N-3 SS-55 - Novo - 2021\nHistorija N-3 SS-55-Historija\n(SS-55: dp. 348 (surf.), 414 (subm.), 1. 147'3 "; b. 15'9" dr. 12'6 "; s. 13 k. (Surf.), 11 k. (subm.); kpl. 25; a. 4 18 "tt. kl. N-1)\nN-3 (SS-55) položili su 31. jula 1915. Seattle Construction and Drydock Co .; pokrenut 21. februara 1917. pod pokroviteljstvom gospođice Berthe Coontz; i pušten u rad 26. septembra 1917., poručnik William R. Munroe komanduje.\nPrateći morske staze u Puget Soundu, NS, sa sestrinskim brodovima N-1 i N-2, napustili su Mornaričko dvorište 21. novembra 1917. Tri podmornice stigle su u Novi London 7. februara 1918. Odavde je N-8 patrolirao duž obale Nove Engleske i izvan Long Islanda. Dana 23. jula britanski parobrod je pogrešno shvatio N-S jer ju je njemački podmornik ispalio na domet od samo 50 metara. Iako je pogođena granatom od 6 ", podmornica je pretrpjela samo neznatna oštećenja, a nakon popravki na moru, uspjela je vlastitim snagama nastaviti do mornaričkog dvorišta New York. Nakon trajnog popravka, N-3 se vratio u školu za podmornice u New Londonu na patrola i obuka do 1920.\nOdlazeći iz New Londona 1. juna 1921, N-3 je otplovio za Toledo Ohio. Jedna od prvih podmornica koja je plovila rijekom St. Lawrence i Velikim jezerima, pristala je u Halifaxu u Quebecu, Montrealu i Port Dalhousieju prije nego što je stigla u Toledo 25. juna. Ostala je tamo 11 dana, otvorena za javnost. Polazeći 6. jula, vratila se u Novi London, stigla 20. jula, a odatle je krstarila duž istočne obale od Halifaxa do Philadelphije, vodeći krstarenja za obuku. Odlazeći iz Novog Londona, otplovila je prema mornaričkom dvorištu Philadelphia, gdje je prestala s radom 30. aprila 1926. Izbrisana je iz registra brodova mornarice 18. decembra 1930., a otpisana je sredinom 1931.\nKako preuzeti svoju istoriju zapošljavanja sa SSS veb lokacije?\nZašto vam je potrebna vaša istorija zapošljavanja sa SSS web stranice? Vaši poslodavci mogu zahtijevati vašu istoriju zapošljavanja SSS -a, posebno kada se prijavljujete za novi posao. Ako želite znati i kada su vas vaši poslodavci prijavili kao zaposlenika i počeli doprinositi vašoj SSS premiji, povijest zapošljavanja sa web stranice SSS -a također će vam biti od pomoći. Neke ambasade takođe zahtijevaju kopiju vaše istorije zapošljavanja SSS -a i stvarnih premija kao dokaz vašeg zaposlenja na Filipinima.\nPovijest zapošljavanja prikazana na web stranici SSS -a ne daje vaš tačan datum zaposlenja u kompaniji, već mjesec i godinu vašeg datuma izvještavanja o određenom poslodavcu.\nKAKO PROVJERITI ISTORIJU ZAPOSLENOSTI SA SAJTA SSS\nSSS web stranica najbolje funkcionira u Internet Exploreru 11, ali ovaj će vam post pomoći u navigaciji web lokacijom pomoću Google Chromea ili Mozilla Firefoxa.\n1. Prijavite se na svoj korisnički račun www.sss.gov.ph\n2. Nakon uspješne prijave kliknite Upit izbornika i bit ćete preusmjereni na “Statičke informacije o zaposlenima”Stranicu. Kliknite na Podaci o članu na navigaciji trećeg sloja, a zatim odaberite historija zapošljavanja.\n3. Vaša istorija zapošljavanja će se prikazati na stranici. Vaš ID poslodavca, ime, datum prijavljivanja i datum zaposlenja pojavit će se na ekranu.\nAko ste bili zaposleni u određenoj kompaniji i to se nije pojavilo u vašoj istoriji zapošljavanja, velika je vjerovatnoća da vas nisu prijavili i da vam nisu uplatili doprinose za SSS. Možete to prijaviti najbližoj filijali SSS -a i dostaviti dokaz o svom zaposlenju i uplatnicu.\nPovijest traktora Ford N serije\nKada su se krajem tridesetih pojavili 9n fordovi, oni su bili možda jedan od najvažnijih tehnoloških razvoja u Americi. Ovaj mali traktor povećao je produktivnost čovjeka na farmi. Sada su dostupni moderniji traktori, ali oni koštaju mnogo više i zapravo su samo dorada čvrste ideje Henryja Forda i Harryja Fergusona. Ono što ga je izdvajalo od tadašnjih rivala bio je jednostavan hidraulični sistem koji čini sve vrste priključaka praktičnim: kopači iz rupa, mješalice za cement, kosilice, noževi, lopatice, sjeckalice, plugovi, grablje itd. Motor je u osnovi model A Ford, oko 20 KS. Svi Fordovi traktori "N serije" trebali bi biti na antičkim izložbama zbog starosti, mnogi jesu, ali većina se i danas koristi. Dijelovi su trenutno dostupni. Pronađite jedan od starih Ford traktora i dajte mu dom, a kad vam zatrebaju dijelovi ne zaboravite na Just8N.