилократије.\nДа су се Амери тако понашали 1946.г. према Немцима, били би данас гори од Балканаца.\n18.03.2022. u 09:17 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nPa skoro cela ruska privreda se zasniva na odvrtanju i zavrtanju ventila.\nMoraju i oni 'leba da jedu.\n18.03.2022. u 09:18 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nIstina. Oni su još gori.\nTačno i ideološki nisu za poređenje.\n18.03.2022. u 09:19 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nSrbijanci ce da izdaju Putina mi u RS necemo.\n18.03.2022. u 09:23 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nTo je opet jedan besmislen i van realnosti kreirani pogled na svet, a proizašao iz dugotrajne propagande zapada\nSvi smo ubeđeni da je aerodinamični dizajn ketlera koji košta 100 eur vrhunsko postignuće\nJedini ko proizvodi reaktore za kosmičke letelice su Rusi ...e sad vidi šta je za njega upakovan komad plastike i gerejač\nNajbolja tehnologija za nuklearne lektrane je ruska - e sad zamislida su se oni bavili elektronikom u putničkom automobilu\nEvo tim odvrtačima i zavrtačima ventilane smeju dapriđu sa svojim oružjem\n18.03.2022. u 09:42 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\ne sad zamisli da su se oni bavili elektronikom u putničkom automobilu\nZamišljam... ali se nisu bavili. Prvenstveno se bave odvrtanjem i zavrtanjem ventila i iskorišćavanjem prirodnih resursa, kojih, hvala Bogu, imaju dovoljno.\nŠto ova tabela jasno prikazuje.\n18.03.2022. u 09:43 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nNe, nego bukvalno od nastanka BiH u ovom obliku ,a to je počelo da se kreira 94' kada su Tuđman i Alija primorani na silu da se prvo dogovore u Wašingtonu ,a onda sledeće godine su Srbi pritiscima i vojnim udarima (opet USA ) naterani da se i oni priključe dogovoru koji je razultirao današnjom BiH koju su napravili Holbruk i Klinton u Dejtonu . Uostalom treba čitati bošnjačke političare i ideologe poput Bajrovića ,Imamovića,Komšića , Suljagića,Hoarea koji već godinama pišu kako je osovina Berlin - Moskva i konkretno Angela Merkel bila glavna prepreka za stvaranje unitarne muslimanske , ili kako oni to zovu gradjanske BiH i kako je veće uplitanje Amera i Engleza jedina garancija da će se Dodik i Hrvati obuzdati i da će se na kraju formalno legalizovati navodna bošnjačka natpolovična demografska većina .\n18.03.2022. u 09:48 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nI trpe, gase proizvodne linije, kako ne trpe? Uvoze migrante kao radnu snagu, kako to ne trpi?\n18.03.2022. u 10:00 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nPogledajte prilog 1121943\nNajveći deo njihovih postignuća u nuklearnoj oblasti ostaje kod njih\nEvo sadsu odlučilidaimi nije bitno toliko da izvoze gas ..\n18.03.2022. u 10:03 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\n18.03.2022. u 10:06 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nNaravno da trpe, ali ne zbog zlih Amera ili Rusa,već zato što decenijama pod okriljem tih navedenih pljačkaju druge i rasturaju države .. e sad kad su im zavrnuli ventile onda oni trpe\nTo kao kad ljubavnica počne da se žali kako joj zli ljubavnik više ne daje izdržavanje, a ona jadna trpi što mora daživi u skladu sa svojim sposobnostima\n18.03.2022. u 10:08 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nNije to poenta, poenta je da direktno zavise od ruskog gasa, kojim ih oni sad drndaju. Nemačka doslovno mora da bude dobra sa Rusijom, nije to stvar htenja.\n18.03.2022. u 10:29 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nDa li je njih iko terao da zavise od ruskog gasa?\nŠto je hteo da bude veći nego što ima kapacitete?\nTo mi liči kao kadau nekoj firmi onaj sa boljom platom i manjim znanjem se ljuti na onoga ko više zna što neće da mu nakon par godina i dalje "pomaže" ili što mu otkazuje "poslušnost"\nNemačka je valjda uvek bila svesna koliko ima ( zato su pokretali dva rata, zapravo i ratove kasnije, lokalne , konkretno kod nas ) i ne vidim što se bune\nRuski gas, rusko pravo da ga prodaju kome hoće i kad hoće\n18.03.2022. u 10:45 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\ndosao sam do zakljucka da su nato i amerika kao njen komandant, jedan obican produzetak Hitlera. nevidjeni fasisti i nacisti i sta sve ne. jako sam poceo da ih mrzim otkad je ovo pocelo da se desava u Ukrajini. a u isto vreme je jako dobro sto ce dobar deo pametnih ljudi u svetu shvatiti od koga sve pocinje i ko je najvece zlo na planeti. odali su se na neki nacin,sami sebe. i to svi sad svi zivi hoce da udare sakncije Rusiji,to je takodje samo jos jedan dokaz da naredjenja stizu od jednog te istog mesta,amerike. jos samo fali da u osnovim skolama na GLOBUSIMA i MAPAMA obrisu Rusiju\nApsolutno slažem se ... Zločinačka amerika uz bezuslovnu podrško svoga satelita EU već decenijam čine sve ono što je činio i Hitler s tom razlikom da su oni pobili više nevinih ljudi i služe se većom propagandom od one gebelsovske ... Hitler nije hteo da uništi ljudsku civilizaciju vojnim otrovima, a zločinačka Amerika jeste ... Pronađene njihove laboratorije za uništenje ljudske civilizacije su Rusi pronašli u Ukrajini ...\n18.03.2022. u 10:55 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nReactions: Nataša Rostova i KPCTAHK\n18.03.2022. u 11:24 - Nato i Amerika su produzetak Hitlera\nPostoji neoboriva činjenica da je Zelenski odustao od otopljavanja odnosa unutar države i sa Rusijom onoga trenutka kada je Bajden pobedio na izborima. Zeleski se odjednom priklonio radikalnom pravcu (zabranio rusima uopšte da pričaju , odustao od Minska 2 gde je njegova strana to potpisala, eskalirao sukob sa istokom zemlje gde je pripremao napad na Donbas dovlačeći vojsku i naoružanje itd.). E sad glavno je pitanje da li je to Zelenski samoinicijativno uradio misleći da će do kraja imati podršku SAD ili je to učinio po nagovoru i pritiscima iz Vašinktona. Sve ukazuje na kombinaciju ta dva vektora , brzina preokreta Zelenskog ukazuje na njegovu želju da dogovor sa Rusima izvrda a slanje brodova u Crno More i napadi na Putina od strane atlantskih činilaca ukazuje na lažna obećanja kojima su oni kod Zelenskog stvorili lažnu sliku kako će ostati do kraja sa njim.


Centar za kulturu Tivat – Najava programa za srijedu, 29. 08. 2018.godine – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeFokusCentar za kulturu Tivat – Najava programa za srijedu, 29. 08. 2018.godine\nTakmičarska predstava – EPIKA BALKANIKA – Narodnog pozorišta iz Beograda i Bitef teatra biće izvedena 29.08.2018, sa početkom u 21:00 h.\n“CARSTVO NEBESKO” (koprodukcija Narodnog pozorišta i Bitef teatra) u režiji Jerneja Lorencija za temu je izabrao srpsku epsku poeziju. „Epski široko“, biće i u načinu izvođenja: prvi deo predstave odigraće se na maloj sceni Atrijuma Buća, a drugi na sceni Sinhro u Porto Montenegru. Nesvakidašnji potez motivisan je rediteljevom idejom za promenom perspektive u istoj tematici…\nJernej Lorencin sa svojim kreativnim timom, nam je na objektivan i pristupačan način pokazao smjer pomoću kojega bi mogli/trebali doći do odgovora na pitanje kako da epsku poeziju učinimo pristupačnijom nama samima jer čini se da smo negdje zalutali, izgubili korak, pa se to svelo na suvoparna predavanja u školama, fakultetima, političkim raspravama… Za razliku od navedenih institucija i protagonista čitav ansambl je uz svesrdnu pomoć kreativnog tima uspio da ovoj mitološkoj i mitomanskoj temi udahne neophodnu dozu ljudskosti i sluha za emociju drugoga. Narodski rečeno uspjeli su da nam prevedu našu epsku poeziju, na koju smo često i samo na riječima jako osjetljivi, sa mitološkog na normalan ljudski govor, jednostavno, oživjeli su pred našim očima realan bol majke za sinovima, sestre za braćom, djevojke za momkom, budućim mužem…\nReditelj: Jernej Lorenci, dramaturg: Matic Starina, scenograf: Branko Hojnik, kostimograf: Belinda Radulović, kompozitor: Karmina Šilec, koreograf i asistent reditelja: Gregor Luštek, scenski govor: Ljiljana Mrkić Popović,\nIgraju: Olga Odanović, Nataša Ninković, Nada Šargin, Hana Selimović, Branko Jerinić, Bojan Žirović, Milutin Milošević, Slaven Došlo, Nikola Vujović.\npredstava "epika balkanika"\nMarch 11, 2011 Početak vladavine Petrovića i XVIII v. Comments Off on Diplomatska misija generala Mihaila Miloradovića u Crnoj Gori – Igor Kosić\nZbirka pjesama “Nema Te”


Tegeltija zahvalio Velikoj Britaniji na podršci reformskim procesima u BiH\nSARAJEVO Predsjedavajući Vijeća ministara BiH razgovarao s ambasadorom Fildom\nNa sastanku se razgovaralo o prioritetima u radu novoformiranog Vijeća ministara\nSARAJEVO Tegeltija zahvalio Velikoj Britaniji na podršci reformskim procesima u BiH\nRazgovaralo se i o aktuelnim političkim pitanjima\nFoto: Vijeće ministara\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Zoran Tegeltija danas je na sastanku sa ambasadorom Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske u BiH Metju Fildom (Matthew Field) zahvalio Velikoj Britaniji na podršci reformskim procesima u BiH, te izrazio očekivanje da će ona biti nastavljena i u narednom periodu.\nNa sastanku se razgovaralo o prioritetima u radu novoformiranog Vijeća ministara, među kojima su unapređenje privrednog i poslovnog ambijenta s ciljem privlačenja stranih investicija, te razvojni projekti i intenziviranje reformskih procesa koji doprinose poboljšanju ekonomskih prilika, kao i rješavanju problema sa kojim se suočavaju građani u BiH.\nTegeltija je naglasio da je za realizaciju konkretnih reformskih mjera, čiji je cilj poboljšanje životnog standarda građana, od ključnog značaja saradnja sa entitetskim vlastima, kao i saradnja sa međunarodnim finansijskim organizacijama.\nTakođer je ukazao na opredijeljenost Vijeća ministara za evropske integracije, uz puno uvažavanje Dejtonskog sporazuma, poštovanje mehanizma koordinacije i ustavnih nadležnosti svih nivoa vlasti u BiH.\nFild i Tegeltija: Nastaviti uspješnu saradnju\nNa sastanku se razgovaralo i o drugim aktuelnim političkim i ekonomskim temama u BiH i regionu.\nSDA će se o imenovanju Mlađena Božovića izjasniti u četvrtak\n14.01.2020 u 17:34\nPredsjedavajući Tegeltija razgovarao s ambasadorom SAD Nelsonom\n14.01.2020 u 15:38\nZoran Tegeltija Metju Fild Vijeće ministara\nJagodić: U najgore vrijeme smo primili gol\nSrbija protjerala ambasadora Crne Gore\nKlop napao novinara BT Sporta\nTo je moj život: Nina Badrić s Bon Džovijem\nTatar se izvinio zbog cijepanja i bacanja dresa


"Dođe mi da otvorim zlataru na sred Terazija i da prodajem bižuteriju": Dr Colić šokiran je da se OVO I DALJE DOGAĐA U SRBIJI, zbog čega je nekima čak i IZGORELO LICE - Žena.rs\nSve je više nadrilekara koji se bave estetskom hirurgijom, a čiji "rad" ostavlja trajne posledice u vidu uništenog lica. Brojni pacijenti javno su progovorili početkom prošle godine nakon intervencija koje su im, kako se kasnije saznalo, uradili ljudi koji nisu edukovani za rad.\nPiše: V.V. 21.01.2022. 12:08\nMilan Colić Foto: PRVA / screenshot\nNajviše pacijenata bilo je u populaciji adolescenata koji nisu još uvek emocionalno i kognitivno sazreli, željni promena i eksperimentisanja sa izgledom, pa je njima bilo lakše manipulisati. O ovoj temi u jutarnjem programu TV PRVA govorili su psiholog Mina Šuljaga i dr Milan Colić, najpoznatiji estetski hirurg.\n- Adolescenscija je u svakom istorijskom momentu bila veoma delikatan i izazovan period što nosi sa sobom brojne burne promene, kako na mentalnom, psihološkom planu, tako i na somatskom, odnosno fizičkom planu - istakla je Mina Šuljaga, psiholog.\nDruštvene mreže i ideli lepote koji se na istima propagiraju dodatno stvaraju "pritisak" kod adolescenata za "idealnim" promenama.\n- Čini mi se da je posebno izazovno biti adolescent danas u ovom društvu u kojem živimo s obzirom na hipermoderno doba, na ekspanziju elektronskih medija i društvenih mreža koje nekako postavljaju imperativ kako adolescenti treba da izgledaju da bi bili prihvaćeni, da bi bili atraktivni, uspešni i srećni. Pogrešne vrednosti se preko ovakvih kanala propagiraju i to je ono što dodatno komplikuje adolescentima proces izgrađivanja identiteta - dodaje.\nAdolescenti već imaju fragilno samopoštovanje, kaže psiholog, a kada su izloženi takvim sadržajima i kada se kompariraju sa drugima, dodatno se pod rizikom opredeljuju za trajne zahvate.\n- Mladi teže da intrapersonalne nesigurnosti kompenzuju kroz intervencije koje rade na svom telu. Tipično je za adolescenciju da smo preokupirani telom, da smo negde nezadovoljni, ali je važno da se intervenicje u ovom periodu ne primenjuju zbog toga što je karakteristika adolescencije ta ostrašćena preferencija određenih stvari jednog dana, a već sutradan to što smo preferirali prethodnog dana postaje nebitno - navodi Mina Šuljaga i dodaje da je zato važno da promene koje se u tom periodu primenjuju ne budu trajne, odnsono ireverzibilne.\nDr Milan Colić već 32 godine vodi bolnicu koja se bavi estetskom hirurgijom. On je zaprepašćen brojem pacijenata koji su ukazali poverenje "lekarima", a da njihove kvalifikacije i minuli rad nisu proveli prevashodno.\n- Potpuno sam šokiran. Pitajte mene šta da radite, ne morate da se operišete, ja ću vam dati savet, a onda izaberite kod koga ćete. Samo dođite po savet. Meni dođe da otvorim zlataru na sred Terazija i da prodajem bižuteriju - istakao je dr Colić.\nOvakav postupak ljudi koji se lažno predstavljaju kao doktori nazvao je "zločinom sa predumišljajem".\n- Nije neko nešto radio, pa slučajno pogrešio. Vi morate da mislite o tome kako ćete nekoga da prevarite, da nađete prostor, da falsifikujete diplomu, da pustite reklamu... To iziskuje drakonsku kaznu. To je za doživvotni zatvor jer je neko namerno odlučio da vam ukrade novac, a pritom vas je unakazio - ističe.\nOn je apelovao na ljude da budu veoma oprezni kada se odlučuju za estetske korekcije, ali i zamolio javne ličnosti da ne reklamiraju svaku ordinaciju koja im ponudi saradnju.\n- Ja apelujem pre svega na buduće klijente da se dobro raspitaju, a apelujem i na poznate ličnosti sa naše javne scene i estrade koje se za neku siću slikaju u nekim kvazi salonima, čije usluge sigurno ne koriste, u koje verovatno ni oni sami ne veruju, a narod kao neko stado treba da poveruje, da to ne rade - istakao je dr Milan Colić.\nestetska hirirgija estetski zahvati nadrilekarstvo


