Simić: Verujem da će Lajčak preneti jasnu poruku da je dijalog neminovnost | Radio Kosovska Mitrovica\nSimić: Verujem da će Lajčak preneti jasnu poruku da je dijalog neminovnost\n1. March, 2021 12:54 |\nPotpredsednik Srpske liste Igor Simić izjavio je danas da od posete Specijalnog predstavnika EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslava Lajčaka očekuje da podseti Prištinu na obaveze koje su potpisane u Briselu, a koje nisu ispunjene.\nSimić je izjavio da odgovornosti, što Zajednica srpskih opština nije uspostavljena ni skoro osam godina od potpisivanja sporazuma, pored Prištine ima i Evropska unija.\n“Od posete Lajčaka očekujem da pre svega podseti Prištinu na obaveze koje su preuzeli potpisivanjem Briselskog sporazuma, a koje i dan danas nisu ispunjene. Pre svega tu mislim na formiranje Zajednice srpskih opština koja je obaveza koja je proistekla iz sporazuma još iz 2013. godine. To što nemamo danas ZSO i sijaset drugih pogodnosti koje su dogovorene Briselskim sporazumima za srpsku zajednicu jeste odgovornost Prištine, ali i EU koja je bila garant primene tih sporazuma. Verujem da će gospodin Lajčak preneti jasnu poruku da je dijalog neminovnost, da je potrebno da se kroz dijalog pronalaze rešenja za sve probleme koji se nalaze na putu između Beograda i Prištine, odnosno između Srba i Albanaca na prostoru Kosova i Metohije“, rekao je potpredsednik Srpske listeIgor Simić.


Drvene ograde, Beograd :: Daibau.rs\nPonude, kontakti Ponude, kontakti Izvođači radova Cenovnici Saveti\nDRVENE OGRADE, BEOGRAD\nTražim dobrog stolara za drvene ograde: Sakupili i proverili smo stolare za drvene ograde, koji rade u mestu Beograd i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani stolari za drvene ograde će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tUgodan stolar za drvene ograde , koji može da izvede:\tdrvene balkonske ograde, ograde sibirski ariš, vodoravna drvena ograda, ili drugo će se sigurno naći i za vas. više\nViše od 14 godina smo skupili dosta referentnih objekata za oplatne ploče. Naša ekipa ima kapacitete, da preuzme srednje i veće narudžbe. Primarno se bavimo sa radovima za garažna vrata. Preduze...\nViše od 14 godina smo napravili dosta referenci za ulazna vrata. Naša iskusna ekipa ima kapacitete, da napravi manje i srednje objekte. Primarno se bavimo sa projektima za prozori. Preduzeće ima pr...\nSTRAJKO CO DOO BEOGRAD, Beograd\nMi smo iskusni stolari drvne galanterije, radimo preko 13 godina. Naša iskusna ekipa je sposobna da završi manje i srednje narudžbe. Naša primarna delatnost su drveni prozori. Preduzeće se nalazi...\nSGD DOO BEOGRAD, Beograd\nPojedinci i preduzeća pri nas naručuju usluge za tesar celih 10 godina. Naša iskusna ekipa može da preuzme manje i srednje narudžbe. Završimo sva područja za drvene ograde. Preduzeće se nalazi...\nT WOOD VIŠNJA DOO BEOGRAD, Beograd\nPreko 10 godina smo realizovali mnogo referentnih objekata za drvene ograde. Naša ekipa može da uradi manje i srednje projekte. Obavljamo sve uluge za prozori. Preduzeće se nalazi u mestu Beograd ...\nPonosimo se sa preko 10 godina iskustva za usluge - tesar. Naša stručna ekipa ima kapacitete, da izvede manje i srednje radove. Izvedemo sve delatnosti za tesar. ulazna vrata izvodimo u okolini grad...\nMožemo se pohvaliti sa više od 10 godina iskustva za usluge - tesar. Naša iskusna ekipa ima kapacitete, da preuzme projekte manje i srednje veličine. Najviše poslujemo sa radovima za prozori. unu...\nMi smo dobri ponuđači, montažeri ulaznih vrata, gradimo i renoviramo više od 16 godina. Naša ekipa ima kapacitete, da realizuje manje i srednje projekte. Radimo sve usluge za ulazna vrata. Preduz...


Ekskluziva Archives - AUTOMOBILI\n08/12/2019 10:02:19 PM\nNASLOVNA / Arhiva tagova za: Ekskluziva\nArhiva tagova za: Ekskluziva\nVIDEO: Lamborghini Veneno\nNebojsa Todorovic 27/01/2017\tVESTI\nLamborghini Veneo pokreće Aventadorov V12 agregat koji razvija 750 KS, što je snaga koja se ISR transmisijom šalje na sva četiri točka. Maksimalna brzina je 355 km na čas, dok ubrzanje do 100 km na čas iz mesta ovaj fantastični superautomobil postiže za samo 2,9 sekunde.\nProdaje se Ferrari F40 Erika Kleptona\nNebojsa Todorovic 23/01/2017\tVESTI\nMnogi ga smatraju najboljim Ferrarijevim bolidom svih vremena, a na aukcijama često obara cenovne rekorde. Poslednji u nizu ima i dodatnu vrednost – bio je u vlasništvu muzičke legende Erika Kleptona. Automobil je proizveden 1991. godine, a do danas je sakupio samo 10.860 km. Apsolutni klasik je jedan od 1.311 …\n[Ekskluziva-VIDEO] Bugatti Chiron prvi snimak\nNebojsa Todorovic 18/03/2016\tHOT, PREMIJERE, VIDEO\nUoči zvanične premijere objavljene su slike i video Bugatti Chiron hiperautomobila. Bugatti Chiron će snagu dobijati iz 8.0-litarskog W16 agregata sa četiri turbo-punjača koji raspolaže sa 1500 KS (11103 KW) i obrtnim momentom od masivnih 1600 Nm u rasponu od 2000 do 6000 o/min. Prenos na sve točkove će se …


"Fric i Dobrila" nova knjiga Srđana Valjarevića, 15 godina poslije proslavljeng romana "Komo"! ⋆ olovka.info\nNaslovna\tKulturaKnjiževnost\t“Fric i Dobrila” nova knjiga Srđana Valjarevića, 15 godina poslije proslavljeng romana “Komo”!\nPisac Srđan Valjaravić poslije poprilično duge stvaralačke pauze, u saradnji sa beogradskom izdavačkom kuća “Laguna“, izdao je novu knjigu “Fric i Dobrila”.\n“Fric i Dobrila”, Srđan Valjarević\nPriča o ovoj prosječnoj, a ipak neobičnoj i zabavnoj porodici zapravo je duhovit uvid u srpske i balkanske prilike posle raspada, ratova, tranzicije i prilagođavanja na novu epohu koja je potom nastupila. Otac porodice promijenio je u Švajcarskoj ime u Fric i tako su ovi Valjarevićevi povratnici, često sa crnim humorom i ironijom, prihvatili nove navike, nove prijatelje i nove okolnosti koje su po dolasku u domovinu zatekli. U Beogradu će se u jeku pandemije korone družiti sa Kinezom Lijem i njegovom porodicom, jednim malim djetetom, profesorom filozofije u penziji, komšinicom frizerkom i mnogim pitoresknim likovima koji ovu prvoklasnu urbanu prozu obogaćuju svojim zgodama i dijalozima. Dok „ne rade ništa“ u svom stančiću na Konjarniku, njihovi brojni komentari na aktuelne događaje, političke prilike i odnose sa susjedima u regionu poprimaju odlike groteske i gorke istine o apsurdima koji ispunjavaju naš svakodnevni život.\nSrđan Valjarević srpski je pisac rođen u Beogradu 1967. godine. Piše prozu i poeziju.\nObjavio je romane: List na korici hleba (1990), Ljudi za stolom (1994), Dnevnik druge zime (2005) i Komo (2006), prozne zapise Zimski dnevnik (1995) i zbirku pjesama Džo Frejzer i 49 (+24) pesama (prošireno izdanje), 1996.\nKnjige su mu prevođene na engleski, španski, njemački, francuski, italijanski, švedski, ukrajinski, bugarski, albanski, makedonski, slovenački i kineski jezik.\nizdavačka kuća lagunaknjiga Fric i Dobrilasrđan valjarević\nNovi roman Vuka Draškovića „I grob i rob“...\nŠest tajni inteligencije ili šta vas nisu...


Menjik je granica, ali i most koji spaja Hercegovinu s Bosnom, kao takav i kao tema, našao se uovoj Zdravkovoj pjesmi. Spot se snima u produkciji Posavnina tv, na kojoj će uskoro biti premijerno prikazan.\nNakon pjesme i spota „Možeš li mi oprostit zemljo pradjedova“, koji je snimio sa Sinovima Hercegovine, ovo je druga pjesma i spot na sličnu temu, ali i našu vječnu temu: ostati ili otići, kao i o želji za povratkom rodnom kraju.\nFotografije sa snimanja možete pogledati ovdje


eKapija | Vlada TK izdvaja 1,7 mil KM za podršku privredi - Najviše novca ide za subvencioniranje dijela kamatne stope\nIzvor: eKapija | Utorak, 22.10.2019.| 13:57\nVlada TK izdvaja 1,7 mil KM za podršku privredi - Najviše novca ide za subvencioniranje dijela kamatne stope\nVlada TK je danas, 22. oktobra, donijela Program za subvencioniranje dijela kamatne stope privrednim subjektima, sanaciju i restrukturiranje privrednih subjekata, pomoći privrednim subjektima u poteškoćama i kupovinu dionica ili udjela u privrednim društvima iz sredstava ostvarenih u procesu privatizacije i deponovanih kod Razvojne banke FBIH. Ovim Programom raspoređuju se sredstva, inače deponovana na ESCROW računu, u ukupnom iznosu od 1,7 mil KM.\nS ciljem pružanja direktne finansijske podrške za razvoj privrede Tuzlanskog kantona Ministarstvo privrede će iz sredstava sa ESCROW računa realizirati program poticaja za privredu kroz subvencioniranje dijela kamatne stope u ukupnom iznosu od milion KM na odobrene kredite iz kreditne linije plasirane privrednim subjektima koji posluju na području Tuzlanskog kantona putem banke - partnera koja će obezbijediti kreditna sredstva\nOdabir banke – partnera vršit će se putem javnog poziva za plasman kreditne linije, saopšteno je iz Vlade TK.\nIznos od 493.000 KM se odnosi na realizaciju programa subvencioniranja dijela kamatne stope privrednim subjektima sa područja Tuzlanskog kantona, odnosno njegov proporcionalni dio u 2019.\nImajući u vidu da se ubrzo očekuje objavljivanje Ponovljenog Javnog poziva Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije za 2019. za uplatu doprinosa penzijskog i invalidskog osiguranja, te se očekuje da će za prostor Tuzlanskog kantona biti odobrena još finansijskih sredstva javnim preduzećima, privatnim preduzećima i poduzetnicima za uplatu doprinosa penzijskog i invalidskog osiguranja (PIO/MIO), ovim programom je rezervisano oko 200.000 KM.\nProgramom je predviđeno i 7.000 KM za potrebu knjiženja rashoda za osiguranje namjenskog depozita za subvencioniranje kamata Udruženja za razvoj NERDA.\nrazvoj privrede u TK\nprivrednici iz TK\npodrška za privrednike iz TK\nsubvencionisani krediti za privrednike TK


Nova parlamentarna većina u Crnoj Gori – Okvir\nBuduća parlamentarna većina, prema najavama, biće sastavljena od tri koalicije, odnosno od 16 političkih partija, koje ukupno imaju 41 mandat u crnogorskom parlamentu. Poslanička mesta, ipak, zauzeće 11 partija iz sve tri koalicije.\nSamo koaliciju „Za budućnost Crne Gore“, koja je osvojila 27 mandata, čini 11 partija. Mandate u parlamentu imaće nosilac liste Zdravko Krivokapić, koji nije predstavnik nijedne partije, već je profesor Mašinskog fakulteta i osnivač nevladine organizacije „Ne damo Crnu Goru“ nakon usvajanja Zakona o slobodi veroispovesti, kao i sedam političkih partija – Nova srpska demokratija, Demokratska narodna partija, Pokret za promene, Socijalistička narodna partija, Prava Crna Gora, Ujedinjena Crna Gora i Radnička partija.\nNajveći broj mandata pripao je Demokratskom frontu – 18, od kojih Nova srpska demokratija ima 8, a Demokratska narodna partija i Pokret za promjene po 5. Isti broj poslaničkih mesta – 5 pripao je i Socijalističkoj narodnoj partiji. Po jedan mandat imaju Ujedinjena Crna Gora, Prava Crna Gora i Radnička partija. (kraj) sv/dj\nKon: Od sutra elektronska prijava osoba koje se iz inostranstva vraćaju u Srbiju