\nPrvi Ford 9N traktor izgrađen je 1939. godine. Koristio je vlastiti četverocilindrični motor kompanije, koji je imao otvor od 3-3/16 x 3-3/4 inča i hod. Jedinstvena karakteristika traktora 9N bila je činjenica da je bio opremljen jedinstvenim sistemom pričvršćivanja u tri tačke. Ferguson sistem se sastojao od kombinirane veze i hidrauličkog upravljanja, primjenjivog na veliki broj oruđa, a usavršen je 1935. godine nakon 17 godina inženjerskog razvoja Harryja Fergusona. Razvijen je kao višenamjenski traktor za malu farmu. 9N je prošao kroz promjene gotovo svake godine proizvodnje.\nNeke od najnovijih karakteristika na traktoru Ford 2N napravljenom od 1942. do 1947. godine bio je radijator pod tlakom s poklopcem i na kraju zatvorena svjetla. Zbog ratnih napora svi gumeni proizvodi su racionirani pa su bili dostupni samo čelični kotači, a umjesto baterije korišten je magneto sistem. Druge promjene su učinjene zbog rata, a nakon toga su se vratile.\nFord 2N je evoluirao u Ford 8N, koji je zvanično započeo svoju proizvodnju 1947. godine, a proizveden je do 1952. Opremljen sa sistemom za povezivanje u tri tačke i 4-stepenim mjenjačem Ferguson sistema, modelu Ford 8N bilo je suđeno da postane najprodavaniji pojedinac traktor svih vremena u Sjevernoj Americi. Najuočljivije razlike između 8N Ford traktora i 2N i 9N osim novih boja u dvije boje bilo je uključivanje 4-stepenog mjenjača umjesto 3-brzinskog u 2N i 9N, te povećanje oba pogona (PTO) i konjske snage vučne rude. Neke druge primjetne razlike u odnosu na 9N/2N bila je promjena ušica sa šest na osam na stražnjim kotačima, ispisani "Fordov" logo na branicima i bočnim stranama poklopca, ovo skriptiranje zapravo nije započelo do kraja 1950. i odsustva zakrpe "Ferguson System" koja se više nije prikazivala ispod Fordovog ovala, iako je traktor još uvijek koristio Fergusonsovu spojku u tri točke. Nakon smrti Henryja Forda, Henry Ford II je pomno pogledao rad Fordovih traktora i zaključio da Ford Motor Company gubi novac na svakom Ford Traktoru serije 9N i 2N koji je ikada proizveo po "ugovoru o rukovanju" s Fergusonom. Tako je nakon šest godina proizvodnje traktora 9N i 2N Ford okončao "sporazum o rukovanju". Ford je ostavio traktor, ali bez alata, dok je Ferguson imao oruđa, ali bez traktora, iako je Ferguson već započeo proizvodnju traktora u Engleskoj s Fordovim dizajnom traktora i svim Fordovim nacrtima i specifikacijama.\n9. aprila 1952. Harry Ferguson prihvatio je sporazum o nagodbi s Fordom. Dearborn Motors nadoknadio je Fergusonu 9,25 miliona dolara za kršenje patenata. Ford je pristao prekinuti proizvodnju hidrauličkog sistema pomoću Fergusonove hidraulične pumpe na strani rezervoara do kraja 1952. modelske godine. 1953. & amp. 54 Ford je izašao s traktorom modela NAA. 1953. je Fordu bila 50. godišnjica i nazvali su ovaj traktor Zlatnim jubilejem u čast Henrika II. Traktor je dobio novi izgled i novi motor 134CID sa gornjim ventilima koji zamjenjuju motor modela A s ravnom glavom. Tijekom proizvodnje traktora N-serije napravljene su mnoge izmjene i poboljšanja.\nFord U.S. je predstavio četiri modela od 1955. do 56. godine. I "600" i "700" imali su oko 30 KS na poteznici, dok je "600" postavljeno kao pomoćni traktor ili traktor za oranje, dok je "700" bila verzija međurednih usjeva s visokim razmakom od tla. I "800" i "900" imali su oko 40 KS, a "900" je služio kao traktor za međuredne usjeve.\nOd 1957-62, Ford je predstavio seriju u kojoj su svi brojevi modela završavali s "1." Prvi broj â & euro "mjesto 'stotina' â & euro" označavao je relativnu snagu i konfiguraciju. Druga brojka označava opcije prijenosa, priključka i priključnog vratila. Sve serije "501", "601" i "701" imale su isti motor od 27-29 KS. No, serija "501" bila je ofsetna, traktori s visokim razmakom, serija "601" su bile komunalne konfiguracije, a serija "701" traktori za međuredne usjeve. Dakle, ako je poljoprivrednik želio traktor s međurednim usjevima s oko 30 KS, odabrao je seriju "701", a zatim opciju "drugi broj". Na primjer, "721" je imao četverostepeni mjenjač, ali bez priključnog vratila ili spojke u tri točke. "741" je imao sve tri. Izbor opcija se povećavao kako se broj povećavao. Dakle, "781" je imao "Select-O-Speed" mjenjač, dvostepeni PTO i priključak u tri tačke. Serije "801" i "901" imale su iste dostupne opcije i mogle su se pohvaliti između 35 i 40 KS ovisno o vrsti goriva.\nGodine 1961., Ford je predstavio novu, snažniju seriju traktora koji će ih održati do kraja desetljeća. Prvi je bio model sa snagom, 60 KS, "6000." Ali dizajn nije imao dovoljno testiranja i razvio je probleme s motorom i mjenjačem. Ford je promijenio dizajn i ponovno uveo traktor sa potpuno novom shemom boja. Nestala je crveno -bela boja, a na njenom mestu novi zaštitni znak plavo -bela. Godine 1962. linija je proširena na model "2000" (zasnovan na britanskoj Dexti) sa 32 KS i model "5000" (na osnovu britanskog Super Majora) sa 40 KS. "4000" je predstavljen 1963. godine sa 42 KS.