Bostonska čajanka - Američka revolucija i borba protiv monopola - DIALOGOS\nPočetna/Featured/Bostonska čajanka – Američka revolucija i borba protiv monopola\nBostonska čajanka, 16. decembar 1773.\nGodine 1773., Britanija je (Samuelu) Adamsu i njegovim istomišljenicima nenamjerno pružila povod za akciju. Pritisnuta finansijskim teškoćama, moćna istočnoindijska kompanija je od britanske vlade zatražila i dobila monopol na cjelokupan izvoz čaja u kolonije. Vlada je toj kompaniji odobrila da trgovce na malo snabdijeva direktno, odnosno da zaobiđe kolonijalne trgovce na veliko, koji su do tada prodavali čaj. Poslije 1770. godine, ilegalna trgovina je do te mjere procvjetala, da je najveći dio čaja koji se trošio u Americi poticao iz inostranstva, tj. od krijumčara koji nisu plaćali carine. Predajući čaj preko sopstvenih zastupnika po cijeni mnogo nižoj od uobičajene, istočnoindijska kompanija je krijumčarenje učinila nerentabilnim, što je istovremeno dovelo u pitanje i poslovanje nezavisnih kolonijalnih trgovaca. Podstaknuti ne samo gubitkom poslova s čajem, već i monopolističkim ponašanjem, kolonijalni trgovci su stali na stranu radikalnih političara koji su se zalagali za nezavisnost.\nPredstavnici istočnoindijske kompanije bili su primorani da se povuku iz luka duž atlantske obale, a nove isporuke čaja bile su vraćane u Englesku ili skladištene. Međutim, poslije su se u Bostonu usprotivili, i uz pomoć britanskog guvernera obavili pripreme da očekivane pošiljke istovare, bez obzira na protivljenje. U noći 16. decembra 1773. godine, grupa ljudi predvođena Semuelom Adamsom, prerušila se u Mohok Indijance, ukrcala na tri usidrena britanska broda, i pobacala cio tovar u bostonsku luku. Na taj korak su se odlučili stoga što su strahovali da će kolonisti, ukoliko ta pošiljka bude istovarena, prihvatiti plaćanje carine i kupovati čaj. Jer, Adams i njegovi istomišljenici nisu imali mnogo povjerenja u načelne stavove svojih sunarodnjaka.\nBritanija je bila suočena s krizom. Istočnoindijska kompanija poslovala je na osnovu uredbe koju je izglasao Parlament zbog čega bi, u slučaju da uništavanje pošiljke čaja prođe nekažnjeno, ta institucija pred čitavim svijetom morala da prizna da nema kontrolu nad kolonijama. Zvaničan britanski stav u je gotovo jednoglasan: bostonska ,,čajanka” je okvalifikovna kao vandalski čin koji je zahtijevao zakonske mjere na osnovu kojih bi se neposlušni kolonisti doveli u red.\nPrinudne zakonske mjere\nParlament je odgovorio donošenjem novih zakona koje su stanovnici kolonija nazvali prinudnim ili nepodnošljivim. Prvi među njima, Zakon o bostonskoj luci, predviđao je da ta luka bude zatvorena sve dok se čaj ne plati – što je u potpunosti moglo da uništi grad jer, zatvaranje izlaza na more značilo je ekonomsku propast za Boston. Drugi zakoni ograničili su lokalnu vlast i zabranili sazivanje gradskih vijeća bez odobrenja guvernera. Zakonom o konačištu od lokalnih vlasti se zahtijevalo da obezbijede odgovarajući smještaj za britanske vojnike, po potrebi i u privatnim kućama. Iako je namera Parlamenta bila da ovim mjerama pokori i izoluje Masačusets, učinak je bio suprotan: ostale kolonije osjetile su se pobuđenim da priteknu u pomoć.\nZakon o Kvibeku, izglasan skoro u isto vrijeme, proširio je granice provincije Kvibek i zagarantovao pravo francuskog stanovništva na vjersku slobodu i sopstvene zakone. Kolonisti su se protivili stoga što je ovaj zakon, zanemarujući stare pretenzije na zapadne teritorije, zapretio da ih na sjeveru i sjeverozapadu ograniči provincijom kojom su dominirali katolici. lako Zakon o Kvibeku nije izglasan u okviru kaznenih mjera, Amerikanci su ga shvatili kao jedan od Pet nepodnošljivih zakona.\nNa prijedlog Doma građana u Virdžiniji, predstavnici kolonija sastali su se 5. septembra 1774. godine u Filadelfiji, u cilju savjetovanja u vezi sa sadašnjim žalosnim stanjem u kolonijama. Delegate na ovom skupu, nazvanom Prvim kontinentalnim kongresom, izabrali su kongresi ili narodne skupštine pojedinačnih provincija. lz svake kolonije, izuzev iz Džordžije, prisustvovao je bar jedan delegat, a ukupno pedeset pet članova omogućilo je održavanje skupa dovoljno velikog da bi se čula različita mišljenja, mada suviše malog da bi se razvila stvarna rasprava i preduzela efikasna akcija. Najveći problem predstavljali su različiti stavovi kolonija. Da bi britansku vladu primorali na ustupke bilo je neophodno da djeluju odlučno i jednoglasno, ali i da se uzdrže od radikalizma i pokretanja pitanja nezavisnosti kako umjereniji Amerikanci ne bi ustuknuli. Zahvaljujući obazrivom uvodnom govoru, za kojim su hrabro izneseni stavovi da kolonije nisu obavezne da prihvate prinudne mjere, na kraju je usvojen niz odluka, između ostali pravo kolonista na život, slobodu i imovinu, kao i pravo zakonodavnih tijela u provincijama da određuju sve poreze i unutrašnju politiku.\nMeđutim, najznačajnije je bilo to što je kongres odlučio da osnuje Kontinentalno udruženje zaduženo za ponovno uvođenje trgovinskog bojkota i osnivanje komiteta zaduženih za kontrolu carinarnica, objavljivanje imena trgovaca koji krše sporazume, konfiskaciju njihovog uvoza i podsticanje štednje privrede i proizvodnje.\nTo udruženje je odmah postalo vodeća organizacija u kolonijama i počelo je da osniva svoje lokalne ogranke, odnosno, da poništava i posljednje ostatke britanske vlasti. S obzirom to da su se na čelu udruženja nalazile pristalice nezavisnosti, zadobijena je podrška ne samo manje imućnih građana, već mnogih stručnjaka, posebno pravnika, najveće većine plantažera iz južnih kolonija i velikog broja trgovaca. Oni su zastrašivali ljude koji su oklijevali da priđu tom narodnom pokretu, i kažnjavali su one koji su mu se direktno protivili. Počeli su da se naoružavaju i sprovode mobilizaciju, kao i da podstiču revolucionarno raspoloženje u javnosti.\nUprkos tome što su se protivili britanskom kršenju njihovih prava, mnogi Amerikanci su se zalagali za postizanje kompromisnog rješenja ili pregovore. U tu grupu spadali su činovnici koje je postavila Kruna, mnogi kvekeri i pripadnici drugih vjerskih zajednica koje su se protivile nasilju, brojni trgovci, posebno iz srednjih kolonija – kao i neki nezadovoljni farmeri i graničari iz južnih kolonija.\nKralj je mogao lako da uspostavi savezništvo s ovim umjerenjacima kojih nije bilo malo, i da uz blagovremene ustupka, ojača njihove pozicije, čime bi revolucionarima otežao pokušaj da nastave s neprijateljstvima. Međutim, George III nije bio sklon kompromisu. Septembra 1774. godine, prezrevši peticiju kvekera iz Filadelfije, on je napisao: “Kocka je bačena, kolonije moraju da se pokore ili da pobijede.” Tim postupkom je izolovao lojaliste, uplašene pravcem u kome su događaji krenuli poslije donošenja prinudnih mjera.\nNa čelu garnizona u Bostonu, u kome je politička aktivnost gotovo u potpunosti zamijenila trgovinu, nalazio se general Thomas Gage (Gejdž), dobroćudan engleski gospodin čija je žena bila rođena u Americi. Osnovno Gageovo zaduženje bilo je da u kolonijama sprovede prinudne mjere. Kada su do njega doprle vijesti da stanovnici Masačusetsa prikupljaju barut i oružje u gradu Konkordu, udaljenom 32 kilometra od Bostona, Gage je poslao jedan jak odred da zaplijeni municiju.\nPoslije cijele noči marša, britanski vojnici su 19. aprila 1775. stigli u selo Leksington, i u jutarnjoj izmaglici ugledali 70 pripadnika lokalne milicije. Oni su namjeravali samo da protestuju, ali je major Pitkem, zapovjednik britanske vojske, povikao: “Razilazite se, prokleti pobunjenici! Bježite psi!” Vođa lokalne milicije, kapetan Džon Parker, izdao je naređenje svojim vojnicima da ne pucaju prvi. Amerikanci su počeli da se povlače, ali je neko ispalio hitac na koji su britanski vojnici žestoko uzvratili. Britanci su potom bajonetima ubili osam, a ranili deset ljudi. Tako je, po često citiranim riječima Ralfa Valda Emersona, ispaljen hitac koji je čuo cijeli svijet.\nBritanci su se potom probili do Konkorda. Amerikanci su sakrili najveći dio oružja, dok su ostatak Britanci uništili. Amerikancima je u međuvremenu stiglo pojačanje iz unutrašnjosti zemlje, tako da su Britanci tokom povlačenja iz Konkorda pretrpjeli značajne gubitke. Duž cijelog puta ka Bostonu, iza kamenih zidova, brežuljaka i kuća, pripadnici milicije iz svakog sela i sa svake farme u Midlseksu pucali su u crvene uniforme britanskih vojnika. Do trenutka kada je iscrpljena vojska uspjela da stigne u Boston, preko 250 Britanaca je poginulo ili ranjeno. Amerikanci su izgubili 93 čovjeka.\nBura koja se podigla u Leksingtonu i Konkordu još uvijek se nije stišala, kada se 10. maja 1775. u Filadelfiji, u Pensilvaniji, sastao Drugi kontinentalni kongres. Na dan 15. maja, Kongres se odlučio za rat. Kolonijalne milicije uključene su u kontinentalnu vojsku. George Washington, pukovnik iz Virdžinije, naimenovan je za vrhovnog komandanta američkih snaga. U međuvremenu, Amerikanci su pretrpjeli teške gubitke na Banker Hilu, u blizini Bostona. Kongres je izdao i naređenje da se američke trupe u jesen upute na sjever, u Kanadu. Uprkos tome što su Amerikanci osvojili Montreal, njihov zimski pohod na Kvibek je propao, posle čega su se povukli u Njujork.\nBez obzira na izbijanje oružanog sukoba, svi članovi Kontinentalnog kongresa i dalje nisu prihvatali ideju o potpunom odvajanju od Engleske. John Dickinson je jula mjeseca napisao peticiju nazvanu Maslinovom grančicom u kojoj je kralja zamolio da spriječi nastavak neprijatelj stava dok se ne postigne neka vrsta sporazuma. Međutim, George III na tu peticiju nije odgovorio, već je 23. augusta 1775. godine izdao proklamaciju kojom je objavio da se kolonije nalaze u stanju pobune.\nBritanci su od južnih kolonija očekivali da će ostati lojalne, djelimično i zbog toga što su se oslanjale na ropstvo. Mnogi stanovnici južnih kolonija strahovali su da bi pobuna protiv matice mogla da izazove pobunu robova protiv plantažera. Međutim, lord Danmor, guverner Virdžinije, ponudio je novembra 1775. godine slobodu svim robovima spremnim da se bore za Britaniju. Time je mnoge stanovnike Virdžinije, koji bi u protivnom ostali lojalni Kruni, nagnao da se svrstaju uz pobunjenike.\nGuverner Sjeveme Karoline, Joseph Martin, također je pozivao stanovnike Sjeveme Karoline da ostanu lojalni Kruni. Međutim, hiljadu petsto ljudi koji su se odazvali Martinovom pozivu, bili su poraženi od strane revolucionarne vojske prije nego što su Britanci stigli da im priteknu u pomoć.\nBritanski ratni brodovi spustili su se duž obale do Čarlstona u Južnoj Karolini i početkom juna 1776. otvorili vatru na grad. Stanovništvo je ipak stiglo da se pripremi i da do kraja meseca odbije britanski napad. Poslije toga, Britanci se na jug nisu vraćali više od dvije godine.\nOdlomak iz djela: Historija Amerike (kratak pregled), str. 67-72.