Šušnica: Dragan Čović i hercegovački HDZ na sve moguće načine kidišu na BiH | Tacno.net\nAutor 👤Srđan Šušnica 7.7.2017. u 10:43\nNerzuk Ćurak: Možda smo na korak od stavljanja traka na rukave\nSrđan Šušnica, kulturolog iz Banja Luke, za ‘Zašto?’ objašnjava zbog čega praznici kojima se obilježava državnost i nezavisnost Bosne i Hercegovine nisu postali zajednički za čitavu državu već se koriste kao sredstvo razdora između njena tri naroda.\nNemam nikakavih nedoumica i dilema u pogledu toga zašto nemamo zajedničke simbole koji bi bili građanski i univerzalni.\nMislim da je razlog tome što je politika, ili tačnije politike, koje su devedesetih godina izvršile agresiju i kidisale na Bosnu i Hercegovinu — na bh. identitet, državu, državnost, istoriju, njen način života — još uvijek ne samo žive već su još uvijek vladajuće i još uvijek dominantne, i to naročito u Republici Srpskoj.\nRepublika Srpska se za jedan jot nije odmakla, politički poredak ili režim za jedan jot se nije odmakao od Karadžićevih i Miloševićevskih politika i tendencija.\nOni su u Dejtonu legalizovani, što im je obezbjedilo dugovječnost i ubojiti arsenal protiv BiH kao takve, protiv bh. istorije, protiv formiranja državnopravnog identiteta njenih građana i protiv svih onih koji misle da BiH treba da ostane jedinstvena, cjelovita država i da se uredi kao demokratska, funkcionalna i decentralizovama država, ali ne po etničkim i vjerskim principima.\nSa druge strane, imamo i tu komponentu hercegovačko-kriminalnog političkog klana oko Dragana Čovića i hercegovačkog HDZ-a koji takođe na sve moguće načine kidiše na BiH.\nNa svu sreću, njihova pozicija nije legalizovana u Dejtonu kao Republika Srpska, kao entitet, na čemu oni rade uveliko, svim silama se trude da se i ta pozicija legalizuje.\nNisam iznenađen zašto 22 godina poslije završetka rata BiH ne može da dobije svoje simbole, ne može da nađe neki okvir pravni, državni, javni univerzalni koji bi da kažem izrodio potrebu i nužnost da postoji jedan Dan državnosti.\nZna se koji je dan državnosti, zna se kada je BiH postala država — postala je država na zasjedanju ZAVNOBIH-a i AVNOJ-a, Dan ustavnosti kada je dobila svoj ustav, Dan nezavisnosti kad je dobila svoju nezavisnost, dan međunarodnog priznanja i tako dalje.\nJedini dan oko kojeg se oni relativno slažu jeste taj Dayton, taj 21. novembar kada je okončan rat.\nMeđutim, neki vide Dayton kao datum u kojem su, legalizovali svoje zločine a drugi vide Dejton kao dan kada je prestao rat nauštrb BiH kao građanske države i zato se i to možda malo drugčije posmatra.\nU Republici Srpskoj pod sadašnjom propagandom i indoktrinacijom Dodikovskog režima, poduprtog onom starom, ratnom, zločinačkom garniturom, koja je još uvijek prisutna u svim strukturama politike, bezbjednosti i biznisa u RS-u i poduprta ruskom političkom i ekonomskom podrškom stare mantre iz devedesetih su na stazi i nikada neće priznati 1. mart, nikada neće priznati ni Dejton kao početak Republike Srpske.\nOni će negirati da je Republika Srpske stvorena u Dejtonu i da ova Republika Srpska u kojoj mi živimo nije Dejtonska već je to devetojanuarska Republika Srpska i zbog toga ćete imati taj spor.\nOkupacije BiH od strane velikosrpske ideologije još traje, ucjenjivanje BiH od strane velikohrvatske ideologije još uvijek traje.\nJa ne vidim kada će to prestati i na koji način demokratskim sredstvima to može prestati.\nTagovi: dragan čovićhdztacno


Kalendar - kako je nastao\nKalendar je skup pravila koji uredjuje odnose izmedju raznih vremenskih intervala, izmislili su ga zemljoradnici, a usavrsili Egipcani i Rimljani.\nve dok su nasi preci ziveli od lova i sakupljanja plodova, za njih su postojali samo dani - koliko se puta Sunce pojavi na nebu, toliko ima i dana. Duzi vremenski periodi, pak, mogli su se racunati gledanjem u Mesec, jer se on pokazao kao vrlo upotrebljiv za tu namenu, jer kroz svoje faze prolazi u jednakim intervalima: od uskog srpa pa do punog Meseca. Za prvo vreme, to je bilo sasavim dovoljno, mada ponekad naidju kisni dani, ponekad nastanu periodi dugih zega, ali - to je bilo do bogova.\nKada je lovac postao zemljoradnik, primetio je da njegove biljke ipak bolje rode ako se zasade u odredjeno doba, pa je bilo zgodno znati kada je to, a nekako, kao da su se ravnomerno smenjivali i periodi zima, kisa ili vrucina. Zato je trebalo naci pocetak od kada ce se brojati dani. Taj koji je prvi zabo stap u zemlju i, buljeci u njegovu senku, primetio da je duzina dana razlicita, morao je biti prilicno zaludan, ali je, pored toga sto je otkrio prvi, mocnan i precizan astronomski instrumenta, koji se danas u nauci naziva gnomon, zasluzan i za pocetak racunanja vremena.\nBrojeci, dakle, dane i prateci njihovu duzinu, pretpostavlja se da je covek ona cetiri “posebna” dana povezao u jednu celinu, a svaki od njih je bio jednako pogodan za pocetak brojanja. Sad je trebalo samo brojati, ali onda se pokazalo da u toku jednog prirodnog ciklusa, recimo od jednog do drugog najduzeg dana, Mesec prodje dvanaest puta kroz sve svoje faze. I tako je, kazu astronomi, utvrdjena nova vremenska jedinica - godina, a uoceni su i pojedini kraci periodi - godisnja doba. Lunarni kalendar je, dakle, bio prvi kalendar do kog su iskustveno dosli svi stari narodi, a sve sto se desavalo kasnije bilo je samo doterivanje i usaglasavanje zemaljskog i kosmickog vremena.\nStari Egipcani su otkrili prestupnu godinu\nSotisov period ili godina vise\nJos stari Egipcani su racunali vreme od jednog do drugog pojavljivanja Sirjiusa, jer se sa sa pojavom najsjajnije i najvece, “psece zvezde” na nebu Nil izlivao, ostavljajuci za sobom plodni mulj i bogate zetve. Ondasnji astronomi utvrdili su da taj period traje 365 dana, ali tokom jednog ipo milenijuma, tacnije za 1460 godina, neki novi astronomi u istom tom Egiptu, uocili su da se za suncanom godinom zakasnilo citavih 365 dana. Taj period je nazvan Sotisov period, a kada je potom otpocelo pazljivije brojanje dana od jednog do drugog pojavljivanja Sirijusa, cetvrte godine bi se pojavio dan vise, pa je zakljuceno da godina zapravo traje 365,25 dana. U egipatski kalendar prestupna godina je uvedena tek 238-e godine pre nove ere, a prestupni dan je proglasen svecem dobrotvornih bogova. Ovaj dogadjaj je u nauci nazvan “Kanopski edikt”, po mestu Kanopu pored Aleksandrije gde je izvrsena reforma kalendara.\nRecimo i to da je najnovijim merenjima utvrdjeno da godina traje nesto krace - 365.242 dana, odnosno 365 dana, 5 sati, 48 minuta i 48 sekundi.\nOstaci Vavilonske kule\nI Vavilonci su merili vreme po kretanju nebeskih tela, prvenstveno Sunca i Meseca. Oni su poznavali pet planeta suncevog sistema - Merkur, Veneru, Mars, Jupiter i Saturn, a zajedno sa Suncem i Mesecom smatrali su ih bozanstvima. Zato su svakom nebeskom telu posvetili po jedan dan u sedmici.\nKleopatra ili Cezar?\nGodine 46. B.C. u poseti Juliusu Cezaru u Rimu boravila je egipatska kraljica Kleopatra, a u njenoj pratnji, izmedju ostalih uglednika, bio je i cuveni astronom Sosigen. Cezar je od Kleopatre zatrazio da egipatski naucnici izrade kalendar koji ce vaziti i za njegovo carstvo, pa je Sosigen je izradio kalendar po uzoru na egipatski, prema kome godina traje 365.25 dana i deli se na 12 meseci. U Cezarovu cast taj kalendar je nazvan je Julijanski, mada bi se po logici, ravnopravno mogao zvati i Kleopatrinim. Po ovom kalendaru, po prvi put, nova godina pocinje 1. januara, umesto do tada vazeceg 25 marta.\nPrva preciznijija astronomska merenja utvrdila su da vreme obilaska Zemlje oko Sunca traje 365 dana, 5 sati, 48 minuta i 46 sekundi. Po toj racunici, suncana godina je kraca od julijanske za 11 minuta i 14 sekundi, pa zato ona prva, u toku 128 godina, “pobegne” drugoj za citav dan, da bi, u XVI veku, ta razlika je dostigla citavih 10 dana. Zanimljivo je da se covek koji je rimskom papi Gregoru XIII predlozio reformu Julijanskog kalendara zvao Alojzije Julius, a reformisani kalendar, nazvan po papi Gregorijanski, stupio je na snagu 1582 godine.\nProblem se dalje resava tako sto godine na kraju vekova, cije prve dve cifre nisu deljive sa 4 bez ostatka, nisu prestupne (na primer 1700, 1800, 1900, 2100 itd), dok su prestupne one vekovne, sekularne godine, koje se zavrsavaju sa dve nule i godine cije su prve dve cifre deljive sa 4 bez ostatka (na primer 1600, 2000, 2400 itd). Prema tome, u toku 400 godina Gregorijanski kalendar ima tri prestupne godine manje nego Julijanski, tacaniji je i moze da vazi bez promena narednih 3300 godina.\nNas narod uobicajava da Julijanski kalendar naziva i pravoslavnim, mada se u doba njegovog nastanka jos ne pojavljuje ni hriscanstvo kao religija, pa time ni pravoslavlje. Zapravo, u vreme reforme kalendara po papi Gregoriju, vecina pravoslavnih zemalja je pod turskom vlascu, pa zbog toga one nisu ni mogle da prihvate reformu. U narednim vekovima, zaostajanje Julijanskog kalendara za Gregorijanskim, stvorilo je vremensku razliku od 13 dana, sto je dovelo do razmimoilazenja hriscanskih kalendara, u prvom redu kod izracunavanja "pokretnih praznika” kao sto je Uskrs. Tako je, odlukom Prvog vaseljenskog sabora u Nikeji 325, godine, ustanovljeno je da Uskrs, kao pokretni praznik, spada u prvu nedelju posle punog meseca, nakon prolecne ravnodnevnice, a da se pri tome ne sme poklopiti sa judejskom Pashom. Po tome, najraniji moguci datum Uskrsa je 22 mart, a najkasniji 25 april.\nNeusaglasenosti u kalendaru dovele su vremenom do ozbiljnih podela medju hriscanima. Mada je deo pravoslavnog sveta zvanicno prihvatio Gregorijanski kalendar, problem sa kalendarom uglavnom nije resen ni na crkvenom planu. Kada je u Grckoj 1924. godine, izjednacen crkveni i drzavni kalendar, medju pravoslavcima je doslo do podele i izdvajanja takozvanih “starokalendaraca” koji su osnovali zajednicu “pravih pravoslavnih hriscana”. Za sada, Julijanskim kalendarom se sluze jos samo srpska, ruska i jerusalimska crkva, zato sto postoji bojazan da ne dodje do podela slicnih onima u Grckoj.\nProjekat Astronomskog kalendara po nasem profesoru dr Milutinu Milankovicu (1879-1958) usvojen je 1923. u Carigradu na Svepravoslavnom kongresu, a do danas se smatra najpreciznijim merenjem suncane godine. Naime, Milankoviceva merenja daju rezultat od 365 dana, 5 sati, 48 minuta i 48 sekundi, sto je za 2 sekunde duze od prethodnih merenja i najpribliznije je trajanju “tropske godine”. Tacnost ovih podataka apsolutno je potvrdjena i najnovijim astronomskim merenjima (recimo da putovanje Zemlje oko Sunca traje tacno 365.242 dana), a prema Milankovicevom astronomskom kalendaru, prestupne su sve godine deljive sa 4, sa izuzetkom sekularnih godina koje ce biti prestupne samo onda ako broj njihovih vekova podeljen sa 9 daje ostatak 2 ili 6 (2000, 2400, 2900, 3300, 3800 itd.).