\nBez obzira na to vraćate li traktoru njegov izvorni oblik ili ga radite na farmi, Just8N vam može dati stručne savjete uz brzu i prijateljsku uslugu. Ponosimo se što imamo najniže cijene u poslu, a nudimo najkvalitetnije dostupne dijelove. Naručite putem Interneta ili nas nazovite na 888-355-9937 za sve vaše potrebe Ford traktora.\n*Ured sekretara, Odjel za zdravstvo i ljudske usluge. Zbog velikog interesa za siromaštvo i njegovog mjerenja, Bilten je zamolio gospodina Fishera da napiše članak o porijeklu pragova siromaštva. Za povezane informacije pogledajte & quot; Smjernice o siromaštvu za 1992. & quot; Gordon M. Fisher, Bilten socijalne sigurnosti, Vol. 55, br. 1, proljeće 1992., str. 43 46.\nPosljednjih godina u Sjedinjenim Državama obnovljeno je zanimanje za definisanje i mjerenje siromaštva. Početkom 1992. godine, Odbor za nacionalnu statistiku Nacionalne akademije nauka započeo je 30 -mjesečnu studiju koju je zatražio Kongres, a koja uključuje ispitivanje statističkih pitanja uključenih u mjerenje i razumijevanje siromaštva. Nešto prije 2 godine, u januaru 1990. godine, Uprava je odobrila inicijativu za poboljšanje kvaliteta ekonomske statistike. Trenutna mjera siromaštva bila je jedna od nekoliko desetina statističkih serija ispitanih u sklopu te inicijative. U aprilu 1990. ekonomistica Urban Instituta, Patricia Ruggles, objavila je knjigu1 u kojoj se traži revizija linije siromaštva kako bi se odrazile promjene u obrascima potrošnje i mijenjaju koncepti onog što čini minimalno odgovarajući životni standard. U srpnju 1990. dvije su privatne organizacije koje se bave siromašnima i starijim osobama objavile izvještaj 2 u kojem se preispituju trenutne procedure mjerenja siromaštva i opisuje Gallupova anketa u kojoj je nacionalno reprezentativan uzorak Amerikanaca postavio prosječnu vrijednost dolara za liniju siromaštva koja je bila veća od sadašnja zvanična linija siromaštva. S obzirom na ove i druge primjere, 3 moglo bi biti korisno preispitati razvoj i kasniju istoriju sadašnjih zvaničnih pragova siromaštva.\nPragovi siromaštva primarna su verzija savezne mjere siromaštva  - druga verzija su smjernice za siromaštvo. Pragove trenutno izdaje Biro za popis i općenito se koriste u statističke svrhe, na primjer, za procjenu broja osoba u siromaštvu i tabelarni prikaz prema vrsti prebivališta, rasi i drugim društvenim, ekonomskim i demografskim karakteristikama. Smjernice o siromaštvu, 4, s druge strane, izdaje Odjel za zdravstvo i ljudske usluge i koriste se u administrativne svrhe, na primjer, za utvrđivanje da li je osoba ili porodica finansijski podobna za pomoć ili usluge prema određenim saveznim programima.\nRazvoj pragova siromaštva\nPragove siromaštva je 1963. godine 64 razvila Mollie Orshansky, ekonomistica koja radi u Upravi za socijalno osiguranje. Kao što je Orshansky kasnije naznačio, njezina prvobitna svrha nije bila uvođenje nove opće mjere siromaštva, 5 već razvoj mjere za procjenu relativnih rizika niskog ekonomskog statusa (ili, šire, razlike u mogućnostima) među različitim demografskim grupama porodice sa djecom. 6 Ona je zapravo razvila dva seta pragova siromaštva, jedan koji je izveden iz plana hrane Ministarstva poljoprivrede za ekonomiju, a drugi iz njegovog nešto manje strogog plana hrane s niskom cijenom. Ona je opisala početnu verziju ovih pragova za porodice sa djecom tek u članku iz jula 1963. citiranom u fusnoti 6. Objavila je analizu koristeći preciziranu verziju pragova proširenu na pragove za nepovezane pojedince i porodice bez djece u članku iz januara 1965. godine. .7\nJohnsonova administracija objavila je svoj rat protiv siromaštva u januaru 1964., nedugo nakon objavljivanja početnog članka o siromaštvu Orshanskog. Izvještaj Vijeća ekonomskih savjetnika (CEA) iz 1964. sadržavao je poglavlje o siromaštvu u Americi. 