OSSRB - Druga maksimalna pobeda Uba u Ligi šampiona\nDruga maksimalna pobeda Uba u Ligi šampiona\nUb, pobednik Banka Poštanska štedionica Superlige 2020/2021. i prvak Srbije u konkurenciji odbojkašica, drugom pobedom je završio učešće u elitnom odbojkaškom takmičenju u Evropi. Ub je večeras u Kontinental areni u Njiređhazi, u poslednjem, 6. kolu E grupe Lige šampiona 2022. savladao Fatum Njiređhazu sa 3:0, po setovima 25:19, 25:21 i 25:17, posle 72 minuta igre.\nSrpski šampion je ostvario dve pobede i četiri poraza i takmičenje u E grupi završio na trećem mestu, u svom debitantskom nastupu u Ligi šampiona.\nFotografije iz Mađarske možete pogledati na: https://www-old.cev.eu/


Nevrijeme u RS bi moglo donijeti nove poplave? – Info366.net\nPočetna | Dešavanja | Nevrijeme u RS bi moglo donijeti nove poplave?\nHMZ Republike Srpske “uključio” je meteoalarm za područje Banjaluke, Prijedora, Foče i Višegrada zbog nevremena koje je počelo u poslijepodnevnim časovima.\nPrema prognozama grmljavinska kiša sa gradom padaće i tokom noći, piše RTRS.\nZbog nevremena i izlivanja vode potpuno je obustavljen saobraćaj na regionalnom putu Srbac – Sitneši.\nZbog kiše, ponegdje i obilnije, vozače upozoravaju da u zapadnim i sjeverozapadnim krajevima RS na kolovozima ima velike količine vode, ponegdje zemlje i kamenja koje je voda donijela.\nIsti vremenski uslovi zadržaće se i u naredna dva dana, dok će u Hercegovini biti pretežno sunčano.\nBANJALUKA – Postepeni oporavak privrede očekuje se tokom naredne godine kada bi BiH trebalo da u velikoj mjeri sanira štetu od ovogodišnjih poplava, čime bi i ukupni poslovni ambijent trebalo da bude dosta povoljniji, navodi Direkcija za ekonomsko planiranje BiH u analizi o perspektivama razvoja za period 2015 – 2017. godine. Rast izvozne tražnje trebalo […]\nBRČKO – Omladinski centar „Vermont“ zajedničkom saradnjom sa Zavodom za zapošljavanje Brčko distrikta i JU Gimnazijom održali su juče u prostorijama Gradskog omladinskog centra Sajam obrazovanja. Cilj sajma bio je pomoći maturantima pri izboru budućeg zanimanja, te ukazati na suficitarna i deficitarna zanimanja na našim prostorima. Na Sajmu obrazovanja prisustvovalo je preko 150 maturanata JU […]


Predstavnici BOŠ-a učestvovali na obrazovnom programu „Evropske integracije i obrazovanje odraslih" - Centar za evropske integracije\nPredstavnici BOŠ-a učestvovali na obrazovnom programu „Evropske integracije i obrazovanje odraslih"\nPredstavnici Beogradske otvorene škole učestvovali su u obrazovnom programu „Evropske integracije i obrazovanje odraslih’’, u okviru studijske posete Nemačkoj Saveznoj Državi Baden-Virtembergu. Studijska poseta realizovana je u periodu 4 – 11. novembra 2012.\nU okviru obrazovnog programa, predstavnici BOŠ-a imali su prilike da slušaju predavanja i izlaganja relevanthih stručnjaka u oblasti evropskih integracija i obrazovanja odraslih. Celokupan program organizovan je od strane nemačke organizacije Landeszentrale für politische Bildung Baden-Württemberg, koja se bavi političkim obrazovanjem.\nOsim predavanja, realizovane su i posete Strazburu (Savetu Evrope i Evropskom parlamentu), Štutgartu i Tibingenu, univerzitetskom centru ove regije.\nPored predstavnika Beogradske otvorene škole, učešće u obrazovnom program uzeli su i predstavnici Građanskih inicijativa, Centra za stručno obrazovanje iz Crne Gore, kao i brojni partneri i saradnici ove tri organizacije.


DOBRO JE | Delfi knjižare | Sve dobre knjige na jednom mestu\nSa popustom i do: 572,22 din (ušteda: 175,78 din)\nOtkrijte zašto je knjiga Dobro je... toliko različita od svega što se čita u Srbiji.\nSjajna knjiga koja će prijati svakom od nas. Mirisi i boje kojima je okupana nisu veštačke tvorevine već su iz samog života iznikli. Svaka stranica je jedan od naših sopstvenih odraza u ogledalu, kao da smo je sami pisali, kao da smo se zahvaljujući njoj radovali svakoj narednoj sekundi života. Zato ćemo se ovom štivu uvek iznova vraćati baš kao dete koje željno razumevanja zagnjuri glavu u majčine skute. Pravo remek-delo.\nDobro je sto smo deo privilegovane publike koja je imala cast i radost da prisustvuje promociji ove PREDOBRE , MUDRE i NARODU BLISKE KNJIGE iznikle iz Brankinog pera. Ne napusta me jedna misao o tome kako bi bilo vredno i lepo da se ova knjiga uvrsti u lektiru za osnovnu skolu, jer bi sa sigurnoscu delovala pozitivno, inspirisuce i edukativno na nasu decu u djackim klupama. Eh, kako bi to bilo lepo!\nLijepi su mi ovi kratki tekstovi, ovi maliveliki biseri mudrosti ...dovoljno mali da ih čovjek s lakoćom može pročitati a dovoljno veliki da o njima ima što razmišljati, učiti, primjeniti ... a tko zna možda i promijeniti ..... eh, a tad su najveći ... :)\nБранкице, твоју књигу треба преписивати на рецепт као седатив, као витаминску терапију за подизање имунитета, као облогу за ране, као мелем за душу...погодна је за све узрасте, народе и вероисповести...и неодољиво ме подсећа на фантастичне \_"Поуке оца Тадеја\_". Нека ти никада не пресуши мастило. Нека ти никада не нестане инспирације да од наизглед ситних, обичних ствари и ситуација правиш чаробне приче зачињене дивним саветима...Буди увек добро да шириш добро.Нека си здрава и срећна на многаја љета!\nDobro osmišljeno u smislu forme, ali nedovoljo dobro za moja očekivanja.\nUšteda: 606,06 din


Najbolja stara video-igra za koju niste èuli - B92.net\nSpremite se za reizdanje jednog od najpopularnijih klasika ikada.\nIzvor: B92 ponedeljak, 23.03.2020. | 11:48\nSrcam se ruke mi utrnule kad sam drzeci onaj mali stick delom dlana, vise nego prstom i unazad isao 15 minuta i pucao na nekoj kruznoj platformi...prakticno bio jedini nacin da prezivim letece glave. Posle milion odigranih zivota.\n(Zec, 8. april 2020 12:42)\nSredinom devedesetih sam igrao ovu igru kod druga posle škole. Jedna od omiljenih igrica u to vreme :)\n(Dilema, 24. mart 2020 10:34)\nAlal vam k****, nikad video igru nisam xD\n(Nebojsa, 23. mart 2020 13:38)\nigrao i tada,i sada i tada mi je bila dosadna...\n(Nislija 1389, 23. mart 2020 12:09)


Sjednice Vlade 2016 > 98\n98. SJEDNICA VLADE CRNE GORE - 15.11.2018. GODINE\n1. Predlog odluke o organizacijsko - formacijskoj strukturi i veličini Vojske Crne Gore dokument\n2. Predlog odluke o utvrđivanju prioritetnih oblasti od javnog interesa i visine sredstava za finansiranje projekata i programa nevladinih organizacija u 2019. godini dokument\n3. Informacija o potrebnim uslovima za realizaciju konkursa za finansiranje projekata i programa NVO u 2018. godini u oblasti evropske integracije Crne Gore dokument\n4. Informacija o predsjedavanju Crne Gore Strategijom Evropske unije za Jadransko-jonski region (EUSAIR) s Predlogom programa predsjedavanja dokument\n5. Informacija o zaključenju Ugovora o finansiranju između Crne Gore i Evropske investicione banke (EIB) za realizaciju projekta "Program rekonstrukcije magistralnih puteva" s Predlogom ugovora o finansiranju dokument\n6. Predlog nacionalnog akcionog plana za sprovođenje inicijative Partnerstvo za otvorenu upravu u Crnoj Gori 2018-2020 dokument\n7. Predlog aneksa br. 1 Ugovora o zakupu lokacije KO Šas, Opština Ulcinj (OVP br. 9725/2017 od 28. 12. 2017. godine) dokument\n8. Predlog pravilnika o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji Ministarstva pravde sa organom u sastavu dokument\n9. Izvještaj o poslovanju DOO "Crnogorski operator tržišta električne energije" - Podgorica, za period 1. 1 - 31. 12. 2017. godine sa Finansijskim iskazima i Izvještajem nezavisnog revizora dokument\n10.1 Predlog rješenja o imenovanju zamjenice Zaštitnika imovinsko - pravnih interesa Crne Gore – Kancelarija u Podgorici dokument\n10.2 Predlog rješenja o imenovanju direktora Fonda rada dokument\n10.3 Predlog rješenja o razrješenju i imenovanju Odbora direktora Društva sa ograničenom odgovornošću Inovaciono preduzetnički centar "Tehnopolis" – Nikšić dokument\n10.4 Predlog rješenja o imenovanju državnog sekretara u Ministarstvu održivog razvoja i turizma dokument\n11. Predlog zakona o potvrđivanju Amandmana na Montrealski protokol o supstancama koje oštećuju ozonski omotač dokument zaključci\n12. Predlog odluke o davanju prethodne saglasnosti Opštini Tivat za otuđenje nepokretnosti, bez naknade, u cilju realizacije obaveze iz Ugovora o zajedničkoj gradnji, OVP br. 958/2014 od 16.09.2014. godine dokument zaključci\n13. Predlog odluke o utvrđivanju javnog interesa za eksproprijaciju nepokretnosti za rekonstrukciju puta Dinoša-Zatrijebač, dionica od km 0+000 do km 17+300 dokument zaključci\n14. Predlog odluke o utvrđivanju javnog interesa za eksproprijaciju nepokretnosti za potrebe trajnog napajanja električnom energijom autoputa Bar - Boljare, dionica Smokovac - Mateševo dokument zaključci\n15. Predlog odluke o utvrđivanju javnog interesa za eksproprijaciju nepokretnosti radi izmještanja dalekovoda u KO Lutovo na teritoriji Opštine Podgorica sa trase autoputa Bar-Boljare, dionica Smokovac-Mateševo dokument zaključci\n16. Predlog odluke o prestanku važenja Odluke o obrazovanju radnog tima za vođenje pregovora o međusobnom priznavanju profesionalnih kvalifikacija doktora medicine, doktora stomatologije, arhitekata i građevinskih inženjera između zemalja Zapadnog Balkana\n17. Predlog osnove za vođenje pregovora o zaključivanju Sporazuma o međusobnom priznavanju profesionalnih kvalifikacija doktora medicine, doktora stomatologije, arhitekata i građevinskih inženjera s Nacrtom sporazuma dokument zaključci\n18. Izvještaj sa XI sastanka Pododbora za trgovinu, industriju, carine, poreze i saradnju sa drugim zemljama kandidatima dokument zaključci\n19. Predlog za izmjenu ZaTačka 22.pdfključka Vlade Crne Gore, broj: 07-403, od 23. februara 2017. godine, sa sjednice od 16. februara 2017. godine dokument zaključci\n20. Predlog platforme za učešće predsjednika Vlade Duška Markovića na Samitu "Startup Europe", Sofija, Bugarska, 15. novembra 2018. godine dokument zaključci\n21. Predlog platforme za učešće dr Sanje Damjanović, ministarke nauke, na TIARA sastanku u Evropskoj organizaciji za nuklearna istraživanja (CERN), 15. novembra 2018. godine, Ženeva, Švajcarska dokument zaključci\n22. Predlog platforme za učešće Mevludina Nuhodžića, ministra unutrašnjih poslova, na konferenciji "Evropske vrijednosti, vladavina prava i bezbjednost", Beč, 19. i 20. novembra 2018. godine dokument zaključci\n23. Predlog platforme za radnu posjetu prof. dr Srđana Darmanovića, ministra vanjskih poslova, Republici Makedoniji, od 21. do 23. novembra 2018. godine dokument zaključci\n24. Predlog za preusmjerenje sredstava s potrošačke jedinice Ministarstvo ekonomije na potrošačku jedinicu Ministarstvo vanjskih poslova dokument zaključci\n25. Predlog za preusmjerenje sredstava s potrošačke jedinice Agencija za zaštitu konkurencije na potrošačku jedinicu Ministarstvo ekonomije dokument zaključci\n26. Predlog mišljenja na Predlog zakona o izmjenama Zakona o porezu na dohodak fizičkih lica (predlagači poslanici mr Raško Konjević i dr Draginja Vuksanović Stanković) dokument zaključci\n27. Predlog mišljenja na Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama (predlagači poslanici: Ranko Krivokapić, mr Raško Konjević i dr Draginja Vuksanović Stanković) dokument zaključci\n28. Predlog mišljenja na Inicijativu za pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti i zakonitosti Odluke o visini mjesečne naknade za korišćenje pružnog pojasa i zemljišta koje pripada infrastrukturi i poslovnog prostora ("Službeni list CG", br. 47/14 i 8/16), koju je podnio "Crnogorski Telekom AD" Podgorica dokument zaključci\n29. Predlog odluke o izmjeni Odluke o utvrđivanju koeficijenata za zarade zaposlenih u JU Nikšićko pozorište dokument zaključci\n30. Predlog za davanje saglasnosti JU OŠ "Bajo Jojić" iz Andrijevice za davanje u zakup prostorija upisanih u list nepokretnosti broj 64 KO Ulotina, opština Andrijevica u svojini Crne Gore dokument zaključci\n31. Predlog za davanje saglasnosti JU OŠ "Marko Miljanov" iz Podgorice za davanje u zakup prostorija upisanih u list nepokretnosti broj 735 KO Podgorica III, Glavni grad Podgorica u svojini Crne Gore dokument zaključci\n32. Predlog za davanje saglasnosti JU Resursni centar za sluh i govor "Dr Peruta Ivanović" iz Kotora za davanje u zakup prostorija upisanih u list nepokretnosti broj 184 KO Škaljari I, Opština Kotor, u svojini Crne Gore dokument zaključci\n33. Predlog za davanje prethodne saglasnosti hipotekarnog povjerioca - Vlade Crne Gore u cilju realizacije stambene izgradnje objekta za kolektivno stanovanje u Opštini Ulcinj dokument zaključci\n34. Predlog za davanje saglasnosti za ustanovljenje prava službenosti na zemljištu u svojini Crne Gore, u Opštini Bijelo Polje, za izgradnju vodovoda - izgradnja bazena i postavljanje vodovodnih cijevi za dovođenje vode sa izvorišta ZV. "Gornja Stublina", selo Poda s Predlogom ugovora o ustanovljenju prava službenosti dokument zaključci\n35.1 Informacija o zahtjevu za izuzeće Darka Radunovića, ministra finansija, iz svih postupaka koje vodi Ministarstvo finansija - Uprava za igre na sreću, po zahtjevima privrednog društva "Lutrija Crne Gore AD" iz Podgorice dokument\n35.2 Informacija u vezi sa zaključivanjem Ugovora između Crne Gore i Republike Makedonije o regulisanju imovinsko - pravnih odnosa dokument