Zamor od proširenja, piše Amra Ličina, mr. političkih nauka | Centar za nove inicijative\n— Četvrtak, 27.11.2014.\nGodine 2004. osam bivših socijalističkih država, Poljska, Češka, Slovačka, Mađarska, Slovenija, Estonija, Letonija i Litva, te dvije ostrvske, Malta i Kipar, priključuju se EU, koja se tako, proširila teritorijem i ljudima. Godine 2007. EU pridružuju se Bugarska i Rumunija, usred velike skepse o spremnosti tih zemalja i društava za članstvo u EU. Današnja Evropska unija ima gotovo 500 miliona stanovnika i ekonomiju koje se može mjeriti sa Sjedinjenim Državama. Proces evropske integracije ne odvija se ipak bez problema. Evropski građani nekoliko su puta „potezali kočnice”. Danci su 1992. glasali protiv Ugovora iz Maastrichta o ekonomskoj i monetarnoj uniji da bi ga podržali godinu dana poslije. Irci su Ugovor iz Nice prihvatili tek iz drugog pokušaja, Danci i Šveđani glasali su protiv eura, a trend su nastavili Francuzi i Holanđani kada su 2005. rekli “ne” evropskom ustavu.\nEvropska unija oduvijek je bila rastrgana između daljnjeg širenja i dublje integracije, političkog ujedinjenja i ekonomske unije, otvaranja svijetu, zaštite svojih proizvođača i poljoprivrednika. Zadnji krug proširenja nije dobro prihvaćen u starim zemljama članicama, što je zajedno sa strahom od velike i većinski muslimanske Turske dovelo do stanovitog “zamora od proširenja”. Zbog toga daljnje proširenje, ovisit će o sposobnosti Unije da “apsorbira i integrira” zemlje koje joj kucaju na vrata. „Irsko ne” evropskom ustavu također je potvrda evropskom „zamoru od proširenja”. Irci su bili izuzetak po čijem nacionalnom Ustavu ratifikacija Lisabonskog ugovora nije mogla bez referenduma. Proširenje je također usporeno i usljed okretanja Unije unutrašnjim institucionalnim reformama koje su realizovane stupanjem na snagu Lisabonskog sporazuma krajem 2009. godine.\nPolitički analitičari ocjenjuju da će proširenje EU novim članicama biti otežano zbog unutrašnjih neslaganja u Uniji, međusobnih neriješenih problema između zemalja koje žele da uđu u EU, kao i želje država članica EU da svoju pažnju posvete ekonomiji i provođenju reformi u skladu s Lisabonskim ugovorom. „Manja je vjerojatnoća da najveća dugoročna prijetnja stabilnosti na Zapadnome Balkanu dolazi od posljedica raspada Jugoslavije, a veća od zamora proširenja koji se osjeća kod starijih članica EU U izrazu „zamor od proširenja”, EU objašnjava očiti nedostatak političke volje (većine) članica koje, između ostalog i zbog slabih iskustava s novim članicama Rumunijom i Bugarskom, uvijek nađu uzrok za odlaganje realizacije solunske obaveze.\nVažno je naglasiti da niko u EU ne dovodi u pitanje privrženost prijemu država zapadnog Balkana. To je od samita u Solunu 2003. ponovljeno više puta. Međutim proširenje se ne smije predugo odlagati jer bi to demotivisalo političke elite i ojačalo nacionaliste na Balkanu. Nekoliko je uzroka zamora od proširenja. Prvo, zamor od proširenja nastao nakon velikog praska 2004. godine kada je u EU ušlo deset novih država. Zatim proširenje je usporeno i usljed okretanja Unije unutrašnjim institucionalnim reformama koje su realizovane stupanjem na snagu Lisabonskog sporazuma krajem 2009. godine. „Proces integracije u EU je u drugu ruku postao kontroverzan sve više; tokom zadnjih godina svjedočili smo referendumima u raznim zemljama koje su se suprotstavile daljoj integraciji; svjedočili smo neuspjehu evropskog ustava i vidimo mnogo nesigurnosti po pitanju toga koliko će Lisabonski sporazum biti primjenjiv u stvarnosti. Sve ovo je ukombinovano u “zamor od proširenja”, od kog su zemlje Balkana prve počele da pate” (Službeno obraćanje MEVLÜT ÇAVUŞOĞLU-a, predsjednika Parlamentarne skupštine, članovima Parlamentarne skupštine BiH, 2. mart 2010.).\nIpak, u EU stavovi o daljnjem proširenju potpuno su različiti. „Niti aktuelni finansijski problemi niti zamor od proširenja neće zaustaviti ekspanziju EU….. Integracija zapadnog Balkana u evropsku porodicu nacija ostaje jedan od zadnjih izazova za izgradnju demokratske i ujedinjene Evrope” (zvaničnici EU na samitu u Sarajevu, 02.06.2010.). Brzina pristupa zemalja regije članstvu u EU-u ovisiti će od nužnih reformi koje svaka od njih pojedinačno provede a proces ulaska zapadnobalkanskih zemalja u članstvo EU-a ne smije biti talac bilateralnih sporova u regiji. Bitno je da se evropska perspektiva za svaku zemlju zapadnog Balkana održi živom i uvjerljivom. Svako nepotrebno odgađanje na putu prema članstvu u EU usporilo bi nužan proces razvoja i reformi u regiji. Najbolji instrumenti da ne dođe do zamora, su jačanje uslovljavanja, jasne političke smjernice samog procesa i regionalna saradnja. Uslovljavanje je neophodno kako bi zemlje kandidati, na kraju procesa bile 100 % spremne za ulazak u EU. Najbolji način u borbi protiv zamora od proširenja jeste da su zemlje kandidati potpuno spremni da preuzmu svu odgovornost koja proizilazi iz članstva u EU. „Postoji mali zamor u proširenju Evropske unije (EU), ali Unija je spremna da se širi.” Rekao je Predsjednik Fondacije Robert Šuman, Žan-Dominik Žilijani na predavanju u Francuskom kulturnom centru na temu Stanje Evropske unije.\nPoslije „historijskog proširenja” geografsko širenje Unije skoro da je iscrpljeno. Malo je vjerovatno da će Island, Norveška i Švicarska priključiti EU. Ostaju još zemlje zapadnog Balkana. To je oko 20 miliona stanovnika na manje od 200.000 km2 i sa BDP-om koji jedva da je trećina Grčkog. „Historijsko proširenje” pratila je ushićenost koja je nestala nakon 2004. godine, prije ulaska u EU Bugarske, Rumunije i Hrvatske. Najmanje je moguće da bi zamor od proširenja mogao poticati od preostalih nekoliko država zapadnog Balkana. Ali, bez obzira na to, može se desiti da one plate najveći ceh „zamora”. Racionalno gledajući, zamor od proširenja teško da izaziva eventualni ulazak zemalja zapadnog Balkana. Na njega više utiče prethodno proširenje, a dijelom i nesuglasice među starim članicama o nekim važnijim pitanjima Unije koja potiču još iz devedesetih godina. Iako zemlje zapadnog Balkana nisu u stanju da izazovu osjećanje poput „zamora od proširenja” njihov ulazak pada u vrijeme kada takvo osjećanje postoji i kada može da se još pojača. Ovo je faktor na koji treba računati u pregovorima sa EU oko članstva.\nPristup svih zemalja regiona zapadnog Balkana Evropskoj uniji je politički, geografski i historijski imperativ. Budućnost zapadnog Balkana je u Evropi, jer bilo bi rizično i krajnje neozbiljno da se ”zamor od proširenja” ili potreba jačanja ”integracionog kapaciteta” koristi kao alibi za prekid ili stagnaciju daljeg proširenja – ujedinjenja EU na zapadnom Balkanu.\n(CNI, Amra Ličina, magistrica političkih nauka)\nPrethodni članak Dan za dobre vijesti iz Brisela i ohrabrujuće poruke iz Sarajeva\nSljedeći članak Visoka predstavnica EU Federica Mogherini dolazi u BiH\nTitova štafeta stiže u Banjaluku


Na temelju članka 19. stavak (2) Zakona o Vladi Federacije Bosne i Hercegovine ("Službene novine Federacije BiH", br. 1/94, 8/95, 58/02, 19/03, 2/06 i 8/06) i članka 43. Zakona o izvršavanju Budžeta Federacije Bosne i Hercegovine za 2019. godinu ("Službene novine Federacije BiH", broj 11/19), na prijedlog federalnog ministra obrazovanja i nauke, Vlada Federacije Bosne i Hercegovine, na 177. sjednici, održanoj 25.04.2019. godine, donosi\nO ODOBRAVANJU RASPOREĐIVANJA SREDSTAVA SA PODRAČUNA EVIDENTIRANOG NA\nJEDINSTVENOM RAČUNU TREZORA FEDERALNOG\nMINISTARSTVA FINANCIJA FEDERALNOM\nMINISTARSTVU OBRAZOVANJA I NAUKE\nNa osnovu raspoloživih i evidentiranih podataka na Jedinstvenom računu Trezora Federacije Bosne i Hercegovine, odobrava se raspoređivanje sredstava razdjel 54 Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke, i to sa podračuna broj 102 708 00000 28090 u iznosu od 21.186,71 KM.\nOdobrava se raspoređivanje donatorskih sredstava iz Projekta "Preporuke za politiku i poboljšani alati za agencije za provedbu zakona i sigurnosne službe koje sprječavaju nasilnu radikalizaciju - Pericles".\nDonatorska sredstva iz točke I ove odluke, u iznosu od 21.186,71 KM, evidentirana na podračunu broj 102 708 00000 28090, kod projekta 3001081, grupa plaćanja 100-81, rasporedit će se na sljedeće ekonomske kodove:\n1) 6131 - "Putni troškovi" u iznosu od 4.000,00 KM,\n2) 6138 - "Izdaci osiguranja bankarskih usluga i usluga platnog prometa" u iznosu od 200,00 KM,\n3) 6139 - "Ugovorene i druge posebne usluge" u iznosu od 12.986,71 KM i\n4) 8213 - "Nabava opreme" u iznosu od 4.000,00 KM.\nSredstva iz točke III ove odluke koristit će se isključivo u skladu sa pojedinačnim proračunom projekta, odobrenim i kontroliranim od strane donatora u roku od 36 mjeseci od donošenja odluke.\nO izvršenju proračuna projekta vodit će se posebno knjigovodstvo, a Federalno ministarstvo obrazovanja i nauke će u skladu sa odredbom točke 15. Uputstva o otvaranju posebnih namjenskih transakcijskih računa, načinu planiranja, prikupljanja, evidentiranja i raspolaganja sredstvima sa posebnih namjenskih transakcijskih računa otvorenih kao podračuna u okviru Jedinstvenog računa Trezora Federalnog ministarstva financija ("Službene novine Federacije BiH", broj 44/17) i Pravilnikom o financijskom izvještavanju i godišnjem obračunu proračuna u Federaciji Bosne i Hercegovine ("Službene novine Federacije BiH", br. 69/14, 14/15, 4/16 i 19/18), sačinjavati i dostavljati periodična i godišnja izvješća o namjenskom utrošku sredstava Federalnom ministarstvu financija - Sektor za Proračun.\nZa realiziranje ove odluke zadužuju se Federalno ministarstvo financija i Federalno ministarstvo obrazovanja i nauke, svako u okviru svojih nadležnosti.\nV broj 412/2019


Još jedan igrač u redovima Srbije otkazao nastup za kvalifikacije za OI – Otvoreno\nIzvor: 22.06.2021, 8:48 13.6k\nNemanja Nedović je bio gost televizije “Arenasport” i potvrdio je da neće igrati u nacionalnom dresu u kvalifikacijama, a možda ni na Olimpijskim igrama.\n“Boca neće moći zbog sezone, čuo sam se i sa njim. Rekao mi je da bi možda preskočio kvalifikacije, ali Galinari mu je bacio žišku da hoće da igra, pa je onda hteo i on, ali ima dobar razlog zašto ne igra”, nasmijao se Nedović.\nMilo izvređao mitropolita Joanikija: „Besposlen pop i goveda krsti“