8 Poglavlje je postavilo granicu siromaštva od 3.000 USD (u 1962. USD) za porodice svih veličina za nepovezane pojedince, poglavlje je implicitno postavilo granicu siromaštva od 1.500 USD (izbor koji je ubrzo eksplicitan). Iznos od 3.000 USD je naveden kao godišnji prihod prije oporezivanja. Bilo je kratke rasprave o teoretskoj poželjnosti korištenja procjena "kvototalnih" prihoda uključujući i nenovčane elemente, kao što je vrijednost najma vlasničkih stanova i hrane podignute i konzumirane na farmama, ali nije bilo moguće doći do tih procjena. U poglavlju CEA istaknuto je da bi ukupan novac plus prihod bez novca koji bi odgovarao gotovini-samo linija prihoda siromaštva od 3.000 USD bila nešto veća od 3.000 USD. 9\nPoglavlje CEA odnosilo se na članak Orshanskyja iz jula 1963. i njegov iznos od 3.165 USD & plan ekonomije & quot; liniju siromaštva za četveročlanu porodicu koja nije poljoprivredna. & quotOstale studije su koristile različite korpe na tržištu, mnoge od njih koštaju više. Sve u svemu, oni pružaju podršku za korištenje kao granica, porodice čiji je godišnji novčani prihod iz svih izvora iznosio 3.000 dolara. . . . & quot 10 Ovaj odlomak naveo je neke ljude na pomisao da je linija siromaštva CEA -e od 3.000 dolara izvedena u većoj ili manjoj mjeri iz linije siromaštva Oršanskog od 3.165 dolara. Međutim, Robert Lampman (član osoblja CEA -e) radio je na analizi siromaštva koristeći iznos od 3.000 dolara već u proljeće 1963. godine 11 i#173 nekoliko mjeseci prije objavljivanja prvog članka Oršanskog. Umjesto toga, iznos od 3.000 USD bio je konsenzusni izbor koji se zasnivao na uzimanju u obzir faktora kao što su nivo minimalne plate, nivo prihoda na kojem su porodice počele da plaćaju federalni porez na dohodak i nivoi plaćanja javne pomoći. 12\nOrshansky je bio zabrinut zbog neuspjeha CEA izvještaja da svoju liniju siromaštva prilagodi veličini porodice, što je rezultiralo potcjenjivanjem broja djece u siromaštvu u odnosu na starije osobe. To ju je potaknulo da započne posao koji je rezultirao njenim člankom u Biltenu o socijalnom osiguranju iz januara 1965., koji je proširio dva skupa pragova siromaštva na & quot; ekonomskom nivou & quot; i & quot; nivou troškova & quot & quot; na cijelo stanovništvo. Ovaj članak pojavio se upravo u vrijeme osnivanja Ureda za ekonomske mogućnosti (OEO). OEO je usvojio niži (& quoteconomy level & quot) od dva skupa pragova siromaštva Oršanskog kao radnu ili kvazi službenu definiciju siromaštva u maju 1965. Kao što je dolje navedeno, pragovi su označeni kao službena statistička definicija siromaštva Federalne vlade u augustu 1969. godine.\nOrshansky nije razvio pragove siromaštva kao standardni budžet, odnosno popis roba i usluga koje bi porodica određene veličine i sastava trebala živjeti na određenom nivou blagostanja, zajedno s njihovim procijenjenim mjesečnim ili godišnjim troškovima. 13 Da su općeprihvaćeni standardi minimalnih potreba bili dostupni za sve ili većinu glavnih osnovnih životnih stavki potrošnje (na primjer, stanovanje, medicinska njega, odjeća i prijevoz), standardni proračunski pristup mogao bi se upotrijebiti tako da se troškovi standardima i zbrajanju troškova. Međutim, osim za područje hrane, tada ni danas nisu postojali definitivni i prihvaćeni standardi minimalne potrebe za glavnim stavkama potrošnje.\n"Općenito prihvaćeni" standardi adekvatnosti hrane koje je Oršanski koristio pri razvijanju pragova bili su planovi hrane koje je pripremilo Ministarstvo poljoprivrede. U to vrijeme postojala su četiri takva plana ishrane, sa sljedećim nivoima troškova: liberalan, umjeren, jeftin i ekonomičan. Prva tri plana uvedena su 1933. godine, a plan ekonomične hrane razvijen je i uveden 1961. Podaci na kojima se temelji ovaj drugi plan došli su iz Ankete o potrošnji hrane za domaćinstva iz Ministarstva poljoprivrede iz 1955. godine. 14 U razvoju dva skupa pragova siromaštva, Orshansky je koristila planove hrane po niskim cijenama i ekonomične: 15\nPlan niske cijene, prilagođen obrascima ishrane porodica u najnižoj trećini raspona prihoda, agencije za socijalnu skrb već dugi niz godina koriste kao osnovu za raspodjelu hrane za siromašne porodice i druge koji žele smanjiti troškove hrane. Često je, međutim, stvarni dodatak na hranu porodicama koje primaju javnu pomoć bio manji od onog u planu niskih troškova. potrošnja onoliko koliko ovaj plan ishrane preporučuje nikako ne garantuje da će dijete biti adekvatne. . . .Skoro je Ministarstvo poljoprivrede počelo izdavati plan ekonomične ponude, koji košta samo 75 -80 posto koliko i osnovni plan sa niskim troškovima, za & "savremenu ili hitnu upotrebu kada su sredstva mala. & Quot. . .Plan prehrane kao takav ne uključuje dodatnu naknadu za obroke pojedene ili drugu hranu koja se jede izvan kuće. 16\nDa budemo precizniji, ono što je korišteno pri razvijanju pragova su dolarski troškovi hrane u dva plana hrane. Iako su stvarne namirnice u oba plana pružale potpuno hranjivu prehranu, porodice koje su trošile hranu na dolarsku cijenu ekonomskog plana prehrane imale su otprilike 1 šansu u 2 za dobijanje poštene ili bolje prehrane, ali samo 1 šansu u 10 da dobiju dobra dijeta. 