Parlament Republike Srpske posjetili srednjoškolci iz Istočnog Sarajeva | NSRS\nParlament Republike Srpske posjetili srednjoškolci iz Istočnog Sarajeva\nNarodnu skupštinu Republike Srpske danas su posjetili srednjoškolci iz Istočnog Sarajeva sa kojima su o pitanjima mladih razgovarali član Odbora za obrazovanje, nauku, kulturu i informisanje Mirela Kajkut Zeljković i članovi Odbora za pitanja djece, mladih i sporta Denis Šulić i Draško Stanivuković.\nČlan skupštinskog Odbora za obrazovanje, nauku, kulturu i informisanje Mirela Kajkut Zeljković istakla je tom prilikom da se mladi moraju što više uključiti u sticanje novih znanja jer je to najvrijedniji resurs svakog pojedinca.\nZeljkovićeva je srednjoškolcima predstavila organizaciju, strukturu i funkcionisanje Narodne skupštine sa posebnim osvrtom na plenarna skupštinska zasjedanja.\nStanivuković je rekao da je rješenje tih problema u novim generacijama, odnosno u njihovoj svijesti da mogu nešto promijeniti.\nPredstavnik Udruženja građana „Perpetuum mobile– Institut za razvoj mladih i zajednice“ Snježana Novaković navela je da mladima treba pružiti što više prostora da mogu učestvovati u donošenju odluka i direktnoj komunikaciji sa donosiocima odluka, kako bi se uvidio realan problem koji nastaje pri donošenju zakona i disperzija između realnih potreba mladih i onoga što se donosi formalno.\nGrupa srednjoškolaca iz Istočnog Sarajeva posjetila je parlament Srpske u okviru projekta „Iniciraj dijalog: Aktivni mladi za transparentne parlamente“, koji sprovodi banjalučko Udruženje građana „Perpetuum mobile- Institut za razvoj mladih i zajednice“.\nPosjete mladih najvišoj zakonodavnoj instituciji Republike Srpske organizuju se u okviru parlamentarnog programa "Dani otvorenih vrata".


havarija Архиве – ZoomUe\nHavarija na vodovodnoj cevi\nUŽICE – U Ulici Užičke vojske pukla je glavna vodovodna cev i ekipe su na terenu kako bi sanirali ovu havariju, saopšteno je iz JKP „Vodovod“. Zbog pucanja glavne cevi u ovoj ulici odgođeno...\nby Zoran Đurović · Published 6 јануара, 2020\nHavarija na cevovodu\nUŽICE – Zbog havarije na cevovodu u ulici Dimitrija Tucovića bez vode su potrošači u delu ove ulice i to od raskrsnice sa Dositejevom do raskrsnice sa ulicom Strahinjića Bana. Kako je navedeno u...\nby Vesna Đurović · Published 24 априла, 2019\nPetković : Sada je prioritet rekonstrukcija vodovodne mreže (VIDEO)\nUŽICE-Povodom ponovne havarije na vodovodnoj cevi u Beogradskoj ulici gradonačelnik Užica Tihomir Petković izjavio je da se pitanje rekonstrukcije vodovodne mreže nije moglo pokretati dok nije završena Fabrika vode,a da se sada radi na...\nby Vesna Đurović · Published 22 марта, 2019\nBez vode zbog havarije u Turici\nUŽICE-Zbog iznenadne havarije cevi u Turici koja Postrojenje za prečišćevanje vode na Cerovića Brdu,snabdeva sirovom vodom iz akumulacije Vrutci bez vode je do 19 časova biti deo građana u Užicu i Sevojnu.\nby Vesna Đurović · Published 8 августа, 2016\nZbog havarije 15000 Užičana bez vode(video)\nUŽICE-Usled pucanja magistralnog cevovoda koji snabdeva vodom visoke zone Užica,bez vode je trenutno 15 hiljada stanovnika ovog grada.


Nove kolekcije Villeroy & Boch - Sun, Moon & Stars\nNove kolekcije Villeroy & Boch\n7 okt, 2019 | Novosti\nBezvremeni porodični favoriti, prepoznatljive kolekcije Villeroy & Boch porcelana, ove sezone dobijaju moderno ruho.\n„French Garden Modern Fruit“ i „Basket Garden“ toliko su sveži i živopisni, da nas prenose u baštu ispunjenu zrelim voćem i procvalim cvećem. Zrele trešnje, krupni limun, slatke šljive i sočne jabuke, svojim mirisom evociraju zadovoljstvo životom u njegovoj lepoti.\nOblik posuđa, u stilu Luja XIV, dizajniran davne 1780. godine i dalje je sinonim za savršen izgled, a nežne linije porcelana podsećaju na blago zakrivljene konture cveta koje naglašavaju neformalno raspoređene detalje, oslikane sa velikom pažnjom prema nijansiranju.\n„Artesano Flower Art“ upečatljivim, raskošnim dekorom predimenzioniranih cvetova donosi umetnost na naš sto i pravi je primer trenda ekspresivnih ukrasa za sve one koji sa velikim samopouzdanjem grade lični životni stil.\nNešto diskretnijeg dekora „Flow Couture“, oneobičava izgled tanjira blago produženom ivicom, iznoseći pred nas autentične oblike praktičnih i fleksibilnih predmeta za svakodnevnu upotrebu.\nOve kolekcije predstavljaju savršen izbor za uživanje u kvalitetnom druženju sa porodicom i prijateljima uz opuštenu atmosferu i ukusnu trpezu.


NAPUŠTA LI STEVANDIĆ DODIKA?: Nekada glavni Dodikov mikrofon promijenio ton prema opoziciji – Mreza\nNAPUŠTA LI STEVANDIĆ DODIKA?: Nekada glavni Dodikov mikrofon promijenio ton prema opoziciji\nGostujući u emisiji „Argument više“ na Elta TV, predsjednik Ujedinjene Srpske Nenad Stevandić rekao je, govoreći o javnim nabavkama u vrijeme pandemije virusa korona da „ko god je uradio nešto nečovječno, uvećao fakturu, zaradio milione, naravno da je to lopov, kriminalac i da o tome pravosudne institucije presude“.\nTime je Stevandić nedvosmisleno izrazio slaganje sa poslanikom PDP-a u NS RS, Igorom Crnatkom, koji je kao drugi gost u istoj emisiji, prethodno govorio o tome da je jedna banjalučka firma, bliska vlasti, u roku od dvadeset i četiri sata zaradila milione na medicinskoj opremi i da su se pojedinci brutalno bogatili dok je narod bio zatvoren u kućama zbog pandemije.\nPodsjećamo, ovih dana Republiku Srpsku potresa afera „respiratori“, nakon saznanja da je firma „Medietik“, u vlasništvu Nenada Babića, supruga savjetnice u kabinetu Milorada Dodika Ane Trišić – Babić, Fondu zdravstvenog osiguranja Republike Srpske prodala respiratore za 15,1 milion KM, zaradivši preko 11 miliona KM, odnosno 300% od razlike u nabavnoj cijeni.\nDa li ova Stevandićeva izjava i u zadnje vrijeme generalno smirujući tonovi prema opoziciji nekada Dodikovog glavnog mikrofona osmišljene politike o „izdajničkoj opoziciji“ znače da on na vrijeme pokušava da se ogradi od posljedica mnogobrojnih afera koje se ovih dana otkrivaju, puštajući niz vodu svog političkog patrona Dodika i njemu najbliže ljude u SNSD-u ili su ovo obične političke floskule, pokazaće vrijeme.\nZAVRŠILA RIJALITI KARIJERU Dalila Dragojević pokreće sopstveni biznis: Evo u šta će uložiti velike količine novca\nMREZA.CO Juni 15, 2020


(VIDEO) U NJEMAČKOJ DIVLJA ULIČNI RAT: Huligani palili kuće i restorane, uhapšeno 100 osoba | Dnevno24\n(VIDEO) U NJEMAČKOJ DIVLJA ULIČNI RAT: Huligani palili kuće i restorane, uhapšeno 100 osoba\nOd početka godine u Nemačkoj je zabeležena ogromna količina nasilja. Preko seksualnog uznemiravanja i napada na žene koji su se desili za Novu godinu, do desno orijentisanih huligana koji svakodnevno prete i tuku migrante i izbeglice.\nTrenutno je najgore stanje u Kelnu, gde su bolnice prepune povređenih Sirijaca i Pakistanaca.\nSinoć je u centru zbivanja bio Lajpcig, gde je bilo nebrojeno mnogo policajaca koji su obezbeđivali dva skupa – na jednoj strani Legida, “podgrupa” islamofobnog pokreta Pegida, i na drugoj, ljudi koji su se okupili kako bi pozvali sve da zaustave nasilje nad migrantima.\nViše od 100 ljudi je uhapšeno, a veći broj prodavnica je uništen u Lajpcigu tokom nemira koji su sinoć izbili kad su pristalice desničarskog anti-imigracionog pokreta PEGIDA slavili prvu godišnjicu postojanja lokalnog ogranka.\nČlanovi Legide su sve vreme izgovarali ime Angele Merkel i usklikivali da je dopustila da u Nemačku uđe 1,1 miliona ljudi koji su tražili azil što znači samo jedno – uništenje njihove domovine. Na skupu su se mogli videti transparenti “Otpor” i “Deportujte ih”.\nOba skupa su prošla relativno mirno, međutim, veliki problemi su nastali nakon njih. Oko 250 ljudi, naoružanih huligana, odmah nakon završetka protesta krenula u četvrt Konevic kako bi se obračunala sa levičarski orjentisanim navijačima kluba Roter Stern. U ovom “pohodu” oni su uništili mnoge automobile, prodavnice, trafike, restorane…\nKada je policija stigla, svi su očekivali da zavlada red i mir, međutim, to se nije desilo. Naprotiv, huligani su još više podivljali, a policija je morala da iskoristi suzavac kako bi ih smirila.\nNereda je bilo i u Potsdamu.\nNakon saobraćajne nesreće je ležala povrijeđena: A onda se približio veliki pas lutalica!...\nSLOMIĆE VAS PRIČA OVE ŽENE: Uhvatili su starca kako krade KONZERVE SARDINA! Bio je GLADAN......\nOvaj par je ugledao nešto neobično u vodi, a onda se desilo nešto što ćete samo jednom u životu vidj...\nUBRIZGAVALA JE RASTVOR SODE BIKARBONE U VAGINU 3 PUTA DNEVNO: Ovo su rezultati......


Vlada pozdravila stav MCP o obustavi litija – Televizija srpske dijaspore\nVlada pozdravila stav MCP o obustavi litija\nVlada Crne Gore pozdravila je, kako se navodi, odgovoran odnos Mitropolije crnogorsko-primorske, koja je privremeno obustavila okupljanje na litijama protiv usvojenog Zakona o slobodi veroispovesti.\nMitropolija je odlučila da privremeno obustavi održavanja litija nakon što je Vlada Crne Gore, iako zvanično u toj državi nema zaraženih korona virusom, zabranila sve javne skupove i manifestacije.\n“I pored ozbiljnih izazova sa kojima se suočava zajednica u pogledu zaštite zdravlja građana, vlada će ostati jednako posvećena dijalogu sa MCP o Zakonu o slobodi veroispovesti”, saopšteno je iz crnogorske vlade.\n“Ovakav odgovoran odnos MCP prema pitanju javnog zdravlja neće se ni na koji način negativno reflektovati na kvalitet i intenzitet ekspertskog dijaloga na temu Zakona o slobodi veroispovesti”, navodi se u saopštenju Ministarstva za ljudska i manjinska prava.\nNaprotiv, kažu i poručuju da će i “pored ozbiljnih izazova sa kojima se suočava zajednica u pogledu zaštite zdravlja građana, vlada ostati jednako posvećena dijalogu sa MCP o Zakonu o slobodi veroispovesti, u iskrenom uverenju da je na terenu pravnih argumenata i činjenica moguće pronaći rešenja u najboljem interesu svih građana”.\ncrna goralitijavlada crne gore\nAustralija uvela dvosedmičnu samoizolaciju


Zbog ilegalnog kockanja država gubi 700 miliona dinara | Novosti.rs\n29. 04. 2014. u 13:05\nBudžet Srbije je u 2013. godini od igara na sreću prihodovao 4,8 milijradi dinara, a procenjuje se da zbog postojanja sive zone država godišnje gubi 700 miliona dinar\nPredsednik Udruženja fudbalskih klubova Srbije Zvezdan Terzić podvukao je da po zakonu 40 odsto budžetskih prihoda po osnovu igara na sreću je predviđeno da se vrati sportu i institucijama.\nKoliko gubi zbog ilegalnosti prodaje droge? Kocaknje je jos jedan nacin pljacke masa od strane mafije na polozajima. Nije sve od cega neko moze profitirati dobro a ni pozeljno.\nkocka je chesto droga i ljudi bivaju zavisni od toga! stoga je drzava u obavezi da to vidi kao drushtveni problem, a ne samo da se pita kako je izgubila profit u poslu ionako kako ova novina spominje hoce da ustupi strancima! drzava bi morala da donese zakonske mere kako ne bi bilo moguce ljudima da se kockaju koji nisu u mogucnosti da sebi priuste ovaj oblik zabave, imajuci istovremeno neplacene obaveze ili gladne porodice iza sebe.\nE jake li drzave kad od kocke misli da zaradi?!!!!!\n@SMOKI - Kamo sreće da zabrani kocku i kladionice generalno. Toliko ljudi navuklo a mnogi su već propali totalno.