Umro Bojsi, voleo je Srbiju | Zabava | TV\nOSEĆAM SE KAO SRBIN! Bojsi je jedva čekao da se vrati - jedno mu je bilo NEVEROVATNO o našoj zemlji! 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n19.09.2021. / 15:11\nSrbija je ostala bez jednog od omiljenih engleskih glumaca i velikog prijatelja.\nVest iz Velike Britanije rastužila je sve u Srbiji.\nLegendarni glumac Džon Čalis, čuveni Bojsi iz Mućki, preminuo je u 80. godininakon što je dugo bolovao od raka.\nIako je bio pun energije i iako ga je karakteristični Bojsijev osmeh krasio do poslednjih dana, poslednjih nedelja bio je prinuđen da otkaže svoje nastupe poslednjih nedelja jer mu se stanje pogoršalo.\nU Srbiji je bio nekoliko puta i oduševljeno je pričao o njoj zemljacima u Engleskoj. Čak mu je i poslednji "tvit" bio o poseti Beogradu, o čemu je i snimio film.\n"Upoznao sam narod i učio istoriju Srbije, tako da jedva čekam da se vratim. Privlači me to što sam otkrio da imamo mnogo toga zajedničkog. Smejemo se istim stvarima, mislim da je to bilo veliko otkriće za mene. Jednom je neko rekao nešto vrlo važno: 'Gledanje Mućki je jedina stvar koja mi je stavljala osmeh na lice tokom tog teškog perioda'. Zamišljao sam kako je bilo ratovati u Jugoslaviti i onda se vratiti normalnom životu, to mi je bilo neverovatno", pričao je.\nSlavni komičar pre desetak dana je ovdašnjim fanovima rekao da bi voleo da dobije srpski pasoš.\n"Time se osećam mnogo bliže narodu. Osećam se kao građanin te zemlje i to je neverovatno, osećam se blizu srpskom narodu. Ta povezanost preko komedije ukazuje da smo svi isti, komedija nas zbližava. Jedva čekam da se vratim i mogu samo da ohrabrim ljude da posete Srbiju i dožive ono što sam ja doživeo", govorio je Bojsi.\nPrethodnih godina bio je na razne načine prisutan u našoj zemlji. Šetao je Beogradom, posetio hram Svetog Save, učestvovao u emisijama, TV serijama, promovisao knjigu, posetio stadion Crvene zvezde.\nSvi su izgubili sjajnog glumca, a Srbija velikog prijatelja.\nČalis je rođen u avgustu 1942. godine u Bristolu, ali je odrastao u jugoistočnom Londonu. Posle završene srednje škole radio je kao agent za prodaju nekretnina, ali se u tom poslu nije zadržao, već je brzo počeo da se bavi glumom.\nPojavio se u više od 70 TV serija, glumio je u sedam filmova i u nekoliko radio-drama. Naravno, najpoznatiji je po liku Terensa Obrija Bojsija, trgovca automobilima u "Mućkama". Taj lik je tumačio od 1981. do 1991. i obeležio mu je karijeru.\nSIN JEDINAC ME JE ZAUVEK PROMENIO: Ovako je Rodni iz "Mućki" pričao o Arčiju koji je upravo pronađen mrtav (FOTO)\nglumci mućke in memoriam\n19.09.2021. / 15:50\nOdlična serija i glumci. I danas kad gledam reprize nasmiju me i oraspolože. Legende.\nPRE PRVE OPERACIJE\nNE ZNA SE KOLIKO JE PARA DALA NA OPERACIJE Ovako je Ana Korać izgledala dok je BRALA MALINE u Ivanjici (FOTO)\n“VEĆ ODLIČNO GOVORI SRPSKI, PRVI PUT SAM GA UPOZNAO” Miloš Biković otkrio detalje razgovora sa Džonijem Depom


EU UPOZORAVA SRBIJU: Rusko tržište je naše, nemojte da iskorišćavate sankcije\nEU UPOZORAVA SRBIJU: Rusko tržište je naše, nemojte da iskorišćavate sankcije\nEU očekuje da zemlje kandidati, među kojima i Srbija, ne iskoriste ruske uzvratne sankcije EU da bi preuzeli mesto evropskim izvoznicima hrane na ruskom tržištu\nProkleti tlacitelji sa zapada iz EU. Sasvim je jasno da oni ne zele razvoj zemalja koje su ispod njjhovog nivoa razvoja, nego zele te zemlje, kandidate za ulazak u EU , kao trziste za svoje evropske prizvode i kao teritoriju sa izvorima vode i rudnim bogatstvima. Ne postujuci osnovno jedne ekonmije a to je stvaranje profita, i prizvodnja zarad prfita, oni sputavaju siromasne kao sto smo mi , raznim ucenama, pretnjama javnim ili izmedju redova, tako da ce svako noromalan staviti prst na celo i zapitati se , da li zaista trebamo biti s njima, i teziti ulasku u tu poganu organizaciju. Moje je misljenje da sto dalje od njih-to bolje za drzavu i narod. Toliko ima drzava u svetu , van clanstva EU, tako da skromna srpska privreda i poljoprivreda zaista bi mogla, sav svoj godisnji prizvod ,to jest proizvodnju plasirati bez problema na bilo koje trziste van EU.\nMore, mrš !!!\nRusi su bili primorani da uzvrate. To su tzv. sankcije ,,milosrdni anđeo,, koji za posledicu imaju uvođenje sankcija sopstvenim proizvođačima. Uh, uh baš ih žalim.


Forspace Solutions | Kako je pandemija korona virusa djelovala na digitalnu transformaciju?\nVijesti > Digitalizacija okt/05/2021\nKako je pandemija korona virusa djelovala na digitalnu transformaciju?\nPrije pandemije korona virusa, privatne i javne kompanije bile su na putu prema digitalnom poslovnom modelu, putujući različitim brzinama. Razmjeri pandemije natjerali su kompanije na dramatično ubrzanje, kako u brzini promjena, tako i u ulaganju u digitalnu transformaciju. Kompanije su uložile velika sredstva u tehnologiju kako bi riješile probleme poput pada prihoda i prekinutih lanaca opskrbe, te u izgradnju dugoročne konkurentnosti i otpornosti na turbulencije koje vladaju na tržištu.\nSa početkom pandemije korona virusa, velik dio svijeta preselio se na internet, ubrzavši digitalnu transformaciju. Djeca su počela pohađati nastavu na daljinu, dok su mnogi zaposlenici počeli raditi od kuće. Veliki broj kompanija je usvojio digitalne poslovne modele za održavanje poslovanja i očuvanje tokova prihoda. U međuvremenu su razvijene mobilne aplikacije koje pomažu u „praćenju“ razvoja pandemije, a istraživači su upotrijebili umjetnu inteligenciju kako bi saznali više o virusu i ubrzali potragu za cjepivom. Internetski promet je u nekim zemljama ubrzo nakon izbijanja pandemije porastao i do 60%, što naglašava digitalno ubrzanje koje je izazvala pandemija. Iako ove aktivnosti pokazuju ogroman potencijal digitalne transformacije, pandemija je također naglasila nedostatke koji postoje. Povećano oslanjanje na digitalna rješenja stvorilo je dozu zabrinutosti vezanu za privatnost i digitalne sigurnosti. To za sve zemlje predstavlja veliki izazov. Nakon što je pandemija pokazala potencijal digitalnih tehnologija, smatra se da se društva i privrede, koji su poslovanja prilagodili novim uslovima, neće vraćati na obrazac poslovanja “prije COVID-a”. Iako se neke internetske aktivnosti mogu smanjiti kako se pandemija smanjuje i omogućavaju se veće lične interakcije, vjerovatno je da će internetske aktivnosti idalje imati veliku primjenu u područjima za koja je pandemija djelovala kao katalizator, uključujući rad na daljinu, e-trgovinu, e-zdravlje i e-plaćanja. Time se održava pritisak na uspostavljanje visokokvalitetnog povezivanja, kao i na povećanje sposobnosti ljudi i kompanija da koriste sve sofisticiranija digitalna rješenja.\nOrganizacije mogu poboljšati svoje performanse do pet puta digitalizacijom fizičkih poslovnih aktivnosti gdje god je to moguće. Prelazak na online sastanke, te video pozive u 2020. godini znatno je povećao produktivnost na svim tržištima. 89% kompanija je prepoznalo da im je zbog pandemije potrebna agilnija i skalabilnija IT infrastruktura. Ovaj trend prema agilnoj i skalabilnoj infrastrukturi pomaže kompanijama na putu da postanu digitalne, što je, izgleda, sve važnije za uspjeh u 2022. i dalje. Dell je otkrio da je 80% organizacija na globalnom nivou ubrzalo svoje napore u digitalnoj transformaciji 2020. godine. Ono što je prije bio ‘fizički’ posjet lokalnoj podružnici, sada je pretvoreno u nekoliko klikova putem online platformi.\nVrlo je mali broj organizacija, ako ih uopće ima, koje se ne fokusiraju na digitalno kao primarni medij za dostizanje svojih kupaca. Ono što biste tradicionalno povezivali s fizičkim iskustvom sada bi se moglo digitalizirati – odlazak u svlačionicu na isprobavanje odjeće sada se može obaviti u proširenoj ili virtualnoj stvarnosti. Pandemija je promijenila način na koji pristupamo svakodnevnim procesima, naprimjer način na koji su se promijenile banke – sa manje fizičkih posjeta poslovnicama i povećanjem internetskog bankarstva, uz manje korištenje gotovine koja bi mogla širiti virus. Zbog toga, organizacije se moraju digitalno prilagoditi, postati „digitalno spremne“ kako bi mogle nastaviti učinkovito služiti svojim klijentima. Biti “digitalno spreman” odnosi se na sposobnost radne snage organizacije da pređe u digitalizirane tokove rada. Nemaju sve kompanije digitalno spremnu radnu snagu, ali većini je to prioritet. Međutim, modernizacija i pretvaranje temeljne infrastrukture kompanije zajedno sa unaprjeđenjem zaposlenika ili zapošljavanjem novih zaposlenika nije jednostavno. Sarađivanje s vanjskim partnerom za tehnologiju i digitalnu transformaciju, ključni je stup poslovnih strategija mnogih kompanija koje će se nositi s olujom industrijskih poremećaja i rastućim zahtjevima korisnika digitalnih usluga. Pandemija je usredotočila umove na dobrobit i vrijednosti zaposlenika. Izuzetno korisničko iskustvo mogu pružiti samo ljudi koji vjeruju u svrhu svoje organizacije i koji se osjećaju cijenjeni od strane uprave i kupaca.


Knjige : Osnove zubnog karijesa / Edwina A. M. Kidd 20.02.2021 - ID 98896189 - KupujemProdajem\nKnjige > Medicina i zdravlje > ID oglasa: #98896189 (postavljen: pre nedelju dana)\nOsnove zubnog karijesa / Edwina A. M. Kidd\nBeograd 2010. Mek povez, ilustrovano, 160 strana.\nNapomena: na 10-12 strana tragovi olovke (obeležen tekst); knjiga je veoma dobro očuvana.\nPrvo izdanje ove male knjige objavio je Džon Rajt 1987. godine. Ideja je bila da se napravi lako čitljiva, klinički relevantna literatura za mlade studente. Autori su bili frustrirani složenošću dostupnih tekstova o karijesu u to vreme, jer im je, kako im se činilo, nedostajala klinička dimenzija, koja bi biologiju „ približila“ stomatološkoj stolici.\nKnjigu su takođe koristile stomatološke sestre, stomatološki edukatori, higijeničari i stomatolozi. Dodatno, naučnici koji rade u oblasti stomatologije smatrali su je korisnim uvodom u kliničku kariologiju. Ovaj naslov je pronašao svoj put svuda u svetu, a na nekim univerzitetima postoji i u CD-ROM formi.\nDrugo, i sada treće izdanje objavio je Oxford University Press. Cilj je da se i dalje stvaraju jednostavni tekstovi koji će služiti kao odskočna daska za dalje usavršavršavanje.\nNovo izdanje ove popularne, klinički relevantne knjige obezbeđuje biološku podlogu studentima stomatologije.