17\nTri koraka koja je Orshansky slijedio pri prelasku s cijene hrane za porodicu na minimalne troškove za sve porodične potrebe bili su (1) da se definiraju prototipi veličine i sastava porodice za koje će se izračunati troškovi hrane, (2) da se odluči o iznosu dodatnog prihoda kako bi se omogućile stavke koje nisu hrana, i (3) za povezivanje novčanih potreba poljoprivrednih porodica sa potrebama uporedivih porodica koje nisu poljoprivredne.\nZbog posebnog interesa za ekonomski položaj porodica s djecom i zbog toga što su zahtjevi za prihodom povezani s brojem osoba u porodici, Orshansky je procijenio troškove hrane odvojeno za porodice koje nisu farmeri i koje se razlikuju po veličini od dva člana do sedam ili više. Porodice su dalje klasificirane prema spolu glave i broju članova koji su bili u srodstvu sa djecom mlađom od 18 godina. Među tročlanim porodicama, za  okolnosti, postojale su zasebne potkategorije sa sljedećim sastavom: tri odrasle osobe dvije odrasle osobe, jedno dijete i jedna odrasla osoba , dvoje djece.\nDvočlane porodice su dalje klasifikovane prema godinama starosti kao one mlađe od 65 godina i one starije od 65 godina. 18 Niži pragovi siromaštva koji su rezultirali za starije jedinice najmanje veličine bili su jednostavno mehanička posljedica postojanja zasebnih potkategorija za dvočlane porodice sa starim i glavama bez glava, te činjenice da su troškovi plana ishrane izračunati za starije porodice niže od onih za porodice bez starateljstva. Orshansky nije tvrdio da su nužni izdaci za neprehranu starijih osoba ili trebali biti niži od onih za nenastarene. Kao što je dolje napomenuto, pragovi siromaštva za nepovezane pojedince (jedinice od jedne osobe) nisu izvedeni iz troškova plana ishrane, već su izračunati direktno iz pragova za porodice sa dvije osobe.\nIzračunavanje troškova plana hrane za potkategorije porodica koje nisu farme koje je uspostavio Orshansky bio je složen proces. Planovi ishrane uključivali su zasebne podatke o cijeni hrane za 19 različitih starosnih kategorija osoba. 19 Međutim, u velikoj mjeri nisu bili dostupni podaci koji bi prikazali raspodjelu osoba prema dobi i spolu unutar svake podkategorije porodice. Koristila je distribuciju podataka iz Decenijskog popisa 1960. i napravila dodatne pretpostavke o karakteristikama članova porodice koje nisu prikazane u distribuciji popisnih podataka. Za svaku potkategoriju porodica sa djecom odabrana je kombinacija uzrasta djece koja je dovela do cijene hrane koja je bila veća od troškova prehrane dvije trećine (simuliranih) porodica u toj potkategoriji. & quotZato što se potrebe djece za hranom brzo povećavaju sa starenjem, a troškovi plana ishrane su već kritično niski, smatralo se da je ova zaštita neophodna kako bi se osigurala odgovarajuća prehrana za mlade u rastu. & quot 20 Troškovi plana hrane za 58 potkategorija porodica koje nisu poljoprivrednici izračunati su prema cijenama iz januara 1964. godine. za ekonomiju i jeftine planove hrane.\nDa bi od troškova plana prehrane došao do procjena minimalno potrebnih izdataka za sve stavke, Orshansky se poslužio ekonomskim načelom poznatim kao Engelov zakon, koji kaže da je udio prihoda koji se dodjeljuje "neophodnom", a posebno hrani, pokazatelj ekonomsko blagostanje. 21 Orshansky je iskoristio ovaj zakon pretpostavljajući da su porodice (od tri ili više osoba) dostigle ekvivalentan nivo dobrobiti samo kada je udio prihoda koji im je potreban za kupovinu odgovarajuće prehrane isti.\nDa bi odredio udio ukupnog prihoda za koji se pretpostavlja da bi trebao biti potrošen na hranu, Orshansky je upotrijebio Anketu o potrošnji hrane za domaćinstva Ministarstva poljoprivrede, istraživanje provedeno u intervalima od približno 10 godina. Najnovije istraživanje iz 1955. godine koje je tada bilo dostupno pokazalo je da su za porodice sa tri ili više osoba prosječni izdaci za svu hranu koja se koristi unutar i izvan kuće tokom jedne sedmice činili oko jedne trećine njihovog prosječnog novčanog prihoda nakon oporezivanja. (Imajte na umu da se ovaj nalaz odnosi na porodice na svim nivoima prihoda, a ne samo na one sa nižim prihodima. Jedna od najčešćih grešaka u vezi s pragovima je tvrdnja da se temelje na nalazu da „siromašni ljudi troše trećinu svog prihoda na hranu . & quot)\nOsim razmatranja Ankete o potrošnji hrane za domaćinstva Ministarstva poljoprivrede iz 1955. godine, Orshansky je pregledao i Anketu o potrošnji potrošača iz 1960-61 Zavoda za statistiku rada (BLS), koja je također dala procjenu udjela ukupnog prihoda nakon oporezivanja za hranu. Korištenje BLS istraživanja za izvođenje mjere siromaštva rezultiralo bi "quotmultiplier" nešto više od četiri, a ne tri. Međutim, pitanja koja BLS koristi za dobijanje podataka o godišnjim izdacima za hranu obično su donijela niže prosječne izdatke od detaljnije kontrolne liste stavki po stavki hrane konzumirane u sedmici korištene u istraživanju Ministarstva poljoprivrede. 