Zbog loših procjena Sarajevogasa i "naknadne" nabavke : Kanton Sarajevo mora izdvojiti 1,4 miliona maraka za dodatni gas - Istraga .ba\nZbog loših procjena Sarajevogasa i “naknadne” nabavke : Kanton Sarajevo mora izdvojiti 1,4 miliona maraka za dodatni gas\nU ponedjeljak, 24 januara 2022. godine Energoinvest je Sarajevogasu isporučio milion i osam hiljada kubika prirodnog gasa. Ili, 15o hiljada kubika više nego što je Sarajevogas i tražio. Zbog lošeg planiranja, Sarjevogas za 500 hiljada kubika gasa, mora izvojiti 1,4 miliona maraka. Što je pet puta više nego da su, na vrijeme, naručili ovu količinu gasa.\nDa je Sarajevogas na vrijeme naručio samo petnaest posto više gasa za januar 2022. godine, Kanton Sarajevo bi uštedio milion maraka. Ali, nije. Pa sada, zbog loše procjene menadžmenta ovog preduzeća, za dodatnih 500 hiljada kubika prirodnog gasa, poreski obveznici u Sarajevu će morati izvojiti 1,4 miliona maraka. U nastavku objavljujemo dokumente koji dokazuju da je isključiva kriza za takozvanu plinsku krizu na Sarajevogasu.\nOriginalni dokument iz sistema plinskih distributera koji dokazuje koliko je u ponedjeljak, 24. januara 2022. godine, isporučeno plina i kojim je potrošačima plin isporučen. Na fotografiji ispod pratite plavu strelicu. Upućuje vas na Sarajevogas. Onda pratite crvenu strelicu. Ona pokazuje koliko je Sarajevogasu 24. januara isporučeno plina. Dakle, u ponedjeljak, 24 januara 2022. godine Energoinvest je Sarajevogasu isporučio milion i osam hiljada kubika prirodnog gasa. Ili, 15o hiljada kubika više nego što je Sarajevogas i tražio.\nPrethodni članakCrnogorska politička i vjerska pitanja: Ne damo svetinje, a bogami ni fotelje\nNaredni članakSve je bio samo spin: Kanton Sarajevo nije nabavio dodatne količine gasa, procijenjeno da im je trenuta isporuka – dovoljna


Filip Rot dobitnik Princa od Asturije za literaturu za 2012. : Nadlanu.com\nFilip Rot dobitnik Princa od Asturije za literaturu za 2012.\nObjavljeno 6. jun 2012. / 17:51:46\nMADRID, 6. juna 2012. (Beta-AP) - Američki pisac Filip Rot (79) dobitnik je španske nagrade Princ od Asturije za književnost za 2012, zbog njegovog velikog doprinosa američkoj literaturi, saopšteno je u sredu iz istoimene fondacije.\nU saopštenju se ističe da narativni rad Rota čini "deo velikog američkog romana, u duhu tradicije DŽona Dos Pasosa, Skota Ficdžeralda, Ernesta Hemingveja, Vilijama Foknera, Sola Beloua i Bernarda Malamuda".\nRot, koji je iz Njuarka u Nju DŽersiju, jedan je od najpoznatijih američkih pisaca. Medju njegovim najpopularnijim knjigama su "Američka pastorala", "Ljudska mrlja", "Životinja na izdisaju", "Uniženje".\nDanašnja nagrada je jedna od osam, koje svake godine dodeljuje fondacija nazvana po tituli koju nosi španski prestolonaslednik, a dodeljuje se, pored književnosti, i za oblasti umetnosti, sporta i nauke.


"Idealan za Pesmu Evrovizije: Na Andriju Jo se pale i muškarci i žene!"\nAndrija Jo Beovizija Goca Trzan o Andriji\n4. jul, 14:33\n01.03.2020. / 10:32\n01.03.2020. / 15:20\nUpravo gledate Damir Džumhur: Okej je ponekad varati! 0 Inštagram Pre 46 min Teniser Damir Džumhur je komentarisao svoje fotke sa Instagrama! Otkrio je da se sa Filipom Krajinovićem druži i van...


Barcelona održala rukometni čas ekipi Celja – Svijet Rukometa\nNjemci žele na jesen započeti novu sezonu uz prisustvo publike\nŠvedska rukometna legenda napušta klub u kojem je već 29 godina\nHome / Liga prvaka / Barcelona održala rukometni čas ekipi Celja\nBarcelona održala rukometni čas ekipi Celja\nRedakcija 22. Septembra 2019.\tLiga prvaka 271 Views\nRukometaši Barcelone, predvođeni hrvatskim reprezentativcem, Lukom Cindrićem, sinoć su na domaćem terenu, u okviru drugog kola EHF rukometne Lige prvaka upisali više nego ubjedljivu pobjedu nad ekipom Celja, rezultatom 45:21.\nPočetak susreta u potpunosti je pripao domaćim rukometašima koji već u petoj minuti susreta imaju plus četiri gola prednosti 6:2. Gosti su se uspjeli držati sve do sredine prvog dijela, kada je prednost domaćina otišla, već tada, na velikih plus šest golova prednosti, 14:8.\nDo kraja prvog dijela Barcelona je već imala plus osam, a na pauzu se odlazi kod rezultata 21:13.\nPitanje pobjednika bilo je riješeno već u prvom dijelu, no domaćini ne posustaju, pa tako i u drugom dijelu nastavljaju sa rešetanjem gostujuće mreže. Do kraja susreta gosti su uspjeli postići pogodaka koliko domaćin samo u prvom dijelu susreta. Konačan rezultat glasio je 45:21.\nNajefikasniji u redovima domaćina bili su Luka Cindrić sa osam, te Ludovic Fabregas i Tomas Gonzalez sa po pet postignutih pogodaka.\nNa drugoj strani Silva Da Borges bio je najefikasniji sa pet postignutih pogodaka. Četiri je dodao Makuc Domen.


'ŽIVE LOMAČE U VIŠEGRADU ISPLANIRALE SU SRPSKE ZVIJERI': 'Zar je Huso mogao znati da će mu Sredoje Lukić, kojeg je pustio iz zatvora, ubiti devet članova porodice...' | Slobodna Bosna\n14. Jun. 2019 15. Jun. 2019


Istražite ulice Crne Gore\nCrna Gora je još poznata pod nazivom Crna planina. Ona se nalazi u jugoistočnom dijelu Evrope sa Podgoricom kao glavnim gradom. Crna Gora je visoko razvijena država sa prelijepim turističkim atrakcijama. Svi koji dolaze ovdje na godišnji odmor uživaće u različitim sportovima na vodi, relaksacijama i svemu što podrazumijeva opušten godišnji odmor. Crna Gora je savršena destinacija za sve one koji vole ploviti, skijati na vodi, i roniti. Ovo mjesto je pravi raj za sve koji vole plaže.\nOni koji žele posjetiti ovu državu za prvu destinaciju se predlaže posjeta Nacionalnom parku Lovćen. Sljedeći je manastir Ostrog, hodočasničko mjesto koje posjećuje mnoštvo turista i vjernika.\nDa bi odmor bio što potpuniji predlaže se iznajmljivanje auta u Crnoj Gori. Jako je bitno imati ispravno i dobro auto na ovom području, a različite kompanije za iznajmljivanje se mogu kontaktirati istog trenutka kada se stigne u zemlju. Međutim, umjesto da se čeka dolazak u zemlju savjetuje se rezervacija preko njihovih internet sajtova.\nSa odgovarajućim automobilom, putovanje kroz Crnu Goru će biti u potpunosti relaksirajuće tako da će vozač moći uživati u prelijepoj prirodi ove države. Iznajmljeno auto nije samo dobro zbog putovanja, već daje mir i vrijeme da se provede sa sobom, dok u autobusu to nije moguće. Iznajmljivanje prevoza u stranoj državi je najefektivniji način da se ona obiđe.\nRezervacija automobila je poprilično jednostavna. Dovoljno je samo registrovati se na sajt i izabrati automobil po želji, u zavisnosti od broja osoba na tom putovanju izaberite i odgovarajuću veličinu auta. Crna Gora je jako lijepa zemlja za istraživanje, pa se savjetuje da se ne bude samo na jednom mjestu, već da se posjete njena istorijska i kulturna naslijeđa.\nMarch 8, 2013 This post was written by admin Categories: Crna gora turizam Tagged with: auta • Crna Gora • odmor


strasno sta radi taj Dodik. Bori se za srbe i ocuvanje Republike Srpske! Ma kako se samo usudjuje! Treba vi strani placenici da mu krojite sta sme a sta ne sme. Smesno.\nСјећам се да је на свакој сједници СБ УН, Инцко стално помиње Додика и РС у негативном контексту. Чак су бројали колико пута ће да спомене Додика. Нека је мало сада пробао свој рецепт. Срби, ајмо мало мање аутошовинизма, има овај однос мало дужу историју.\nDodiku se bliži politički poraz na svim nivoima i on je nervozan i izbezumljen zbog toga. Jako je ružno što srpski predstavnik vlasti ovakvim rečnikom govori u najvišim telima međunarodne politike. On ovakvim rečima nanosi štetu srpskom narodu.\nIsta poruka se mogla poslati primerenim jezikom, bez licnih uvreda...pa posle aj pomagaj.....i da vidimo sta ce biti rezultati ove verbalne, sirove tirade.\nBanjalučki narod pokazao da im više ne treba monstrum Dodik.Sve zavadi mržnjom ,a kupi pare i postade najbogatiji Srbin. On sebe smatra daje grčki bog Zevs.E, pa počeo je pad ,narode se osvestio.Živeo Bajder koji če ga i koji će ih počistiti slične njemu.\nValentin Incko je po svoj prilici Srbin ili Slovak. Takvi konvertiti su najgori. Sramno je za UN da drži takvog čovjeka na takvoj funkciji i dozvoljava da maltretira čitav jedan narod. Ovdije vidimo nasleđe kolonijalizma kod Njemaca, Francuza, Engleza i SAD-a.\nOpet "Tudjman i Milosevic" na delu da podele BiH, kako je krenuo ovaj Minotaur ima da nas opet steraju pod jednu sljivu.\nSanto,pa zašto onda naši masovno odlaze u Austriju da rade?Podržavaju njihov sistem a krišom rade protiv njih?😁😁\nИнцко је Аустријанац и труди се да управља онако како су његови претходници управљали кад је била анексија Босне, а то је Србима ускратити права где је могуће, а муслимане подстицати. Педи Ешдаун (ваљда Ирац али небитно), је пример да Срби никад не смеју бити уз Енглезе.\nNe znam zasto su ovi medjunarodni prestavnici ovako dugo potrebno u Bosni i Hercegovini posle Dejtona , pa nisu narodi u Bosni mutavi da ih neko stalno mora voditi , znaju oni da upravljaju svojom drzavom ne triba im pomoc . Cim pre oni odu iz Bosne stanje ce se pre stabilizovati\nSamo vi lajte, pa posle što nas mrze, mi smo nebeski narod?\nje bolna, dolazi vreme promena i treba da se digne glas, dosta su nas gazili, a mi smo ćutali i klimali glavom.\nKo je podrzao incka pa oni koji su ga postavili na to mesto i naravno izetbegovic on ga valda i placa, a istina boli\nIncko austrijanac pripadnik naroda koji je dva puta porazen od Srba, pripadnik naroda koji je u dva svetska rata pokusao genocid nad Srbima ,ne bi se cudio i da mu je neki predak ostavio kosti na srpdkoj zemlji, zato nas i mrzi\nNikoga predsednik Dodik nije vređao, jedino ako oni istinu koja im se kaže u lice smatraju uvredom.\nLinta: Inckov izveštaj neobjektivan i navijački\nEU greškom čestitala Nikoliću satima pre zatvaranja birališta\nEvropska unija je tri sata pre zatvaranja biračkih mesta čestitala predsedniku Srpske napredne stranke Tomislavu Nikoliću pobedu na predsedničkim izborima. Saopštenje koje su potpisali predsednik Evropskog saveta Herman Van Rompej i predsednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo, pojavilo se greškom na zvaničnom sajtu Evropske unije.\nVOLI ADRENALIN, MORE I INTER Kad se ne bori protiv Mila, Dritan Abazović baterije puni na pučini, putuje i BAVI SE EKSTREMNIM SPORTOM\nDritan Abazović, ime koje je u prethodnih nekoliko dana najviše puta izgovoreno u celom regionu. O čoveku koji u svojim rukama drži političku sudbinu Crne Gore priča se svuda, od visokih diplomatskih krugova, do pijaca i bašta kafića... I svi se pitaju ko je Dritan i kako je odjednom postao toliko bitan?