Zamislite koliko čovek mora biti bogat da bi u jednoj poseti sedištu brenda u Francuskoj, preuzeo 8 Bugatti automobila. Opisujući to kao iskustvo „drugačijim od bilo kojeg drugog“, proizvođač hiperautomobila je objavio da je „jedan od najstrastvenijih vlasnika Bugatti kompanije posetio sedište brenda i otišao ne sa jednim već osam novih Bugatti modela“.\nDok je Bugatti odbio da otkrije identitet kupca, proizvođač automobila je rekao da je entuzijasta dubokog džepa bio u pratnji šestoro njegove dece kojima su uručeni ključevi njihovih novih automobila. Tako je isporučeno šest Bugatti Baby II automobila na specijalnom događaju i svi su bili u dugačjim bojama, poput narandžaste, bele, zelene, žute, crvene i plave.\nU slučaju da ste zaboravili, Baby II je omaž originalnom Bugatti Baby iz sredine 1920-ih stvorenom u partnerstvu sa The Little Car Company. Auto igračka ima električni pogon i dostupan je sa baterijom kratkog ili dugog dometa koja omogućava domet do 31 milju.\nPored šest Baby II automobila za svoju decu, kolekcionar automobila je za sebe kupio dva Bugatti hiperautomobila – Chiron Super Sport 300 + i Veyron Grand Sport Vitesse World Record Edition sa sertifikatom “La Maison Pur Sang.”\nPodsetimo da je Chiron Super Sport 300+ je inspirisan Bugatti automobilom koji je probio barijeru od 300 milja na sat i ograničen je na samo 30 primeraka, dok je Veiron Grand Sport Vitesse World Record Edition onaj koji je postao najbrži automobil na svetu u 2013. dostigavši 254,05 mph.\nOba hiperautomobila su završena u crnoj i narandžastoj šemi boja.


Eraković: Zdravstveni sistem može odgovoriti na sve izazove - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nZdravstveni sistem funkcioniše, kako na lokalnom niovu, tako i u čitavoj državi, i može sa uspjehom odgovoriti na sve izazove, kazao je direktor Kliničkog centra Crne Gore (KCCG) Jevto Eraković.\nOn je, sa dijelom medicinskog tima Nacionalnog koordinacionog tijela (NKT), u cilju detaljnog sagledavanja cjelokupne epidemiološke situacije u Crnoj Gori, boravio u radnoj posjeti Opštini Bijelo Polje.\n"Dio tima NKT-a razgovarao je sa predsjednikom Opštine Petrom Smolovićem i predstavnicima zdravstvenih ustanova i Opštinskog tima za zaštitu i spašavanje", navodi se u saopštenju KCCG-a.\nDirektori zdravstvenih ustanova u Bijelom Polju i predstavnici Opštinskog tima za zaštitu i spašavanje upoznali su članove NKT-a sa aktivnostima preduzetim u toj opštini u cilju suzbijanja širenja virusa COVID-19.\nEraković je kazao da je zadovoljan načinom na koji je lokalna samouprava u Bijelom Polju organizovala krizni štab i dosadašnjim odgovorom na epidemiju COVID-19 na lokalnom nivou.\n“Danas smo, zajedno sa kolegama iz bjelopoljske opšte bolnice, doma zdravlja i Zavoda za hitnu medicinsku pomoć, definisali modalitete odgovora na moguće izazove, koji bi mogli da uslijede u narednim danima", naveo je Eraković.\nOn je rekao da se nada da "odgovornošću i građana Bijelog Polja i kompletne države, nećemo doći u tu situaciju, ali nam je isto tako važno da zdravstveni sistem bude spreman za svaki mogući scenario”.\n"Ono što sam danas vidio i što smo zaključili, daje nam uvjeravanja i sigurnost i građanima Bijelog Polja i kompletne Crne Gore da zdravstveni sistem funkcioniše, kako ovdje u Bijelom Polju, dakle na lokalnom niovu, tako i u čitavoj državi, i da kao takav može sa uspjehom odgovoriti na sve izazove”, rekao je Eraković.\nSmolović je kazao da je zdravstveni sistem na lokalnom nivou, ali i u čitavoj državi pokazao da sa uspjehom može odgovoriti na izazov koronavirusa.\n“Na zajedničkom sastanku smo sagledali situaciju u Bijelom Polju, koja je izazovna, ali je i pod kontrolom. Dogovorili smo se kako da još unaprijedimo koordinaciju između Opštinskog tima i zdravstvenih ustanova u Bijelom Polju”, naveo je Smolović.\nOn je pozvao građane da poštuju mjere NKT-a do kraja.\n"Kako bi se izborili sa ovom pandemijom na što brži i kvalitetniji način”, dodao je Smolović.\nDio budanskih naselja sjutra bez struje


On je priZnao da je 29. aprila prodao jedan gram marihuane H. B. iz Sjenice za 1.000 dinara, kao i da je 395 grama te opojne droge držao sakrivenu u napuštenom objektu u tom gradu radi dalje prodaje.\nTakođe, Tandir je priznao da je tog dana u pomoćnom objektu koji se nalazi u sklopu njegove porodične kuće omogućio trojici sugrađana da se drogiraju.\n- Za neovlašćenu proizvodnju i stavljanje u promet opojnih droga Tandir je osuđen na tri godine i šest meseci zatvora, a za omogućavanje drugim licima uživanje opojnih droga na devet meseci, nakon čega mu je izrečena jedinstvena kazna zatvora u trajanju od četiri godine - kaže portparol Višeg tužilaštva Asmir Mehović.\nSporazum između Višeg tužilaštva i Tandira prihvatio je i Viši sud tako da će on biti upućen na izdržavanje kazne. (Blic)\n+3 # Sandžak je vječan 2018-05-02 01:00\nSamo tako seme im dilersko j...m\n+9 # Pazarac 2018-05-02 01:19\nNajgore je sto samo ovi sa jednim gramom ispastaju\n+3 # Sandzaklija 2018-05-02 01:41\n+6 # Hajde hajde 2018-05-02 18:13\nDiler se nagodio...I danas sav ponosan sedi u kaficu ( koji je inace u vlasnistvu kruminalaca) pije kafu a bagra se utrkuje u tome ko ce se srdacnije pozdraviti sa njim.Kad izadje bice jos "popularniji " i naravno nastavice da radi isto to,samo sto ce onda neki dilovati za njega,on ce biti zasticen od zakona,kao sto su i danas neki...I zato treba bataliti sanjarenja o nekakvoj evropskoj Srbiji ,ni takva drzava ni bagra koja vlada njome i podzemljem to ne zasluzuju niti ce ikada...\n+1 # Sivi vuk 2018-05-02 20:29\nSve polazi iz porodice.Pravilno vaspitana deca nikada nece posegnuti za drogom.


Najniži promet na berzi u poslednje 22 godine – Nadlanu.com\nNajniži promet na berzi u poslednje 22 godine\nObjavljeno 22. maja 2012. / 16:05:14\nATINA, 22. maja 2012. (Beta-AP) – Politička i finansijska nesigurnost u Grčkoj uticala je u utorak na pad akcija na Atinskoj berzi na najniži nivo u poslednje 22 godine, uprkos skokovima na evropskim tržištima.\nGeneralni indeks u popodnevnoj trgovini na Atiniskoj berzi opao je za 1,84 odsto na 534,55, što je malo niže od godišnjeg proseka u 1990.\nGrčke deonice izgubile su skoro 90 odsto vrednosti od 2008. kada je počela recesija u toj zemlji.\nOrganizacija za ekonomsku saradnju i razvoj objaviće u sredu izveštaj o globalnoj ekonomskoj situaciji, u kome predvidja da će bruto domaći proizvod Grčke u ovoj godini opasti za 5,3 odsto, i dodatnih 1,3 odsto u 2013 – što je gore nego što je prognozirala EU.\nNovak Đoković raskinuo vezu\nKoliko je čest tvoj rođendan?


Asfaltira se ulica oko Čočetovih zgrada - KruševacGrad\nNa delu ulice Trg Kosturnice, koji prolazi iza Čočetovih zgrada u toku su radovi na kanalizacionoj mreži, nakon čega će biti asfaltiran taj i deo ulice koji prolazi ispred pomenutih zgrada. Na taj način će biti napravljen kružni tok u tom bloku, ulaziće se postojećom ulicom, potom ići između dve poslednje Čočetove zgrade, a izlaziti pored Lovačkog udruženja\n– Radiće se oko 180 metara postojeće saobraćajnice i oko 150 metara će biti urađeno iza zgrada, gde do sada nije bila ulica. Širina obe saobraćajnice će biti po tri metra, a iza zgrada će biti urađen i pošljunčani parking na prostoru ka OŠ „Dragomir Marković“ – kazala je zamenica gradonačelnice Vesna Lazarević.\nTe radove će finansirati Javno preduzeće Putevi Srbije, a njihova vrednost je oko 5 miliona dinara.\nNjima prethode pomenuti radovi na kanalizaciji, koje kroz projekat izgradnje postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, deo koji se odnosi na prikupljanje otpadnih voda, finansira kruševački Vodovod.\nU okviru tih radova će, dodala je Lazarevićka, nekoliko kuća koje se nalaze iza OŠ „Dragomir Marković“ biti povezano na glavni kanalizacioni vod u Ulici Ćirila i Metodija.\nSvi radovi bi trebalo da budu završeni do sredine avgusta, a njihova ukupna vrednost je oko deset miliona dinara.\n05.10.2021 0 864\n27.09.2021 0 431\n20.09.2021 0 244\n07.09.2021 0 472\n17.08.2021 0 257\n31.07.2021 0 403\n27. januara 2022., 18:34


Radomir Antić Real Madrid, Atletiko Madrid, Barselona | Sport | Fudbal\nAntićevo "sveto trojstvo": Real, Atletiko, Barsa 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAntićevo "sveto trojstvo": Real, Atletiko, Barsa\nNekadašnji selektor Srbije pre povratka u domovinu je vodio tri najveća španska kluba, po čemu je jedinstven u svojoj profesiji.\nSrpski fudbalski stručnjak Radomir Antić ponosan je na činjenicu da je tokom 90-ih i početkom 21. veka sedeo na klupi tri najveća španska kluba - Atletiko Madrida, Real Madrida i Barselone.\n"Privilegovan sam i ponosan što sam deo istorije tako velikih klubova. To me zaista čini srećnim", rekao je Antić.\nOn nije mogao da se seti trenerskog debija, kada je 1988. godine preuzeo Saragosu i odigrao 0:0 sa Valensijom.\nSećanja na sezonu 1995/96, u kojoj je sa Atletikom osvojio "duplu krunu", mnogo su svežija.\n"Ljubo Penev je bio najbolji strelac tima, sa 16 golova u toj sezoni, a svaki igrač Atletika postigao je bar jedan pogodak. Jedini koji nije, bio je (golman Hoze) Molina".\nAntić je u prvom delu bogate trenerske karijere isključivo radio u Španiji, da bi 2008. preuzeo reprezentaciju Srbije i nakon toga trenirao dva kluba u Kini.\nOn je uz Urugvajca Enrikea Fernandeza Violu jedini trener koji je vodio Real Madrid i Barselonu.


Ivana Peters snimila duet | Toxic TV\nPočetna » VIP » Ivana Peters snimila duet\nIvana Peters snimila duet\nNa sredini projekta „Zvezde pevaju zvezde Ex Yu“ – jedan duet! I to kakvi glasovi! Ivana Peters i gost iz Makedonije, David Temelkov, koji polako gradi karijeru i u Srbiji. Zahvaljujući obradi mega hita Dina Merlina i Ivane Banfić, tek će sad postati poznat srpskoj publici.\n„Nisam znala da je David odličan pevač. Ima posebnu emociju, ne treba mu dodavati nikave efekte na vokal u produkciji, stvarno je emotivan“ – rekla je Ivana u jutarnjem program Radija S.\n„Uvek sam sarađivala sa ljudima koji su mlađi od mene, moji članovi benda Negativ su takođe mlađi, uvek od njih pokupim energiju i osećam se super i zabavno.“\nDavid je takođe bio oduševljen: „Kad su mi rekli da treba da radim sa Ivanom, nadao sam se samo da se neće otkazati. Iako smo se videli prvi put na snimanju pesme, bilo mi je zadovoljstvo da taj dan provedem sa Ivanom i ekipom sa Radija S.“\nIvani je hit „Godinama“ ostao vrlo upečatljiv iz tog perioda: „Ne slušam mnogo domaću muziku, ali ima pesama koje jednostavno znaš i koje ti ostanu zauvek urezane. Od gomile pesama uvek ispliva nešto što je drugačije i posebno. „Godinama“ je dobra pesma, nema tu veze ni produkcija, ni aranžman, ni ritam. Bitno je da je sama pesma kad odsviraš uz klavir ili gitaru dobra, ta pesma mora da ostane i zaživi.“\nU nastavku projekta Radija S „Zvezde pevaju zvezde“ čekaju nas još obrade Ilme Karahmet i Tijane Dapčević.\nPrethodni članakBranka Sovrlić: „Aleksandru Mladenović i Martu Savić smatram svojim…“\nSledeći članakZorica Brunclik ponovo odložila koncert: “Niko ne sme biti ugrožen”


PONOVO U ŠKOLSKIM KLUPAMA -\nby Gimnazija i ekonomska škola"Jovan Jovanović Zmaj" · 26. августа 2020.\nSvim đacima želimo dobrodošlicu i ponovni povratak u školske klupe. Nadamo se da ćemo zajedničkim naporima uspeti da svi ostanemo zdravi, da se ponovo družite i da realizujemo nastavu.\nSvi učenici prvih razreda dolaze u ponedeljak 31.08.2020. u školu kako bi ih odeljenske starešine upoznale sa organizacijom nastave u školi. Autobuski prevoz je organizovan iz svih okolnih mesta u 7,30. Nastava počinje u 8,00.\nSvi razredi dolaze 01.09.2020. u 8,00 na neposrednu nastavu. Odeljenja se dele na grupe. Jedne nedelje će u školi biti jedna grupa dok druga radi od kuće putem izabrane platforme za nastavu na daljinu. Naredne nedelje se uloge grupa menjaju.\nOdeljenske starešine će blagovremeno obavestiti učenike ko dolazi u školu 01.09. u a ko radi prvu nedelju od kuće.\nRODITELJSKI SATANCI PRVIH RAZREDA\nNa roditeljske sastanke 31.08.2020. deca ne treba da dolaze već samo roditelji. Tom prilikom odeljenske starešine će saopštiti roditeljima u kojoj grupi je njihovo dete.\nZa učenike koji su upisali opšti tip gimnazije, roditeljski je u 16,30.\nOdeljenske starešine su: I-1 Ranka Stanojević i I-2 Stevan Mitrović\nZa učenike koji su upisali smer ekonomski tehničar roditeljski je u 17,30. Odeljenski starešina je Olivera Inđić.\nMole se svi roditelji i učenici da pri ulasku u školu koriste maske.\nGimnazija i ekonomska škola"Jovan Jovanović Zmaj" каже:\n27. августа 2020. у 05:58\nRadujem se kao roditelj tome!