22 Orshansky je konačno odlučio iskoristiti istraživanje Ministarstva poljoprivrede, s omjerom jedan prema tri u potrošnji hrane prema prihodu od novca nakon oporezivanja, za razvoj praga siromaštva.\nOrshansky je započela svoje troškove hrane do- postupka ukupnih rashoda uzimajući u obzir hipotetičku prosječnu porodicu (sa srednjim prihodom), trošeći jednu -trećinu svog prihoda na hranu, koja se suočila s potrebom da smanji svoje rashode. 23 Iznijela je pretpostavku da će porodica moći smanjiti troškove hrane i nehrane za isti omjer. Ova je pretpostavka, naravno, bila pojednostavljujuća pretpostavka ili prva aproksimacija. Prema ovoj pretpostavci, jedna trećina porodičnih izdataka bila bi za hranu, bez obzira koliko su smanjili ukupne izdatke.\nKada bi hipotetička porodica smanjila troškove hrane do tačke u kojoj je izjednačila troškove ekonomskog plana hrane (ili jeftinog plana ishrane) za porodicu te veličine, porodica bi došla do tačke u kojoj su troškovi hrane bili minimalno, ali adekvatno, pod pretpostavkom da će „domaćica biti pažljiv kupac, vješt kuhar i dobar upravitelj koji će sve porodične obroke pripremati kod kuće.“ & rdquo 24 Oršanski je pretpostavio da će u tom trenutku i porodični izdaci za prehranu biti minimalan, ali adekvatan i utvrdio je taj nivo ukupnih izdataka kao prag siromaštva za porodicu te veličine. Budući da bi porodični izdaci za hranu i dalje činili trećinu ukupnih izdataka, to je značilo da je (za porodice s tri ili više osoba) prag siromaštva za porodicu određene veličine i sastava postavljen na tri puta više od cijene ekonomične hrane plan (ili plan niske cijene hrane) za takvu porodicu. Tri faktora za koje su troškovi plana hrane pomnoženi postalo je poznato kao "multiplikator".\nVažno je napomenuti da je metodologija "quotmultiplier & quot" Oršanskog za izvođenje pragova bila normativna, a ne empirijska, odnosno zasnovana je na normativnoj pretpostavci koja uključuje (1955.) obrasce potrošnje stanovništva u cjelini, a ne na empirijskom ponašanju potrošnje nižeg grupe prihoda.\nZa izračunavanje praga siromaštva za jedinice od#173 i dvije osobe korištene su različite procedure kako bi se omogućili relativno veći fiksni troškovi s kojima se suočavaju male porodične jedinice. Orshansky je primijetio da su nedavne krivulje potrošnje pokazale da se čini da su porodične jedinice od jedne i dvije osobe, koje su kao grupa bile manje homogene po sastavu, "neujednačene" sa većim porodicama s obzirom na obrasce potrošnje. 25 Za dvije porodice sa#173 osobe, Anketa o potrošnji hrane za domaćinstva iz 1955. otkrila je omjer prihoda/hrane nakon poreza od 0,27 umjesto jedne trećine u skladu s tim, množitelj od 1/0,27 ili 3,7, korišten je za određivanje praga siromaštva za porodice sa dvije osobe.\nZa određivanje pragova siromaštva za nepovezane pojedince (jedinice jedne osobe) nije korišten multiplikator. Orshansky je primijetio da je podatke o potrošnji za nepovezane pojedince teško tumačiti zbog velike zastupljenosti starijih osoba koje se ne prikazuju zasebno. Za pragove siromaštva izvedene iz plana niske cijene hrane, pragovi za nepovezane pojedince postavljeni su na 72 posto odgovarajućih pragova za porodice sa dvije osobe. Za siromaštvo na "ekonomskom nivou", odnosno definiciju siromaštva izvedenu iz ekonomskog plana hrane koji se i danas koristi, pragovi za nepovezane pojedince postavljeni su na 80 posto odgovarajućih pragova za porodice sa dvije osobe. Ova se procedura temeljila na premisi da što je manji prihod, jednoj osobi će biti teže smanjiti troškove kao što su stanovanje i režije ispod minimalnih troškova za par. Imajte na umu da je faktor od 80 posto korišten za izvođenje odvojenih pragova (na & kotaciji ekonomskog nivoa & quot) za muškarce u dobi, muškarce bez starosti, žene u dobi i žene bez srodstva bez srodstva. Međutim, zbog različitih ponderiranih faktora za jednu jedinicu i dvije osobe, ponderirani prosječni prag siromaštva za jedinicu s jednom osobom nije tačno jednak 80 posto ponderiranog prosječnog praga siromaštva za jedinicu s dvije osobe.