Grad poklonio auto sedišta za prvih 60 rođenih beba ove godine\nPetu godinu zaredom Grad Zrenjanin, u saradnji sa Savetom za bezbednost saobraćaja na putevima na teritoriji grada, poklanja auto sedišta za naše najmlađe sugrađane. Sedišta je dobilo prvih 60 rođenih beba ove godine u zrenjaninskom porodilištu.\nNa svečanosti održanoj u Gradskoj bašti, Gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić uručio je sedišta roditeljima i naglasio da će grad izdvojiti dodatna sredstva kako bi se broj poklonjenih auto sedišta narednih godina povećao.\n– U narednim godinama pokušaćemo da povećamo broj auto sedišta koja će biti podeljena, jer očigledno postoji potreba za tim, a sve u sklopu naše priče i onoga što radimo, a tiče se stimulacije rađanja beba. Pomažemo prvorođenu bebu sa pedeset hiljada, a drugo i treće dete sa trideset pet hiljada dinara, a sve je u okviru programa Vlade Republike Srbije. Pokušali smo na ovaj simboličan način da pomognemo roditeljima i mislimo da je dobro ovo što radimo, posebno iz razloga što naš zakon propisuje da bebe moraju biti na određen način prevožene u automobilima – izjavio je gradonačelnik Janjić.\nTagovi:auto sedište, auto-sediste za bebe, savet za bezbednost u saobracaju, Vesti Zrenjanin\nGrad poklonio auto sedišta našim najmlađim sugrađanima\nZrenjaninci – stub bejzbol reprezentacije\nRoditeljima beba rođenih početkom godine uručena auto sedišta


Rušenje mesdžida i klanjanje namaza na ulici : Iftarom na Kalemegdanu podržali vjernike u Zemun Polju | Kliker.info\nPredstavnici komunalnih službi u petak su, uz podršku žandarmerije, srušili objekat Islamske zajednice u Zemun Polju u Beogradu.\nOpćina Zemun saopćila je da je bespravno započeti objekat Islamske zajednice u naselju Zemun Polje srušen jer je Islamska zajednica, kao investitor, bez dozvole gradila objekat u Kurirskoj ulici 41, oglušujući se o odluke građevinske inspekcije i krivične prijave.\n“Radovi su nastavljani i nakon što je građevinska inspekcija Gradske opštine Zemun više puta zatvarala gradilište i podnela više krivičnih prijava”, navodi se u saopćenju, prenose agencije.\nNakon rušenja mesdžida u izgradnji, vjernici obavljaju namaz na ulici.\nU ponedjeljak navečer mještanima Zemun Polja pridružio se i reisul-ulema Islamske zajednice Srbije Sead-ef. Nasufović.\nNasufović, koji je prvi put govorio o rušenju vjerskog objekta Islamske zajednice u Zemun polju, rekao je da je u ovom slučaju Islamska zajednica Srbije imala nekoliko formalno-pravnih propusta, ali da to nije bio dovoljan razlog da se ovako brutalno uruši vjerski objekat.\nOčekuje da se uskoro nađe rješenje razgovorima s novim predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\n“Tamo žive ljudi. Čim žive tamo ljudi, njima je potrebno jedno mesto gde će Bogu da se mole. Mi kažemo sada – ako će to naselje postojati 20 godina, neka i taj mesdžid, neka i taj verski objekat, traje 20 godina, ne mora i on duže trajati. To je naš cilj, da nam ljudi ne odlaze na nama nepoznate adrese, da uče o islamu od ljudi koji nisu autentični tumači islama. To je naš strah, opravdan, zbog koje želimo da imamo mesto koje će biti pod nadzorom Islamske zajendice Srbije”, kazao je Nasufović.


S obzirom na to da Portugalac donosi na terenu stvari koje retko koji fudbaler može, donekle je i logično što ima nešto veća ovlašćenja u odnosu na ostale igrače.\nI, kada je već tako Ronaldo je "naredio" upravi Juventusa da dovede čak trojicu igrača Barselone, njegovog nekadašnjeg velikog rivala dok je nastupao za Real Madrid.\nU pitanju su golman Jasper Silesen, štoper Samjuel Umtiti i vezista Ivan Rakitić. Navodno bi "staroj dami" bilo potrebno oko 120 miliona evra kako bi ispunila Kristijanove želje, ali ukoliko žele da zadovolje najveću zvezdu tima jasno im je šta moraju da učine.\nSilesen bi došao kao neko ko bi zaoštrio konkurenciju Ščensnom, dok bi Umtiti zamenio vremešnu odbranu na čelu sa Kjelinijem i Bonućijem, a Rakitić bi bio direktna zamena za Miralema Pjanića koji je na izlaznim vratim torinskog giganta.


NATO razume politiku Srbije i poštuje odluku naroda | Boom93\nKosovu su potrebni bezbednost i stabilnost. NATO i Kfor su deo te stabilnosti, oni štite pripadnike kosovske i srpske zajednice, rekao je on i naveo da će Kfor ostati na Kosovu sve dok to bude neophodno, „možda nekoliko godina, možda duže“\nPovodom bombardovanja NATO, razume da je to što se dogodilo 1999. godine jasno je urezano u pamćenje građana Srbije i da je „upravo to najverovatnije najznačajniji razlog što je javno mnjenje u Srbiji protiv ulaska u NATO i poštujemo odluku naroda“.\n„To se desilo pre skoro dvadeset godina. Verovatno bi stvari bile drugačije da je prethodno obezbeđena rezolucija Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, ali ne smemo zaboraviti šta se u to vreme dešavalo na Zapadnom Balkanu i tokom Miloševićeve vladavine. Verovatno je bilo grešaka, ali mislim da je situacija ovde bila zaista dramatična”, rekaoje Ali.\n„Cenimo to što Srbija održava ravnotežu u smislu što sa jedne strane ima dobre odnose sa Rusijom, a sa druge strane ima odličnu saradnju sa NATO.“\n“Ja sam inženjer i mene interesuju brojke i realnost. 70 odsto robne razmene Srbije je sa Evropskom unijom, 20 odsto sa zemljama zapadnog Balkana i oko 10 odsto sa ostalima. Svega nekoliko procenata iznosi trgovinska razmena Srbije i Rusije, što znači da srpska stvarna veza sa Rusijom nije toliko bitna, već ona sa Zapadom, sa EU, naveo je Ali i zaključio da je politička odluka na Srbiji, „ali mi na Srbiju gledamo kao na zapadnu zemlju“.\nNezavisno udruženje penzionera Srbije: Ukinuti Zakon o smanjenju penzija jer je nelegalan


Cook-recepti, Author at ALL THE TIME SWEET AND SAWORY KITCHEN - Page 7 of 25\nArticles by Cook-recepti\nNe morate biti majstor za poslastice da bi ste napravili tortu savršenog izgleda. Pokazaćemo vam nekoliko načina da završite tortu jednostavno, a efektno i to koristeći samo svoj špric za šlag i osnovne nastavke za […]\nPalacinke sa brasno bez glutena. Desert za decu i odrasle,bez jaja ,bez mleka,a ipak veoma ukusne. Vidite kako sam ja kombinovala sastojke za ove palacinke,i napravila ukusan desert.jer ljudi sa ovom problematike u ishrani imace […]\nEgipatska princeza počiva u glinenom ćupu Novosti online / N. M. D. | 13. maj 2017. 16:47 | Komentara: 0 Najnovije arheološko otkriće pokazuje gde je završila ćerka moćnog faraona Sneferua, graditelja prve piramide sa […]


HNK: Zaražena 24 lica, razmatra se izolacija kantona\n25/03/2020 | 14:58 ⇒ 15:00 | Izvor: SRNA\nU Hercegovačko-neretvanskom kantonu /HNK/ do sada su potvrđena 24 pozitivna slučaja zaraze virusom korona, od kojih 17 u Konjicu i sedam u Mostaru, rekao je šef Klinike za infektivne bolesti Sveučilišne kliničke bolnice Mostar Јurica Arapović.\n- Od juče smo testirali 36 lica i dva su bila pozitivna. Pet se trenutno testira. U drugom dijelu dana biće još uzoraka. Od ukupno oboljelih 60 odsto su muškarci i 40 odsto žene, a prosječna dob oboljelih je 47 godina, odnosno najmlađi zaraženi ima 37 godina, a najstariji 77 - rekao je Arapović na konFerenciji za novinare.\nOn je naveo da se u izolacionom bloku Kovid bolnice u Mostaru nalazi šest bolesnika, od kojih pet iz HNK u teškom i srednje-teškom stanju.\nDvoje je na respiratoru, prvooboljeli muškarac iz Mostara i starija žena iz Širokog Brijega.\n- Većina oboljelih je u kućnoj izolaciji, imaju blaže simptome. Samo oni koji razviju težu kliničku sliku primaju se u bolnicu. Sada je odluka takva, šta će biti dalje vidjećemo. Ovo je blaža bolest, a kod oko 25 odsto bolesnika razvije se teža slika. Iskustva u svijetu govore da je neke lijekove opravdano dati i mi ih dajemo - naveo je Arapović.\nOn objašnjava da je virus korona takav da se kod pet odsto, uglavnom muškaraca, starijih i hroničnih bolesnika bolest pogorša između sedmog i desetog dana.\nArapović je potvrdio da je u Mostaru evidentiran i novi klaster i da je epidemiološkim uvidom utvrđeno da je zaraženi iz Mostara imao kontakt sa osobom iz Republike Srpske kod koje je juče potvrđen korona virus.\n- Mi ćemo spriječiti to žarište - naveo je Arapović.\nKada je riječ o 53-godišnjem muškarac iz Konjica koji je juče preminuo u Mostaru, Arapović je objasnio da u Sveučilišnoj kliničkoj bolnici Mostar nemaju evidenciju da je imao hronične bolesti.\nOn je podsjetio da svi koji imaju simptome treba da se jave svom ljekaru, a da će ljekar dalje procijenti da li je potrebno upućivanje prema medicinskim ustanovama.\nŠto se tiče perioda samoizolacije, Arapović je naveo da on nekada ne mora biti 14 dana i da kod zaraženih to prate epidemiolozi.\n- U Konjicu se danas završava 14-dnevna izolacija. To treba dobro razmotriti, posebno ako je riječ o kućnoj izolaciji gdje je bilo blažih simptoma. Ako imate bolesnika u kući, onda ta pravila ne važe, već su i dalje pod nadzorom epidemiologa - naglasio je Arapović.\nOn je objasnio da je u inkubacionom periodu moguće širiti bolest.\n- U Mostaru i Konjicu su klasteri sa tendencijom širenja. Pitanje je koliko još ima oboljelih koje nismo testirali, koji su u jednoj porodici. Mi ih vodimo kao `Kovid-19`, ali nisu testirani. Pokušavamo staviti pod kontrolu. Ako se zaraza bude širila, nije isključeno da se izoluju pojedine opštine ili cijeli kanton - dodao je Arapović.\nI savjetnik predsjednika Vlade HNK Darko Јuka potvrdio je da se ne isključuje mogućnost izolovanja HNK.\nOn je rekao da MUP HNK uvodi rigorozne mjere u kontroli saobraćaja, navodeći da su izdata 1.184 rješenja o samoizolaciji, a u protekla 24 časa 195.\nPrema njegovim riječima, izvršene su 44 kontrole, a 16 osoba je prijavljeno da su kršile samoizolaciju, dok je šestoro prekršilo policijski čas.\nЈuka je naveo da je uvedena zabrana izlaska svim migrantima u svim centrima na području HNK, te da je zabranjen rad privatnih stomatoloških organizacija, uz naredbu domovima zdravlja da uspostave stomatološke ordinacije.\nOn je napomenuo da je naređeno svim opštinama da formiraju mobilne timove matičnih ureda kako bi osobama starijom od 65 mogli izdavati punomoći za rješavanje svakodnevnih potreba.\n- Iz Civilne zaštiti obavijestili su da se pripremaju izolatorijumi ako bolnice ne budu mogle odgovoriti potrebama. Sveučilišna klinička bolnica Mostar uspostavlja centar za psihološku pomoć. Svi treba da pozovu broj 121 koji služi za svaki problem i pomoć - naveo je Јuka.\nOn je pozvao štabove civilne zaštite na nižim nivoima da ne donose odluke bez koordinacije, a građanima uputio apel da poštuju naredbe kriznih štabova.


FA udario "Građane" po džepu - Sportske.net\nFA udario "Građane" po džepu\nFudbalski savez Engleske (FA) kaznio je danas Mančester siti sa 35 hiljada funti, zbog nedoličnog ponašanja njegovih igrača na utakmici protiv Liverpula.\nU Premijer ligi baš retko padaju golovi posle korneraJaja Ture svađa velikane iz Serije A?!Sevilja i Roma u klinču oko potpisa fudbalera "Građana"!Dobre vesti za Mihu, loše za "pola Evrope"!Cene će otiži u nebo, PSŽ i Pep hoće iste igrače!\nMančester siti je kažnjen zbog protesta njegovih igrača nakon što je sudija Majkl Oliver dosudio jedanaesterac za Liverpul u 50. minutu utakmice odigrane 19. marta na Etihadu. Klub je još u petak prihvatio optužbe FA.