Deset osoba evakuisano iz Jasenova - Radio televizija Pančevo\n15. juna 2018. 2. novembra 2018. 0705\nZa samo dva sata 13. juna na području opštine Bela Crkva zabeležene su padavine u količini 70 – 90 l/m2. Obilne padavine najviše su ugrozile deo naseljenog mesta Jasenovo, problema je bilo i u Beloj Crkvi i Dupljaji i na putu Grebenac – Šušara. Na terenu su bili vatrogasci, radnici i mehanizacija svih preduzeća koji su mogla da pomognu.\n– Dve porodice iz Jasenova imale su štete u domaćinstvima, evakuisane su i smeštene su u Domu za decu i omladinu „Vera Radivojević“ u kom su zbrinute. Imali smo velike štete na putu Grebenac – Šušara koji mora da se sanira u najkraćem roku zbog žetve. Na sednici štaba za vanredne situacije donete su odluke o upotrebi sredstava iz budžetske rezerve za sanaciju kuća, puta, i pomoć Domu „Vera Radivojević“ u zbrinjavanju stanovnika iz Jasenova dok se ne štete na kućama ne otklone. U Beloj Crkvi je takođe bilo problema u pojedinim ulicama. U toku radovi u krugu kasarne na upajanju obodnog kanala u HMO kanal koji vodi ka reci Neri. Pratimo vremensku prognozu, verujem da ćemo u narednih nekoliko dana uspeti da sve saniramo, kaže Darko Bogpsavljević predsednik opštine Bela Crkva i Štaba za vanredne situacije.\n– Na oko 150m od glavne raskrsnice u Jasenovu postoji uvala i obodni kanal iza kuća, on je probijen i stanovnici iz dve kuće su evakuisani. Održavanje kanala koji su u selu u nadležnosti je Mesne zajednice. Poseban problem su plitki kanali i niski mostići koje meštani prave i koji predstavljaju prepreku u odvođenju vode prilikom ovako obilnih padavima. Tek nakon intervencije i uklanjanja prepreka voda se povukla prema Karašu. Učinićemo sve što možemo da se ovi problemi otklone, rekao je Stanislav Mitrović direktor Vodoprivrivrednog društva “Ušće” doo.\nDimitrija Tucovića pre roka


Training | GDi CROATIA\nUspješna implementacija GIS sustava počinje edukacijom zaposlenika.\nMi u GDi GISDATA-i razumijemo važnost znanja i stručnosti, i svjesni smo da naši klijenti imaju potrebu za općim, ali i vrlo specifičnim znanjima iz različitih područja primjene GIS-a. Naš dinamični i stručni tim održava tečajeve iz različitih tema vezanih uz GIS i njegovu praktičnu primjenu: GIS aplikacije sa primjenom u industriji, prometu, znanstvenim institucijama, daljinskim istraživanjima i integracijom sa GPS tehnologijama.\nGDi GISDATA posjeduje sve potrebne resurse za osposobljavanje klijenata: stručne i iskusne ESRI autorizirane instruktore, moderno opremljene računalne učionice, rad u maloj grupi polaznika (do 8 osoba) te pristupačne lokacije. Svaki naš polaznik dobiva sve tečajne materijale: skripte sa predavanjima, zbirke zadataka i CD sa podacima za vježbu, te na kraju uspješno odslušanog tečaja potvrdu – diplomu.


U maju naplaćeno skoro 87 miliona eura poreza | Kodex.ME\nOd početka godine skoro 444 miliona\nU maju naplaćeno skoro 87 miliona eura poreza\nPoreska uprava je tokom maja ostvarila bruto naplatu od 86.841.900,65 eura čime su plan naplate i ostvarenje iz maja 2018. godine premašeni za 5 miliona eura, odnosno 6 procenata, saopšteno je uz konstataciju da je nastavljen dobar trend naplate prihoda.\n12. 06. 2019 - 11:00 Autor: Kodex\nOd početka 2019. godine naplaćen je bruto iznos od 443.846.572,85 € - 43 miliona eura (11%) više nego u istom periodu prošle godine, a 30 miliona eura (7%) više od planiranog.\n"Bruto naplata poreza na dodatu vrijednost tokom petomjesečnog perioda iznosila je 98.276.016,26 €, 10 miliona eura (11,5%) više nego prošle godine, a 7 miliona eura (7,5%) iznad plana.", saopštila je PU.\nKako se navodi, u strukturi naplate važno je izdvojiti porez na dobit pravnih lica, po osnovu kojeg je prihodovan iznos od 52.189.458,97 €, 5 miliona eura (12%) više nego prošle godine, što je indikator širenja korporativne poreske osnovice, ali i većeg stepena poštovanja poreskih propisa od strane kompanija koje posluju u Crnoj Gori.\n"Rast naplate zabilježen je i kod doprinosa na obavezno osiguranje, gdje je ostvarenje iznosilo 195.867.438,46 €, 13 miliona eura (7%) više nego u 2018. godini, a 11 miliona eura (6%) iznad plana, dok je naplata poreza na dohodak fizičkih lica iznosila 64.671.781,17 €, 8 miliona eura više nego prošle godine.Ostvarenje naplate koncesionih naknada veće je u odnosu na prošlu godinu za 3,5 miliona eura, a naplata poreza na promet nepokretnosti za milion eura.", kaže se u saopštenju.\nImajući u vidu početak ljetnje turističke sezone tokom koje se očekuje povećan obim privredne djelatnosti, posebno na primorju, te veliki broj aktivnosti realizovanih kako bi se prijavljivanje i plaćanje poreza učinilo što lakšim, Poreska uprava, kako se navodi, očekuje dalji porast stepena dobrovoljnog poštovanja poreskih propisa, dok će poreska inspekcija raditi na sankcionisanju neregularnog poslovanja, u cilju zaštite lojalne konkurencije na tržištu, obezbjeđenja budžetskih prihoda i unapređenja poslovnog ambijenta u Crnoj Gori.


Naslov: PLAVOCELI AMAZON Pon Feb 14, 2011 3:50 pm\nAmazona Papagaji su pored afričkog Sivog papagaja,jedni od najboljih pricalica na svetu. Najbolji Amazon papagaji koji se veoma lako mogu naci u nasim odgajivacnicama su plavoceli(Blue-fronted Amazon) I zutoceli amazona papagaji(Yellow-crowned Amazon).\nPostojbina ovih papagaja je Juzna Amerika(Brazil,Paragvaj,Bolivija I Argentina).\nVeoma su veliki govornici I mogu nauciti mnogo reci I fraza koje mogu nauciti da izgovaraju u pravilnom kontekstu.Vole da slusaju muziku.U kontaktu sa ljudima nisu stidljivi kao Zako papagaji,pa se cesto desavalo da na raznim takmicenjima u govoru pobede daleko cuvenijeg Zakoa.\nDuzine su oko 37cm I spadaju u velike papagaje.\nHrane se semenjem, mešavinom semenja, pšenice, ovsa, hranom za golubove, konoplja, oskoruša sušene bobice, heljde i pasulja, borove orahe, raznim voćem i povrćem(jabuka,tresnja,jagoda,smokva,paprika,krastavac,paradajz), polu zrelim kukuruzom moze I stari(prokuvan dok neomeksa zrno). Potrebni mineralni dodaci u ishrani.\nPolnu zrelost dostizu sa dve ,ali obicno tri I vise godina,sto umnogome zavisi od nacina cuvanja ptica od izleganja pa do dostizanja polne zrelosti.Konkretno da u periodu razvoja ptice svakodnevno dobijaju kvalitetnu ishranu bogatu svim potrebnim vitaminima,mineralima….Normalno kad god ste u mogucnosti dati im maslacak jer je bogat kalcijumom(dobro ga oprati I osusiti listove pre davanja).\nRazmnožavaju se uspešno a par bi trebalo da bude izolovan, parenje počinje u aprilu. Nose 3 do 4, ponekad 5 jaja, inkubacija 26 dana potpuno dobiju perje u periodu od 60 dana.Dimenzije kuciza su 30x30,dubina 50cm,sa otvorom od 12-13cm u precniku.


U martovskom pogromu Srba na KiM zapaljeno 35 pravoslavnih hramova | Aktuelno\nPublished On: subota, 17. marta 2018.\nPre 14 godina na Kosovu je počelo dvodnevno nasilje Albanaca nad Srbima. U neredima, nazvanim „martovski pogrom“, ubijeno je najmanje 19 osoba, a bilo je oko 1.000 povređenih. Proterano je oko 4.000 Srba, uništeno 800 srpskih kuća i zapaljeno 35 pravoslavnih objekata.\nPrema albanskoj verziji događaja, tri albanska momka su 16. marta 2004. godine, bežeći od ljudi iz srpskog sela Zupče, upali u Ibar i udavili se. Događaj je obznanio čelnik lokalne podružnice kosovskog Odbora za zaštitu ljudskih prava i sloboda Halit Barani, opisujući ga kao „napad srpskih bandita“, što je izazvalo bes među kosovskim Albancima, koje, kako se u narednim danima ispostavilo, skoro 19.000 pripadnika Kfora, angažovanih da smire nerede, nije bilo u stanju da zauzda.\nPovređene su ukupno 954 osobe, među kojima 61 iz redova Kfora i 65 Unmikovih policajaca. Oko 150 Srba ozbiljno je povređeno u svojim kućama. Zapaljeno još 90 aškalijskih kuća, kao i dve albanske.\nIstog dana, 17. marta se u centru Niša okupio veliki broj građana u centru grada jer vlast ništa nije činila da spasi Srbe od pogroma. Tada je u znak revolta, zapaljena džamija u centru Niša za koju se ispostavilo da su požar izazvali navijači beogradskog kluba iz Niša. Džamija je kasnije obnovljena.\nU Nišu će danas u 17 časova na Trgu kralja Milana da se okupi jedan broj Nišlija kako bi odao počast poginulim Srbima i setio na stravičan zločin prema ovom narodu na Kosovu i Metohiji.\n17. marta 2018. u 16:31\nDA LI ZNATE KOLIKO SU KOMUNISTI UNIŠTILI CRKAVA I POBILI SRBA U SRBIJI . . . ?


Letonija će SAD izručiti hakera\nLetonska vlada odobrila je u utorak izručenje Denisa Kalovskisa, koga su SAD optužile da je učestvovao u kreiranju virusa kojim je zaraženo više od milion kompjutera širom sveta, uključujući mnoge i u NASA, što je omogućilo hakerima da ukradu milione dolara sa bankovnih računa žrtava.\nAmeričke vlasti optužile su ranije ove godine Kalovskisa (1985), zajedno sa osumnjičenima iz Rusije i Rumunije, da su učestvovali u kreiranju virusa Goci, u zaveri koja je počela 2005.\nKada je taj kompjuter napao kompjutere žrtava, uz pomoć njega su hakeri uspeli da ukradu lozinke i informacije o bankovnim računima. Mnogi Letonci su se žestoko protivili ideji izručenja Kalovskisa, jer se on suočava sa kaznom od 67 godina u zatvoru, ukoliko bude proglašen krivim u SAD.\nAdvokat Kalovskisa najavio je letonskim medijima da će se žaliti na odluku vlade Evropskom sudu za ljudska prava, kako bi sprečio izručenje. Nije poznato kada bi Letonac mogao da bude izručen, ali je portparolka Ministarstva pravosuđa rekla za agenciju AP da će za to biti potrebno najmanje nekoliko dana.