\nNakon što je izračunao pragove siromaštva iz svakog plana ishrane za 58 kategorija porodica koje nisu poljoprivrednici i 4 kategorije pojedinaca koji nisu povezani sa poljoprivredom, Orshansky je imao 62 detaljna praga siromaštva (iz svakog plana ishrane) za jedinice koje nisu farme. Prema Anketi o potrošnji hrane za domaćinstva iz 1955. godine, oko 40 posto prehrambenih artikala koje konzumiraju sve poljoprivredne porodice procijenjeno po cijenama koje plaćaju sve porodice koje su ih kupile dolazilo je sa njihove domaće farme ili iz vrta, umjesto da se kupuje za gotovinu. Osim toga, napomenuo je Orshansky, poljoprivredne porodice općenito nisu mogle računati samo dio hrane, već i veći dio svog stambenog prostora kao dio rada na farmi. 26 Budući da su poljoprivredne porodice za gotovinu kupile samo oko 60 posto hrane koju su konzumirale, te zbog pitanja klasifikacije troškova stanovanja na farmi kao dio poslovanja farme, Orshansky je odlučio postaviti pragove siromaštva na farmi na 60 posto odgovarajućih pragova koji nisu poljoprivredni . 27 (Kao što je dolje navedeno, ova brojka je promijenjena na 70 posto 1965. godine kada je Ured za ekonomske mogućnosti usvojio pragove, na 85 posto 1969. i na 100 posto (to jest, razlika je uklonjena) 1981.)\nVažno je napomenuti da razlika između farme/ne -poljoprivrede Orshansky nije bila ista kao razlika između sela/grada (ili ne -metropolita/velegrada). U aprilu 1970., na primjer, Decenijski popis pokazao je da je od ukupnog ruralnog stanovništva od 53,9 miliona ljudi, samo 10,6 miliona (19,7 posto) živjelo na farmama. Pragovi siromaštva van poljoprivrede primijenjeni su na ruralnu populaciju koja nije poljoprivredna, kao i na gradsko stanovništvo. Također treba napomenuti da razlog za razliku između farmi i ne -poljoprivrede nije bio opći "trošak stambenog zbrinjavanja jeftiniji" i argument#173 na poljoprivrednim ili ruralnim područjima.\nSa 62 detaljna praga siromaštva za ne -poljoprivredne porodične jedinice i 62 detaljna praga za porodične jedinice na farmama, Orshansky je imao ukupno 124 detaljna praga za svaki od dva nivoa troškova (ekonomičnost i niska cijena). Umjesto tabelarnog prikaza 248 zasebnih graničnih vrijednosti prihoda, odlučila je predstaviti manji skup ponderisanih prosječnih pragova (tabela 1).\nImajte na umu da je kalendarska 1963. godina uvijek bila osnovna godina za pragove siromaštva, prije i poslije revizije 1969. o kojoj se raspravlja u nastavku. Tvrdnje da je 1959. ili 1967. osnovna godina serije proizlaze iz nesporazuma. Prije 1969. pragovi su ažurirani za promjene cijena svake godine do decembra do  prosinca u troškovima po glavi stanovnika ekonomskog (ili jeftinog) plana hrane. 28\nPragovi siromaštva predstavljeni su kao mjera neadekvatnosti prihoda i kvota da nije moguće nedvosmisleno reći 'koliko je dovoljno', trebalo bi sa sigurnošću tvrditi koliko je, u prosjeku, premalo. & Quot 29\nOrshansky je precizno opisala svoje pragove siromaštva kao "kvocijentno apsolutnu" mjeru siromaštva, 30 utoliko što su razvijeni iz proračuna koji su koristili obrasce potrošnje (u određenom trenutku) stanovništva SAD -a u cjelini. U dihotomiji između relativnih i apsolutnih definicija siromaštva, jedna od bitnih karakteristika čisto & quotabsolute & quot definicije je da je izvedena bez ikakvog upućivanja na obrasce potrošnje ili nivoe dohotka stanovništva u cjelini. 31 However, although the poverty thresholds were not a purely absolute measure, they were also quite clearly not a purely relative measure, such as the 50-percent of median income measure proposed by Britain's Peter Townsend in 1962 and (in the United States) by Victor Fuchs in 1965. 32\nKao Rotterdam Uredi\nKao Rembrandt Uredi\nShe sailed for Premier along with the ex ocean liners Oceanic, Eugenio C i Transvaal Castle, all now named Big Red Boat I, II i III. She continued to serve as a fairly popular cruise ship out of Port Canaveral, Florida until September 13, 2000, when Premier Cruises shut down.\nIt was midnight when this was made official and the captain of the Rembrandt was ordered to dock in Halifax, Nova Scotia and offload all.  She was subsequently placed under arrest by the Halifax Sheriff's department until the next morning, then days later she sailed to be laid up in Freeport, Bahamas [ potreban citat ] .\nPogledajte video: SS-N-3 SHADDOCK BRIEFS - 3 (Novembar 2021).\nCopyright 2021 \_ Historija N-3 SS-55-Historija...