Dauda režirao pobedu crveno-belih (VIDEO) – Net.hr\nDauda režirao pobedu crveno-belih (VIDEO)\nAutor: Vedran Božičević 20:10 03.04.2013\nZvezda nadigrala Hajduk iz Kule sa 3:0\nFudbaleri Crvene zvezde pobedili su na svom terenu ekipu kulskog Hajduka sa 3:0 u utakmici 21. kola Superlige, a utamciju je obeležio dvostruki strelac Abiola Dauda.\nOvom pobedom crveno-beli su došli na šest bodova zaostatka u odnosu na prvoplasirani Partizan koji u sutra gostuje užičkoj Slobodi.\nOvo je bila drugi uzastopni trijumf novog trenera crveno-belih, Portugalca Rikarda Sa Pinta koji svakako može da bude zadovoljan izdanjem svojih igrača.\nZvezda je pružila najbolju partiju u prolećnom delu sezone, dok Hajduk nije ponovio igru iz prošlog kola protiv Partizana kada je osvojio bod.\nCrveno-beli su mrežu gostiju načeli u 13. minutu preko Daude koji je glavom posle kornera bio precizan i postigao prvenac u dresu Zvezde u takmičarskim utakmicama.\nIsti igrač je u 49. minutu atraktivnim udarcem petom, posle centaršuta Filipa Mladenovića, najavio ubedljiv trijumf Zvezde, a sedam minuta kasnije potvrdio ga je Darko Lazović, upravo posle dodavanja Nigerijca.\nU nastavku meča u timu crveno-belih, prvi put u prolećnom delu sezone, mesta su našli i Srđan Mijailović i Nikola Maksimović koji je dočekan zvižduzima sa severne tribine.\nabiola dauda crvena zvezda jelen super liga


Posebni kolektivni ugovor za zaposlene u javnim ustanovama u oblasti zdravstva - Paragraf Lex BA\nPOSEBNI KOLEKTIVNI UGOVOR ZA ZAPOSLENE U JAVNIM USTANOVAMA U OBLASTI ZDRAVSTVA\n(1) Posebnim kolektivnim ugovorom za zaposlene u javnim ustanovama u oblasti zdravstva Republike Srpske (u daljem tekstu: kolektivni ugovor) uređuju se prava, obaveze i odgovornosti radnika i poslodavaca koja proističu po osnovu rada, međusobni odnosi radnika i poslodavaca, kao i druga pitanja koja nisu na potpun i cjelovit način uređe na Zakonom o radu, Zakonom o platama zaposlenih lica u javnim ustanovama u oblasti zdravstva Republike Srpske i Opštim kolektivnim ugovorom, postupak kolektivnog pregovaranja, međusobni odnosi učesnika u zaključivanju kolektivnog ugovora i druga pitanja od značaja za uređivanje odnosa između radnika i poslodavca u zdravstvenim ustanovama.\n(2) Odredbama ovog kolektivnog ugovora ne može se utvrditi manji obim prava od prava koja su određena Zakonom o radu, Zakonom o platama zaposlenih lica u javnim ustanovama u oblasti zdravstva Republike Srpske i Opštim kolektivnim ugovorom.\n(3) Gramatički izrazi upotrijebljeni u ovom kolektivnom ugovoru za označavanje muškog i ženskog roda podrazumijevaju oba pola.\n(1) Ovaj kolektivni ugovor obavezuje s jedne strane sve javne ustanove u oblasti zdravstva registrovane u Republici Srpskoj, osnovane od strane Republike Srpske ili jedinica lokalne samouprave, koje se primarno finansiraju iz sredstava Fonda zdravstvenog osiguranja, budžeta Republike Srpske ili budžeta jedinica lokalne samouprave, kao poslodavce, a s druge strane sve radnike u ovim ustanovama, prijavljene u Jedinstveni sistem registracije, kontrole i naplate doprinosa.\n(2) Ovaj kolektivni ugovor može se primjenjivati i na zaposlene u privatnim zdravstvenim ustanovama.\nKolektivnim ugovorom kod poslodavca, pravilnikom o radu i ugovorom o radu detaljnije se razrađuju određena pitanja, prava i obaveze iz rada i po osnovu rada, ali se ne mogu utvrditi u manjem obimu od onoga koji je utvrđen Zakonom o radu, Zakonom o platama zaposlenih lica u javnim ustanovama u oblasti zdravstva Republike Srpske, Opštim kolektivnim ugovorom i ovim kolektivnim ugovorom.\n(1) Ugovor o radu zaključuje se između radnika i poslodavca na način i u postupku utvrđenim Zakonom o radu.\n(2) Poslodavac je dužan omogućiti radniku prije stupanja na rad da se upozna sa propisima o radnim odnosima i organizacijom rada.\n(3) Pored opštih uslova za zaključivanje ugovora o radu propisanih zakonom i Opštim kolektivnim ugovorom, poslodavac je dužan aktom o sistematizaciji ili posebnom odlukom utvrditi i posebne uslove za zasnivanje radnog odnosa.\n(1) Ugovorom o radu ili posebnim ugovorom o probnom radu može se ugovoriti probni rad radnika, koji može trajati najviše do tri mjeseca, a izuzetno, ovaj rok se može sporazumno produžiti još do tri mjeseca.\n(2) Dužina probnog rada zavisi od vrste i složenosti poslova na radnom mjestu i precizira se kolektivnim ugovorom kod poslodavca ili pravilnikom o radu.\n(3) Poslodavac je dužan da odredi lice za stručni nadzor i praćenje rada radnika koji obavlja probni rad.\n(4) Lice zaduženo za stručni nadzor i praćenje probnog rada radnika mora imati najmanje tri godine iskustva u odgovarajućoj stručnoj spremi.\n(5) Prilikom zaključivanja ugovora o probnom radu radnik se upoznaje sa načinom praćenja i ocjenjivanja rezultata probnog rada.\n(6) Radnik je obavezan u toku probnog rada izvršavati radne zadatke u skladu sa opisom poslova na koje je raspoređen i voditi dnevnik rada, koji ovjerava lice zaduženo za stručni nadzor i praćenje probnog rada.\n(7) Ocjenu rezultata probnog rada daje lice koje je vršilo stručni nadzor i praćenje probnog rada, a izuzetno, poslodavac može imenovati posebnu komisiju za provjeru osposobljenosti i ocjenu rezultata probnog rada.\n(1) Poslodavac može da zasnuje radni odnos sa licem koje prvi put zasniva radni odnos u struci, u svojstvu pripravnika ako je to kao uslov za samostalan rad na određenim poslovima predviđeno zakonom ili pravilnikom.\n(2) Ako posebnim propisima nije drugačije utvrđeno, pripravnički staž traje:\n- šest mjeseci za lica koja imaju završenu srednju školu,\n- 12 mjeseci za lica koja imaju visoko obrazovanje,\npod uslovom da se ova lica prvi put zapošljavaju u svojoj stručnoj spremi ili zvanju.\n(3) Za vrijeme pripravničkog staža pripravnik ima pravo na platu u visini 80% osnovne plate za poslove za koje je zaključio ugovor o radu, naknadu troškova prevoza i druga primanja i prava iz radnog odnosa, u skladu sa zakonom, ovim kolektivnim ugovorom i ugovorom o radu.\n(4) Pripravnički staž i polaganje ispita zdravstvenih radnika i zdravstvenih saradnika vrši se u skladu sa pravilnikom koji donosi Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite.\n(5) Ako posebnim propisima nije drugačije određeno, odnosno ako posebnim propisom nije uređen program pripravničkog staža za pojedina zanimanja, svi radnici koji prvi put zasnivaju radni odnos u takvim zanimanjima obavljaju pripravnički staž po programu koji utvrdi poslodavac.\n(6) U slučaju iz prethodnog stava, nakon završenog pripravničkog staža pripravnik polaže ispit na kojem se provjerava njegova osposobljenost za samostalan rad pred komisijom sastavljenom od tri člana, koju imenuje poslodavac.\nPoslodavac može, u zakonom predviđenim slučajevima, angažovati fizičko lice i bez zasnivanja radnog odnosa (npr. ugovor o privremenim i povremenim poslovima, ugovor o djelu, ugovor o dopunskom radu, ugovor o stručnom osposobljavanju i usavršavanju), a ovaj kolektivni ugovor se ne odnosi na lica angažovana van radnog odnosa.\n(1) Puno radno vrijeme iznosi 40 časova sedmično i u pravilu se raspoređuje na pet radnih dana.\n(2) Radni dan, u pravilu, traje osam časova.\n(3) Mjesečni fond časova rada, koji služi za obračun plate, dobija se množenjem broja radnih dana sa brojem osam.\n(4) Zdravstvene ustanove koje imaju obavezu pružanja zdravstvene zaštite tokom 24 časa rad organizuju u pravilu u jednoj, dvije ili više smjena, kroz uvođenje pripravnosti i/ili dežurstva u skladu sa potrebama stanovništva i oblicima pružanja zdravstvenih usluga.\n(5) Radno vrijeme radnika, u slučaju iz prethodnog stava, može se rasporediti u jednakom, odnosno nejednakom trajanju po danima, sedmicama, odnosno mjesecima.\n(6) Ako je radno vrijeme radnika raspoređeno u nejednakom trajanju, u jednom razdoblju može trajati duže, a tokom drugog razdoblja kraće od punog, odnosno nepunog radnog vremena.\n(7) Prosječno sedmično radno vrijeme radnika, uključujući sve vidove rada, na šestomjesečnom nivou ne može trajati duže od 48 časova, a prekovremeni rad u smislu ovog stava ne može iznositi više od 230 časova godišnje.\n(1) Dežurstvo je poseban oblik rada koji počinje istekom redovnog radnog vremena, a završava početkom redovnog radnog vremena narednog dana, u kojem radnik obavlja poslove prema uputama poslodavca na mjestu gdje se njegovi poslovi obavljaju ili na drugom mjestu koje odredi poslodavac.\n(2) Dežurstvo kao oblik rada uvodi se u zdravstvenoj ustanovi ukoliko se kroz smjenski rad ne može obezbijediti dvadesetčetvoročasovna zdravstvena zaštita.\n(3) Radnik može raditi najduže 24 časa neprekidno, uključujući dežurstvo i redovno radno vrijeme.\n(4) Pripravnost je oblik rada kada radnik ne mora biti prisutan u zdravstvenoj ustanovi, ali mora biti pripravan i odazvati se pozivu poslodavca radi zbrinjavanja hitnih stanja u svom djelokrugu rada.\n(5) Rad po pozivu je poseban oblik rada kada poslodavac u izuzetnim slučajevima poziva radnika a radnik ne mora biti dostupan poslodavcu, a ukoliko se odazove na poziv poslodavca za zbrinjavanje hitnih stanja u svom djelokrugu rada, takav rad se smatra prekovremenim radom.\n(6) Odluku o uvođenju dežurstva i/ili pripravnosti u zdravstvenoj ustanovi donosi direktor zdravstvene ustanove.\n(7) Plaćanje dežurstva i pripravnosti, odnosno vrednovanje kroz kompenzacione časove prekovremenog rada i rada po pozivu uređuje se zakonom kojim se uređuje oblast plata zaposlenih u javnim ustanovama u oblasti zdravstva Republike Srpske.\n(8) Pravilnikom o radu, odnosno kolektivnim ugovorom kod poslodavca mogu se preciznije urediti pitanja dežurstva, pripravnosti i rada po pozivu, u skladu sa zakonom i ovim kolektivnim ugovorom.\n(1) Poslodavac će uputiti radnika na dopunsko osposobljavanje i stručno obrazovanje i usavršavanje o trošku ustanove, a u skladu sa potrebama radnog mjesta i promjenom u metodi i tehnologiji rada.\n(2) Stručno osposobljavanje i usavršavanje može se obavljati neposredno kod poslodavca ili u specijalizovanim obrazovnim ustanovama.\n(3) Za vrijeme stručnog usavršavanja i osposobljavanja radnik ima pravo na naknadu plate koju bi primio da je bio na radu.\n(4) Prava i obaveze radnika i poslodavca u pogledu osposobljavanja i stručnog obrazovanja i usavršavanja regulišu se posebnim ugovorom.\n(1) Radnik se raspoređuje na radno mjesto za koje zasniva radni odnos i koje je navedeno u ugovoru o radu.\n(2) Zaposleni se u toku rada može rasporediti na svako radno mjesto u mjestu rada koje odgovara stepenu i vrsti njegove stručne spreme, znanju i sposobnostima, ako postoji potreba procesa i organizacije rada, u skladu sa opštim aktom i aktom o sistematizaciji radnih mjesta kod poslodavca.\n(3) Poslodavac može radnika, za vrijeme trajanja ugovora o radu, uputiti na rad u drugo mjesto bez njegovog pristanka ako su ispunjeni svi sljedeći uslovi:\n1) ako je djelatnost poslodavca takve prirode da se rad obavlja u mjestima van sjedišta poslodavca, odnosno njegovog organizacionog dijela,\n2) ako je udaljenost od mjesta u kome radnik radi do mjesta u koje se raspoređuje na rad manja od 50 kilometara u jednom pravcu i ako je organizovan redovan prevoz koji omogućava blagovremeni dolazak na rad i povratak sa rada i obezbijeđena naknada troškova prevoza u visini cijene prevozne karte u javnom saobraćaju,\n3) ako radno mjesto u drugom mjestu rada odgovara njegovoj stručnoj spremi i iskustvu stečenom radom.\n(4) Zaposlena žena za vrijeme trudnoće, majka sa djetetom do tri godine života, majka djeteta sa smetnjama u razvoju prema odredbama Zakona o socijalnoj zaštiti ili sa teškim urođenim ili stečenim oboljenjima i stanjima, zaposleni kod koga je utvrđena invalidnost druge kategorije i invalidi sa preostalom, odnosno smanjenom radnom sposobnošću ne mogu da budu raspoređeni u smislu stava 3. ovog člana.\n(1) Radnik koji radi dnevno od 4 do 8 časova ima pravo na odmor od 30 minuta, koje vrijeme se uračunava u radno vrijeme.\n(2) Radnik koji radi u toku jednog radnog dana prekovremeno do 4 časa ima pravo na dodatnih 15 minuta odmora, što se uračunava u prekovremeni rad.\n(3) Odluku o rasporedu korišćenja dnevnog odmora u toku radnog vremena donosi poslodavac u pisanom obliku.\n(4) Dnevni odmor između dva uzastopna radna dana ne može biti kraći od 12 časova neprekidno.\n(5) Radnik ima pravo na sedmični odmor u trajanju od najmanje 32 časa neprekidno, a izuzetno, ako je radno vrijeme radnika nejednako raspoređeno, uključujući i dežurstvo, radnik ima pravo na sedmični odmor u trajanju od najmanje 24 časa neprekidno.\n(1) Godišnji odmor utvrđen zakonom o radu uvećava se po jedan dan za svake četiri navršene godine radnog staža.\n1) samohranom roditelju, staratelju i usvojiocu sa maloljetnom djecom do sedam godina - dva radna dana,\n2) roditelju, staratelju i usvojiocu djeteta sa teškim fizičkim i mentalnim oboljenjima - tri radna dana,\n3) radnicima na poslovima sa posebnim rizicima na radu - do šest radnih dana.\n(3) Kolektivnim ugovorom kod poslodavca i pravilnikom o radu precizira se dužina uvećanja godišnjeg odmora za svako radno mjesto u smislu stava 2. tačka 3. ovog člana.\n(4) U dane godišnjeg odmora ne računaju se dani sedmičnog odmora, praznici koji su neradni dani, u skladu sa zakonom i odlukom Vlade Republike Srpske, vrijeme privremene nesposobnosti za rad i drugi oblici odobrenog odsustva sa posla.\n(5) Subote i nedjelje se ne računaju u dane godišnjeg odmora.\n(6) Radnik koji nema najmanje šest mjeseci neprekidnog staža ima pravo na godišnji odmor u trajanju od jednog dana za svaki navršeni mjesec rada.\n(7) Kod raspoređivanja korišćenja godišnjeg odmora zaposlenih, poslodavac može uzeti u obzir opravdane želje radnika.\n(8) Precizniji uslovi i način, kao i drugi osnovi za ostvarivanja prava na godišnji odmor mogu se urediti kolektivnim ugovorom kod poslodavca i pravilnikom o radu.\n(1) Radnik ima pravo na plaćeno odsustvo u trajanju do pet dana u kalendarskoj godini u sljedećim slučajevima:\n1) prilikom sklapanja braka - pet radnih dana,\n2) prilikom sklapanja braka djeteta - dva radna dana,\n3) prilikom smrti člana uže porodice - pet radnih dana,\n4) prilikom smrti člana šire porodice - jedan radni dan,\n5) u slučaju teže bolesti člana uže porodice - tri radna dana,\n6) prilikom rođenja djeteta - tri radna dana,\n7) dobrovoljnog davanja krvi - dva radna dana prilikom svakog davanja krvi,\n8) radi zadovoljavanja vjerskih i tradicijskih potreba - dva radna dana,\n9) preseljenja u drugi stan - dva radna dana,\n10) polaganja stručnog ispita - jedan radni dan,\n11) polaganja specijalističkog/supspecijalističkog ispita, odbrane magistarske teze i doktorske disertacije, te polaganja drugog ispita u svrhu planiranog stručnog usavršavanja - dva radna dana,\n12) u slučaju obrazovanja i usavršavanja na zahtjev poslodavca u skladu sa obrazovnim programom,\n13) u slučaju elementarne nepogode kojom je ugrožena egzistencija radnika i njegove porodice - tri radna dana,\n14) prisustvovanja sindikalnim sastancima - tri radna dana.\n(2) Poslodavac može, na zahtjev radnika, odobriti plaćeno odsustvo duže od pet radnih dana u toku kalendarske godine u opravdanim slučajevima.\n(3) Uz zahtjev za korišćenje plaćenog odsustva po svim osnovima potrebno je priložiti odgovarajući dokaz o postojanju slučaja za koji se traži plaćeno odsustvo.\n(4) Članom uže porodice, u smislu ovog kolektivnog ugovora, smatraju se: bračni i vanbračni supružnici, njihova djeca (bračna, vanbračna i usvojena), pastorčad, djeca uzeta pod starateljstvo i druga djeca bez roditelja uzeta na izdržavanje, majka, otac, očuh, maćeha, usvojilac, dok se članom šire porodice smatraju djed i baba po majci i po ocu, braća i sestre, roditelji bračnog supružnika, snahe i zetovi, rođeni stric, tetka i ujak.\n(5) Poslodavac uz konsultacije sa sindikatom može radnika uputiti na plaćeno odsustvo (čekanje) u slučaju neplaniranog, privremenog smanjenja obima poslova kod poslodavca, kao i razloga ekonomsko-finansijske ili tehničko-tehnološke prirode ili posljedica više sile.\n(6) Za vrijeme trajanja odsustva iz stava 5. ovog člana radnik ne dolazi na posao i ostvaruje pravo na naknadu plate u skladu sa Zakonom o radu.\n(1) Poslodavac može zaposlenom, na njegov pisani zahtjev, odobriti neplaćeno odsustvo u sljedećim slučajevima:\n1) stručnog ili naučnog usavršavanja u inostranstvu,\n2) njege teško oboljelog člana porodice i\n3) u drugim opravdanim slučajevima, na zahtjev zaposlenog.\n(2) Neplaćeno odsustvo može trajati najduže do dvanaest mjeseci, osim u slučajevima stručnog ili naučnog usavršavanja u inostranstvu, koje može trajati do dvije godine.\nIV - ZAŠTITA RADNIKA\nPoslodavac je dužan da obezbijedi sve potrebne uslove zaštite na radu kojim se štiti fizičko i psihičko zdravlje radnika u procesu rada u skladu sa zakonom i propisima iz oblasti zaštite na radu.\nPosebne mjere zaštite na radu\n(1) Radnik koji radi na radnom mjestu sa povećanim rizikom ima pravo na posebne mjere zaštite srazmjerno stepenu rizika i štetnosti, i to: periodične ljekarske preglede, godišnji odmor uvećan do šest radnih dana, raspoređivanje na druge poslove i druga prava u skladu sa zakonom kojim se uređuje oblast zaštite na radu.\n(2) Kolektivnim ugovorom i pravilnikom o radu mogu se utvrditi i druge mjere u zavisnosti od štetnosti, opasnosti i konkretnih prava zaposlenih za svako radno mjesto.\n(3) Zaposleni ima pravo na staž sa uvećanim trajanjem u skladu sa zakonom kojim se uređuje oblast rada i zakonom kojim se uređuje oblast penzijskog i invalidskog osiguranja.\nUtvrđivanje radnih mjesta sa povećanim rizikom\n(1) Sindikalna organizacija može u skladu sa zakonom da pokrene inicijativu za utvrđivanje radnih mjesta sa povećanim rizikom, odnosno poslova na kojima se staž osiguranja računa sa uvećanim trajanjem.\n(2) Prilikom izrade akta o procjeni rizika na radnom mjestu i u radnoj sredini obavezno je učešće predstavnika sindikata.\n(1) Ženu za vrijeme trudnoće i majku djeteta do tri godine života poslodavac može rasporediti na rad u drugo mjesto rada samo uz njen pristanak.\n(2) Trudnicama počevši od šestog mjeseca trudnoće i majkama sa djetetom do dvije godine života zabranjen je noćni rad.\nPosebna zaštita bolesnih i invalidnih lica\n(1) Radniku koji je povrijeđen na poslu ili je obolio od profesionalne bolesti poslodavac ne može otkazati ugovor o radu za vrijeme dok je zdravstveno nesposoban za rad, bez obzira da li je radnik sa poslodavcem zaključio ugovor o radu na neodređeno ili na određeno vrijeme.\n(2) Poslodavac je dužan rasporediti radnika - invalida, odnosno radnika sa preostalom radnom sposobnošću na radno mjesto koje odgovara njegovim stručnim i radnim sposobnostima u roku od trideset dana od dana pravosnažnosti akta kojim je utvrđena invalidnost, odnosno preostala radna sposobnost.\n(3) Radniku - invalidu pripada pravo na naknadu plate u visini od 100% iznosa posljednje plate koju je radnik ostvario za puno radno vrijeme ili od plate koju bi ostvario da je bio na radu za vrijeme dok ga poslodavac ne rasporedi u smislu stava 1. ovog člana.\n(4) Radniku koji navrši 60 godina života ne može se odrediti rad noću, prekovremeni ili neki drugi rad mimo redovnog radnog vremena ako radnik nije saglasan sa tim.