Šumaherova pobjeda za kraj karijere\nOn je slavio ispred Raikkonena i mladog vozača koji iz utrke u utrku pokazuje svoj potencijal, Poljaka Roberta Kubice. Četvrto mjeto osvojio je Giancarlo Fisichela, peti je bio Button, dok su [...]\nRukometaši ljubuškog Izviđača plasirali se u 2. kolo Kupa EHF-a\nRukometaši ljubuškog Izviđača plasirali su se u 2. kolo Kupa EHF-a nakon što su slavili su i u uzvratnom susretu protiv ekipe Olimpus iz Moldavije. Oba susreta su se igrala [...]\nSarapova pobjednica US Opena\nZbog toga su danasnje americke dnevne novine pune naslova kojima se podvlaci da mlada Ruskinja nema samo zg odno lice vec da stvarno zna i da igra. U danasnjem finalu za muskarce veliki mec [...]\nFederer i Rodick u finalu US Opena\n.Na kraju je ipak bilo 3:1 za Rodika koji je kazao da ce sutra pokusati dati maksimum pred svojom publikom u mecu sa najboljim teniserom danasnjice. U vecernjim satima po americkom vremenu danas [...]\nNakon Bake: Stranac će biti novi selektror BiH reprezentacije!?\nPrema neslužbenim informacijama, na koje se poziva sarajevski Dnevni avaz, jedna od opcija je i dovođenje stranca na klupu bh. tima. Dolaskom ino-stručnjaka na kormilo reprezentacije BiH, riješilo bi se [...]\nKONAČNO: BiH “razbila” Izrael\nPosljednja četvrtina donijela je potpunu dominaciju bh. košarkaša, te na kraju ubjedljivu pobjedu. BiH: Vasiljević 5, Firić, Krupalija 10, Tuljković 6, Kojadinović 6, Domercant 14, Jazvin 17, Teletović, [...]\nPrethodna stranica 1 … 155 156 157 158 Slijedeća stranica


St Stanojević | Open Library\nHistoire nationale succincte des Serbes, des Croates et des Slovènes\nNarodna enciklopedija: srpsko-hrvatsko-slovenačka\nUbistvo austriskog presto[lo]naslednika Ferdinanda: Prilozi pitanju o pocetku svetskog rata.\nEncyclopedias and dictionaries, Serbo-Croatian,\nMilutin King of Serbia (d. 1321),\nStefan Nemanja (1114-1200),\nStefan Prvovenčani King of Serbia (ca. 1165-1227),\nStefan Uroš I King of Serbia (d. 1280)\nYou could add St Stanojević to a list if you log in.\nAre you sure you want to remove St Stanojević from your list?


Kolumne Admin - 4. Jula 2015. 0\nKolumne - 18. Novembra 2013. 0\nRođen 1888. i još živ, Omar Redžep Muhamed Tum, iz Gaze, živio je kroz cijelu palestinsku modernu historiju, od osmanlijske ere do britanske vladavine i kasnije do "izraelske" okupacije. Sve...


LAVROV BEZ PARDONA: Skripal otrovan agnesom napravljenim na Zapadu! - Informer\nLavrov je rekao da dokumenti ukazuju da se u uzorcima iz Solzberija, gde se napad dogodio, nalaze i tragovi nervnog agensa "BZ", koji se nalazi u arsenalu SAD, Britanije i drugih NATO zemalja, prenosi AP.\nOn je istakao da Sovjetski Savez, a potom i Rusija nikada nisu razvijali takav nervni agens.\nTakođe je naglasio da se u izveštaju Organizacije za zabranu hemijskog oružja (OZHO) nigde ne pominje agens "BZ", dodajući da će tražiti objašnjenje od OZHO.\nSkripalj se i dalje nalazi u bolnici, ali britanski zvaničnici kazu da se oporavlja, dok je njegova ćerka Julija, koja je takođe otrovana 4. marta, puštena iz bolnice.\nSergej Lavrov sergej skripal trovanje nervni agens BZ\nRUSKI AMBASADOR U LONDONU: Britanci kriju informacije o trovanju Skripala!\nIma li nesto mocnije da se posole siptari


Dr. Jelena Sukrija | Estheticon.com.hr\nImate li osobnog iskustva sa Dr. Jelena Sukrija? Pomozite našim korisnicima i pišite o tome.\nNaš profil - Dr. Jelena Sukrija - Plastična kirurgija Beograd\nVi ste Dr. Jelena Sukrija? Ukoliko se ova prezentacija odnosi na Vas ili vaše radno mjesto te želite prezentaciju preurediti ili proširiti, kontaktirajte nas


BESPLATAN KONCERT POVODOM 60 GODINA DOMA SINDIKATA - Beograduživo.rs\nNaslovna»GRADSKA DEŠAVANJA»Kultura i zabava»BESPLATAN KONCERT POVODOM 60 GODINA DOMA SINDIKATA\nBESPLATAN KONCERT POVODOM 60 GODINA DOMA SINDIKATA\nAutor NR InTeam /\t 30. јуна 2017. Kultura i zabava\nDanas od 20h u Dvorani Doma sindikata biće održan veliki besplatan koncert povodom obeležavanja 60 godina postojanja i početka obnove Dvorane. Na ovom koncertu učestvovaće Umetnički ansambl Ministarstva odbrane Stanislav Binički na čelu sa dirigentom Vojkanom Borisavljevićem, kao i umetnici od kojih je većina svoje karijere započela baš na ovoj sceni.\nPored koncerta, u svim salama će se davati popularni filmski hitovi, ulaz je takođe besplatan. Filmovi koji će se davati večeras su: Sila privlačnosti, Ričard roda, Plesačica, Pariz može da sačeka, Putovanje, Mesečina, Male tajne velikog latino zavodnika, Fatalni ishod i Ledi Magbet.\nPRETHODNA VESTDANI TURIZMA CRNE GORE ISPRED „UŠĆA“\nSledeća vest AFRO FEST U BEOGRADU


Bokelj Archives - OFK Titograd\nKadetska selekcija OFK Titograda pobijedila je Bokelj rezulatom 8:0 u 10. kolu kadetske lige. Izaranici Miloša Rašovića pokazali su reakciju, koja se čekala, nakon nedavno izgubljenog gradskog derbija protiv Budućnosti. Utakmica je bila u egalu samo pola sata. U 31′ minutu Igor Radević dovodi Titograd u vođstvo i tog trenutka počinje dominacija “romantičara”. Luka Mihaljević […]


Tekstovi sa tagom: Alex Fruehmann\nAlex Fruehmann: Odrazi u staklu\nGlave od magle i pene\nDanašnji gost XXZ magazina je austrijski fotograf Alex Fruehmann, koji živi i fotografiše u Beču. Njegove fotografije su na granici između realnosti i fantazije, što mu omogućava da gradi prepoznatljive stilove koji se ne zasnivaju na kopiranju onoga što su radili umetnici pre njega. Način na koji fotografiše nije jedinstven, te se grana u više žanrova, što možda nije zgodno kada je predstavljanje u pitanju, ali svakako nosi veću slobodu, te potencijal za stvaranje. Njegov najnoviji projekat poneo je ime "Surreal Realities," a umetnik u okviru njega briše granice između fotografije, dizajna i digitalnog printa. Pored toga tu je i projekat "The Other Day" koji podržava imaginarne scene koje posmatraču ostavljaju prostora za kreiranje sopstvenih narativa, a kroz minimalističke scene koje svet svode na nekoliko tačaka. Fruehmann je pristao da sa čitaocima XXZ magazina podeli deo svojih fotografija, a oni koji budu poželeli da saznaju više mogu to da učine na njegovom web-sajtu ili Instagram profilu.


HITNO POČNI DA SE RADUJEŠ ONOME ŠTO IMAŠ: Isidora Bjelica ostavila status nad kojim su se mnogi zabrinuli – Nadlanu.com\nHITNO POČNI DA SE RADUJEŠ ONOME ŠTO IMAŠ: Isidora Bjelica ostavila status nad kojim su se mnogi zabrinuli\nObjavljeno 12. maja 2018. / 20:02:23\nNaša poznata spisateljica Isidora Bjelica, koja se već godinama bori sa opakom bolešću, ne posustaje duhom i oštrinom svojih reči i tekstova.\nDanas je na svom Instagram profilu ostavila poruku nad kojom su se mnogi zamislili:\n- Jedna od najpametnijih izreka koju sam pročitala kaže: "Pod hitno počni da se raduješ onome što imaš, ili ćeš plakati zbog onoga što si nekad imao a da nisi ni znao koliko si srećan". Nažalost, zbog destruktivnih programa i permanentne koncentrisanosti na ono što nemaju, malo je ljudi koji su u stanju da se stalno raduju onome što imaju, iako je to osnova sreće.\n- Razumem da ovaj svet održava potraga za onim što ljudi žele, a nemaju, ali sreću ipak održava zahvalnost za ono što imamo. Nekad davno imala sam prijateljicu ili sam bar tad mislila da smo prijateljice, koja je imala poveliku jahtu... Jedan dan zvala me očajnim glasom i rekla: "Jao, evo pored mene prođe Armanijeva jahta koja je duplo veća i duplo lepša i ja to nikad neću imati". Ja sam baš tada sa decom koja su bila jako mala obilazila Sirmione, sela sam na klupu i rekla joj: "Ali uvek će biti većih i lepših, raduj se zbog onog što imaš". Uvek je imala više nego što 90 odsto ljudi ima i u svojim snovima. Da se razumemo, nisam imala trunku ironije jer i kad bogati ljudi plaču njihov bol je iskren, pa nekad i jači od bola onoga koji noćas neće imati ni običan krevet... Ispostavilo se da je naše prijateljstvo krhkije od njenog osećaja sreće i izgubilo se negde u vihoru mojih nevolja.\n- Nebitno... Pa ipak, nikad nisam razumela ljude koji postaju nesrećni jer neko ima bolja kola, veću jahtu, bolje telo, uspešniju karijeru, gde je granica? Zašto moramo sve da posedujemo? Zašto ne možemo kao u muzeju da se divimo nečemu što nije naše? Da uživamo u lepoti nečeg samom činjenicom da ga vidimo i da smo u stanju da primetimo lepotu iako nam ne pripada? Zar nam na neki način ne pripada samim tim što je vidimo?\n- Ljudska žeđ za onim što nemamo jeste na neki način stimulativno delovala na civilizaciju jer su ti ljudi gonjeni svojom željom stvarali, gradili, osvajali, ali ta ista želja neretko je postajala neutoljiva glad koja se pretvarala u osećanje zavisti i nezdrave kompeticije. Koliko zaista možete da se radujete zbog nečeg što je tuđi posed? Lepota? Uspeh? Imanje? Svaki čovek mora da se brutalno stavi pred taj test, da li se radujemo tuđim prelepim stvarima ili smo preplavljeni zavišću i ljubomorom.


Istorija: Naselje na ušću Banjske u Toplicu razvilo se u drugom veku - Topličke Vesti | Topličke Vesti\tIstorija: Naselje na ušću Banjske u Toplicu razvilo se u drugom veku - Topličke Vesti\nIstorija: Naselje na ušću Banjske u Toplicu razvilo se u drugom veku\nAutor Ekipa Topličkih Vesti 1 нов 2017\nKURŠUMLIJA- Grad Kuršumlija leži na temeljima rimskih građevina. Prilikom izgradnje industrijskih, stambenih, školskih, komunalnih i drugih objekata, otkriveni su tragovi rimskih građevina. Pronađeni su, pored ostalog, ostaci rimskog vodovoda, miljokaz (putokaz) i novac rimskih careva Lucija Domicija Aurelijana (oko 215-275 godine) i Epidamnosa.\nNaselje na ušću Banjske u Toplicu razvilo se u doba starih Rimljana, najverovatnije u drugom veku. Nastalo je u blizini kastela, vojničkog utvrđenja, logora, sa oko 12.000 legionara, na trgovačkom putu Niš-Lješ.\n”Rimski car Aleksandar Sever dao je vojnicima zemlju i dozvolio im da stanuju van logora i da se žene. Tada niču njihova naselja.”\nNaišavši na izvore tople vode, čvrsto rešeni da ovde osnuju svoje novo stanište, Sloveni čitavu oblast nazvaše Toplice. Pod tim nazivom Kuršumlija se prvi put u pisanim dokumentima pominje u Povelji vizantijskog cara Vasilija Drugog (976-1025). Tom Poveljom (Vasilije je izdao tri povelje kojima potvrđuje prava i granice Ohridske arhiepiskopije) iz 1019/1020. godine, posle sloma velikog Samuilovog carstva, Vasilije Drugi je ”ozakonio zatečeno stanje i odredio opseg i pravila nove Ohridske arhiepiskopije”, u čijem se sastavu, u to doba, nalazila oblast Toplice.\nMeđutim, ”teško je utvrditi da li se pod tim imenom (Toplica se izričito navodi) podrazumeva oblast Toplice ili sedište episkopa, današnja Kuršumlija”.\nBuda Ilić navodi da se u to doba deo Toplice u gornjem toku reke, zbog svoje uzanosti, zvao Toplica Tesna, a od Kuršumlije se širi i blago talasa, pa je nazvana Toplica Ravna. Ti nazivi davno su otišli u zaborav.\n(R, Gligorijević, RTK)\nKratak url URL: http://toplickevesti.com/?p=71081\n1 нов 2017. Komentari na vestima starijim od 7 dana su zatvoreni RSS 2.0.


ГЛАСРАЗУМА.РС 5 јуна, 2020\n„Mogu da kažem, jedini način da ne glasate za Vučića, je da ne glasate 21. juna. Garantujem, ako to ne uradite, da ćete se osećati dobro. Vučić neće biti vlast za dve godine, a možda i ranije“, rekao je predsednik Stranke slobode i pravde Dragan Đilas.\n„Bio sam u Trgovištu, Vranju, Prokuplju, nema ovde kampanje, kao ni što nema izborne. Promeniće se uslovi i za beogradske i za predsedničke izbore, a možda ćemo sledeće godine imati nove izbore. Jer će kriza da naraste, potpisaće Vučić neki papir za Kosovo, jer će Evropa da povećava pritisak. Vučić ima dve mogućnosti ili da prevari narod i potpiše za Kosovo ili da vara strance koji su ga podržavali osam godina“, smatra Đilas.\n„Svako ko izađe daje prećutnu dozvolu da nastavi da radi kao prethodnih godina, bojkot nije idealno rešenje, ali svaki čovek koji odbija da učestvuje tog dana moći će da se bolje oseća i da bude ponosan. Ljudi bojkotuju jer ne postoje uslovi, a ne zbog stranaka“.\n„Nama 60 hiljada ljudi ode zauvek, mi o tome treba da pričamo, svako ko tvrdi da je samostalno skupio potpise, kažem da nije istina, potpise mogu da sakupe SNS, SPS i Šapić“, rekao je.\n„Dali su podršku Vučiću, danas se to menja. Imate jednu poslaničku grupu koja kaže da nema fer izbora, sve to ide korak po korak. A što oni nama stalno govore da izađemo na izbore ako je bojkot nebitan? Imaćemo uskoro razgovor sa Fajon i Bilčikom i svašta ću da im kažem. Zato što su saučesnici u ovome što Vučić radi, uvodi jedan, da ne kažem fašizam, kako se zove kad pale baklje i puštaju odvratnost blizu moje dece, kada pale kuće novinaru, kako se to zove.. Videćemo šta će reći kada im budem saopštio. Oni su fingirali dijalog ovde, vi zaista mislite da je bitno da REM stavi izvešztaj na sajt“, kaže Đilas.\n„Imali smo jedinstven stav, govorili na protestima, proučivali zašto je bojkot nešto čime bi Srbija došla do slobode i demokratije, mene su razočarali, ali i građane. Govorim o svima koji izlaze, a tvrde da su opozicija, bolje da su rekli da žele da budu poslanici, da imaju platu, da svaka stranka po poslaničkom mestu dobije 3.000 evra i da je to normalno da se ima taj stav i da se kaže građanima, a ta priča da neko izlazi zbog građana i brige ne stoji“, smatra Đilas.\n„Ali ljudi oko njega i ostala takozvana opozicija izmišljaju razloge zbog sebe, ovo su prvi izbori na kojima se bira opozicija, unapred se znaju rezultati ko će da bude vlast. Šta ćete vi da uradite sa tri odsto? Zoran Živković je nebitna figura, njegova stranka ima 0,1 odsto, sad što i ti ljudi u medijima dobiju vreme kao i neki drugi, to je druga priča. Svi koji izlaze rade u korist Vučića. Cenzus je nelegitimno promenjen i ako ga pređete nećete ništa promeniti, sačuvaćete svoju zonu komfora, bićete poslanici i imaćete plate“.\n„Ja sam prekinuo komunikaciju s njim zbog te izjave. Ima svoj način govora koji mislim da nije u redu, ali tolerišem. Ali ima jedna granica, to je kad dođete i kažete da crtam metu na čelu Sergeja, kao Mitrović i Vučićević, onda ste izjednačili dželata i žrtvu. Pavlu Grboviću ću reći kad ga vidim, izvini dečko to što si rekao da je Sporazum s narodom performans, to je sramota. Kako ljudi ne shvatate, ja vas neću zvati izdajnicima, ali bih voleo da mi neko kaže – ako smo zajedno išli na proteste, ako si mu rekao igraj se sam, a ti se sad igraš s njim, prihvatate sistem u kome je laž normalna stvar“, poručuje Đilas.\nKaže i da je potrebno „šest meseci normalnih medija“ na kojima bi objasnili svoje ideje.\n„Kad pitate ljude koji se informišu sa RTS, za ulogu Kine u vreme korone, 97 odsto misli da nas je Kina spasila, oni ne znaju da nas je Evropa spasila, da smo mi od Kine to kupili. Kako da idemo u kampanju od vrata do vrata, ko će da vas pusti na ta vrata, pa svaka zgrada ima interfon, pa šta da ja uzmem tu bazu podataka Telekoma pa da zovem ljude. Ne možete bez promene u medijima da dođete do ljudi. Osam godina sam ja najveći lopov, tek se sad priča pa što ga ne uhapse ako je lopov. Po državnim bolnicama se prave spiskovi ko će da glasa za Vučića, čovek je dobio otkaz u privatnoj firmi jer nije hteo da se učlani u SNS. Pre sedam meseci je RTS rekao da će zvati predstavnike stranaka koje nisu parlamentarne, onda je otišao Jeremić i nikad više niko nije pozvan. Da svi mogu da se čuju na RTS, Vučić ne bi imao 40 odsto glasova jer bi narod čuo nešto“, kaže lider SSP.\n„Sa raznim pojedinačnim aktivnostima ljudi u nekim potezima koji nisu bili dobro isplanirani i vlast ih je napravila gorim, mi raspravljamo koje iscepao sako Rističevića, kao da je to gore od Stefanovićeve razbijene glave. SZS mora da se reformiše i da se vidi kako dalje. Ostali smo bez nekih, ali i dalje ima ljudi koji nisu deo SZS ali su deo bojkota i protiv sistema“, rekao je Đilas.


Belgrade Dreaming predstavlja: Vandal Steve, Anna Mill, Zira & Milhøuse\nPočetna Žurke Najave Belgrade Dreaming predstavlja: Vandal Steve, Anna Mill, Zira & Milhøuse\nNakon jako teškog perioda za muzičku industriju i Beogradski klabing koji je uticao na sve nas u proteklih godinu dana, konačno je došlo vreme da se malo opustimo, odmorimo, uživamo uz kvalitetnu muziku i nadoknadimo sve te izgubljene sate djuskanja. Sada kada je situacija konačno bolja, BelDream se vraća sa novim nizom eventova koji će se ovog leta preseliti na jedan od najprestižnijih klubova na vodi u Beogradu – Hot Mess!\nS obzirom da je BelDream uvek bio sinonim za unikatan ambijent i atmosferu, savršena fuzija sa novim prostorom će doprineti da se novi eventovi podignu na sasvim novi nivo. Pored osveženja u vidu koktela i bazena koji je funkcionalan i otvoren za sve, posetioci će moći i da uživaju uz širok spektar kvalitetne muzike.\nBelDream je ovoga puta odlučio da ugosti Vandal Steve-a, jednog od najveštijih DJ-eva na Balkanu, čoveka koga porede sa James Hype-om kada je u pitanju umeće koje je pokazao kroz deceniju karijere kako pred internacionalnom publikom, tako i kroz 4 Decks Session-e koje možete pronaći na njegovom YouTube kanalu. Društvo u b2b setu će mu takodje praviti i mlada i talentovana Anna Mill, dok ćemo pored njih za pultom moći da vidimo Ziru i naravno našeg rezidenta Milhøuse-a.\nŽurka počinje u 13h i trajaće do 20h. Celodnevnu ulaznicu od 300rsd će biti dostupne na ulazu, i kao i uvek, dress code je bela boja. Ponesite kupaće, veliki kez i dobar vibe sa sobom, i dodjite da uživamo ispod palmi!\nZa rezervacije i više informacija možete se javiti putem stranica: FB i Insta\nPrethodni tekstdRUMELODY objavio spot za traku “Sad Umbrellas”\nSledeći tekstProgram devetog Fresh Wave Festivala!


Putuj igumanijo i ne brini za manastir! - 04.06.2021, Sputnik Srbija\nPutuj igumanijo i ne brini za manastir!\nDa li će stara poslovica „putuj igumane i ne brini za manastir“ primenom novog Zakona o rodnoj ravnopravnosti morati da dobije svoj korigovani oblik koji nužno... 04.06.2021, Sputnik Srbija\nOrbita kulture 5. 6. 2021.\nDa li je onaj ko je doneo zakon bez konsultovanja struke prevideo polnu neutralnost gramatičkog roda, kakve korekcije bi trebalo uneti u ovaj inače obavezujući akt – neka su od pitanja za lingviste, profesore i jezičke stručnjake Isidoru Bjelaković, Vesnu Lompar, Jelenu Filipović i Anu Macanović.Koliko se danas, na devedesetogodišnjicu rođenja, sećamo imena i značaja Ivana V. Lalića, jednog od najistaknutijih savremenih srpskih pesnika? Čime je Lalićeva poezija, zadužila srpsku književnost i kulturu, da li je reč pre svega o unošenju jedinstvene mere i sklada u nju, ili je posle Ivana V. Lalića i istorija i vekovno pamćenje progovorilo na nov i neponovljiv način u stihovima – o svemu tome razgovarali smo sa univerzitetskim profesorima, poštovaocima i istraživačima dela Ivana V. Lalića – Aleksandrom Jovanovićem, Radivojem Mikićem i Aleksandrom Milanovićem.Šta je u fokusu priče filma „Put do oca“ , ratne drame smeštene u vreme Prvog svetskog rata koja je na nedavnom konkursu Filmskog centra Srbije dobila podršku od 36 miliona dinara – pitali smo scenaristu i reditelja filma Nenada Ognjenovića.\n22:15 04.06.2021 (Osveženo: 13:08 05.06.2021)\nDa li će stara poslovica „putuj igumane i ne brini za manastir“ primenom novog Zakona o rodnoj ravnopravnosti morati da dobije svoj korigovani oblik koji nužno uključuje i igumaniju?\nDa li je onaj ko je doneo zakon bez konsultovanja struke prevideo polnu neutralnost gramatičkog roda, kakve korekcije bi trebalo uneti u ovaj inače obavezujući akt – neka su od pitanja za lingviste, profesore i jezičke stručnjake Isidoru Bjelaković, Vesnu Lompar, Jelenu Filipović i Anu Macanović.\nKoliko se danas, na devedesetogodišnjicu rođenja, sećamo imena i značaja Ivana V. Lalića, jednog od najistaknutijih savremenih srpskih pesnika? Čime je Lalićeva poezija, zadužila srpsku književnost i kulturu, da li je reč pre svega o unošenju jedinstvene mere i sklada u nju, ili je posle Ivana V. Lalića i istorija i vekovno pamćenje progovorilo na nov i neponovljiv način u stihovima – o svemu tome razgovarali smo sa univerzitetskim profesorima, poštovaocima i istraživačima dela Ivana V. Lalića – Aleksandrom Jovanovićem, Radivojem Mikićem i Aleksandrom Milanovićem.\nŠta je u fokusu priče filma „Put do oca“ , ratne drame smeštene u vreme Prvog svetskog rata koja je na nedavnom konkursu Filmskog centra Srbije dobila podršku od 36 miliona dinara – pitali smo scenaristu i reditelja filma Nenada Ognjenovića.