Fetelu pol pozicija u Kanadi - Sportske novosti\nNaslovna Ostalo Fetelu pol pozicija u Kanadi\nVozač Ferarija Sebastijan Fetel osvojio je pol poziciju pred trku za Veliku nagradu Kanade. Nemac je odvezao najbrži krug u vremenu od 1:10.240 minuta i iza sebe ostavio vozača Mercedesa Luisa Hamiltona i timskog kolegu Šarla Leklera.\nIt's Sebastian Vettel's first pole of the season in Montreal ☝#CanadianGP ???????? #F1 pic.twitter.com/Sw6OdL2YsR\nU prvih 10 su se našli još Danijel Rikardo, Pjer Gasli, Valteri Botas, Niko Hulkenberg, Lando Noris i Karlos Sajnc.\nPrvi deo kvalifikacija je obeležila loša vožnja prvog vozača Red Bula Maksa Ferštapena. Mladi Holanđanin je eksperimentisao sa pneumaticima, a to mu se na kraju osvetilo, jer nije uspeo da se kvalifikuje u drugi deo kvalifikacija.\nVerstappen, who is in the elimination zone, heads out on the soft tyres#CanadianGP ???????? #F1 pic.twitter.com/dZf11bSs65\nTokom drugog treninga viđena je velika borba između dva Mercedesa. Hamilton i Botas su se jurili, a Hamilton je bio brži za 85 hiljaditih delova sekunde. U samom finišu treninga Kevin Magnusen je imao udes na kraju kruga, i zbog njega je pauza između Q2 i Q3 dela kvalifikacija bila nešto duža.\nK-Mag is okay and out of the car ???? #CanadianGP ???????? #F1 pic.twitter.com/k4wvuWhVxg\nTreći deo kvalifikacija je doneo najviše uzbuđenja. Pjer Gasli je bio prvi vozač koji je ostvario najbolje vreme. Valteri Botas je bio pod velikim pritiskom, a taj pritisak ga je na kraju omeo, jer je u nekoliko navrata pravio greške te je na kraju završio kao šesti. Najveća borba je viđena između Fetela i Hamiltona, a Fetel je na kraju za 0,260 sekundi bio brži.\nDobre kvalifikacije je imao i vozač Renoa Danijel Rikardo koji će startovati kao četvrti.\nThe finger is back #CanadianGP ???????? #F1 pic.twitter.com/biq5hzpwtl\nTrkza za Veliku nagradu Kanada je na rasporedu u nedelju od 20:10.\nPrethodni tekstMihajlović i definitivno ostaje na klupi Bolonje\nSledeći tekstMalo golova u odlučujućem meču baraža


Fables of Petković - B E T O N :: KULTURNO PROPAGANDNI KOMPLET\nPonedeljak 01. jul 2013.\nDoduše, ministar Petković se izdvaja od svih njih. Da kojim slučajem Charles Mingus živi danas i ovde, svakako bi mu posvetio bar jednu stvar, poput one o arkanzaškom guverneru Orvalu E. Faubusu, koji je 1957. godine protiv protesta afroameričkih studenata upotrebio policijsku silu. Tako je nastala jedna od antologijskih angažovanih stvari iz opusa ovog autora, čiji je band Mingus Dinasty, oformljen posle njegove smrti, nastupao pre nekoliko godina na sceni džez festivala Nišvil. Ovih dana su, međutim, ministar Petković i njegove stručne komisije odlučili da ovom niškom festivalu ne dodele ni prebijeni dinar za ovogodišnju programsku produkciju. Obrazloženje je bilo veoma jednostavno: Nišvil ima “nejasnu programsku koncepciju” i neophodna mu je “kvalitetnija umetnička selekcija”.\n(Novosti, Zagreb, 23.06.2013.)


НOВA ПРAВИЛA ЗA УПOTРEБУ ПEСTИЦИДA OД 1. JAНУAРA 2022. ГOДИНE | Golubac\nNOVA PRAVILA ZA UPOTREBU PESTICIDA OD 1. JANUARA 2022. GODINE\nDatum objave 14. januar 2022.\n- ZA PROFESIONALNE KORISNIKE -\nOd 1. januara 2022. godine stupa na snagu novi Zakon o sredstvima za zaštitu bilja koji predviđa da tretman pesticidima, mogu da obavljaju samo lica koja su prošla obuku, nakon čega će dobiti sertifikat koji će morati da obnove nakon pet godina.\nPored toga, dužni su i da redovno podešavaju i tehnički proveravaju uređaje za primenu pesticida, kao i da koriste uređaje koji su periodično pregledani u skladu sa ovim zakonom, (važi za prskalice koje imaju rezervoar od 100 litara, pa naviše). Organizator i realizator tehničke provere uređaja za Braničevski okrug je Poljoprivredno stručna savetodavna služba Požarevac, Dunavska 91, Požarevac.\n* Pravno lice, preduzetnik, odnosno fizičko lice koje koristi sredstva za zaštitu bilja u okviru svojih profesionalnih aktivnosti, kao i u slučaju stavljanja svojih poljoprivrednih proizvoda na tržište, smatra se profesionalnim korisnikom.\n* Korisnik koji koristi sredstva za zaštitu bilja na malim površinama (okućnice, bašte, vrtovi i sl.) na bilju ili proizvodima od bilja koje proizvodi za sopstvene potrebe, ne smatra se profesionalnim korisnikom.


Džezair Šaćiri, poznat i kao "komandant Hodža", izjavio je danas da se povlači sa mesta savetnika makedonskog premijera Zorana Zaeva za borbu protiv radikalizma, pošto je njegovo imenovanje...\nMakedonski premijer Zoran Zaev je u intervjuu "Fajnenšel tajmsu" ocenio da se Makedonija i Grčka približavaju rešenju dugogodišnjeg spora oko imena.\nZaev popušta Grcima: Makedonija će promeniti nazive autoputa i aerodroma\nPremijer Makedonije Zoran Zaev najavio je da će Makedonija promeniti nazive aerodroma i autoputa koji nose ime Aleksandra Makedonskog, da bi pokazala da je u potpunosti posvećena rešavanju spora s...\nEvropska komisija pozdravila je potez koji je vlada u Skoplju povukla ka rešavanju 25-godišnjeg spora sa Grčkom oko imena makedonske države i sada se nada da će videti "konkretne rezultate",...\nZaev: Članstvo u NATO i dobri odnosi sa susedima\nPremijer Zoran Zaev očekuje da će u narednoj godini Makedonija sprovesti planirane reforme i postati 30. članica NATO. U novogodišnjem obraćanju, Zaev je građanima Makedonije u 2018. poželeo...\nGradonačelnik Soluna: Zaev se sam pozvao\nZaev ide u Prištinu, Haradinaj očekuje "produbljenje" odnosa\nDanas: Talas promena u Makedoniji zahvatiće i Srbiju\nTalas promena započet u Makedoniji neizbežno će zahvatiti Srbiju i region i zbog toga su Zoran Zaev i nova Vlada Republike Makedonije "pretnja" nacionalnoj bezbednosti Srbije, jer je Vučićev...\nKosovski premijer Ramuš Haradinaj pozvao je makedonskog kolegu Zorana Zaeva da poseti Prištinu. Zaev će otićiu u Prištinu jer je novi prioritet Makedonije trougao Kosovo-Bugarska-Grčka. Tako...