Subotica leto 2019 | Subotica smestaj apartmani cene\nSubotica je grad sa 100000 stanovnika i nalazi se na severu Republike Srbije, nedaleko od granice sa Mađarskom. Predstavlja najznačajniji admistrativni, industrijski, privredni kulturni centar severne Bačke. Posle Novog Sada, Subotica je drugi po veličini grad u Vojvodini.\nDanas Subotica predstavlja moderan grad. Spomenici kulture kao što su Narodno pozorište, Gradska kuća, Sinagoga, Rajhlova palata, fontane, verski spomenici, brojne kulturne manifesacije (Međunarodni sajam preduzetništva, medjunarodni filmski festival “Palić”, Letnje pozorišne večeri, Berbanski dani), hoteli, barovi, klubovi, kao i neposredna blizina Palića doprineli su da Subotica postane značajna turistička destinacija u ovom delu Srbije.\nSalaš Čardak Šumski\nAko planirate duži boravak, verovatno će vam biti potreban i smeštaj u Subotici. Potrudili smo se da izdvojimo iz svake kategorije smeštaja po nešto kako bi ponuda bila dostupna svačijem džepu\nPrenoćište - privatni smeštaj\nTagovi: Subotica leto 2019, Subotica turistički vodič i preporuke, turisticka mapa Subotica, smestaj Subotica


Crnogorci OJADILI ZLATARU U PARIZU! PLEN VRIJEDAN 3 MILIONA EVRA ODNIJELI NA TROTINETU | Sandzak Live - Sandzaklive.Net- Najčitaniji web portal u Sandžaku - Sandzaklive\nHome Hronika Crnogorci OJADILI ZLATARU U PARIZU! PLEN VRIJEDAN 3 MILIONA EVRA ODNIJELI NA...\nDržavljani Crne Gore, starosti 44 i 54 godine, uhapšeni su zbog sumnje da su iz zlatare u Parizu ukrali nakit vedan između dva i tri miliona evra! Kako prenose franucki mediji, oni su uhapšeni dan nakon pljačke zlatare “Chaumet” u pariskom arondismanu 8.\nPljačka se dogodina u utorak popodne, a muškarac koji nije imao kapuljaču ušao je u luksuznu prodavnicu oko 17 sati, mediji prenose da je, kako se može videti na snimcima kamera, jedan od uhapšenih prvo tražio da mu zaposleni pokažu nakit koji je navodno želeo da kupi. Kada su prodavci stavili nakit na poslužavnik ispred njega, izvukao je pištolj i zgrabio sve sa poslužavnika. Sa plenom je pobegao na trotinetu. U pljački nije bilo povređenih.\nMediji prenose da su pljačkaš i saučesnik iznajmili sobu u pariskom arondismanu 3, te da je policija u njihovom apartmanu pronašla dokaze da su autobusom krenuli na put za Beograd.\nNjih su danas oko 13 časova, u autobusu na autoputu nedaleko od granice sa Nemačkom, uhapsili pripadnici brigade za istraživanje i intervencije u Mecu. Prema pisanju medija kod državljana Crne Gore pronađa je velika količina nakita koji je ukraden.\nMediji su, pozivajući se na informacije iz policije, objavili da uhapšeni nisu od ranije poznati policiji.\nOdređen im je pritvor, a na teret im je tužilaštvo u Parizu stavilo “organizovana pljačka sa oružjem i učešće u zločinačkom udruženju u cilju izvršenja krivičnog djla”, rečeno je iz Ttužilaštva u Parizu, prenose Vijesti.\nPolicija upala u autobus za Beograd, pa započela pretres\nU autobus su ušle naoružane osobe u civilu, vičući na francuskom jeziku “policija, policija”. U tom trenutku nastaje haos jer putnici nisu znali šta ih je snašlo. Veoma uzbuđeni policajci naređuju putnicima da se niko ne pomera i samo za nekoliko sekundi u potpunosti kontrolišu autobus. Uperili su pištolje u putnike kao u nekom filmu – ispričao je juče putnik na liniji Pariz-Beograd, koji se zadesio u autobusu u trenutku kada je izvedena akcija francuske policije.\nPolicija je pretresla autobus i u njemu pronašla plen iz spektakularne pljačke juvelirnice iz centra Pariza. Nakon što je urađen pretres prtljaka svih putnika, uhapšene su dve osobe.\n– U jednom trenutku stavili su lisice dvojici muškaraca, srednjih godina koja su se vozila na spratu autobusa – pričali su svedoci.\nPrevious articleTurska: Istovremeno buknuli šumski požari u gotovo svim letovalištima\nNext articleSvečanošću u Gradskom parku SDA obilježila 31. godišnjicu postojanja\nUhapšeni crnogorski granični policajci zbog primanja mita za šverc ka Srbiji


Danas je najgore vreme za prodavce automobila u Srbiji | Kamatica\nPočetna > vest > Danas je najgore vreme za prodavce automobila u Srbiji\nDanas je najgore vreme za prodavce automobila u Srbiji\nTekst objavljen: 19.11.2013 8:45\nKada je Miloš Petrović, predsednik Srpske asocijacije uvoznika automobila, početkom godine rekao da je situacija na tržištu automobila u Srbiji dramatična i da se graniči sa katastrofom, mnogi su pomislili da su takve izjave preuranjene.\nIpak, tek se očekivalo ’razmahivanje’ kompanije Fiat automobili Srbija (FAS), Sajam automobila i najavljeno dobijanje datuma za početak pregovora sa Evropskom unijom, od kojeg bi na, valjda, svima naprasno postalo bolje.\nMeđutim, kakva je trenutna situacija i kakve nam tendencije dolaze iz EU izgleda da ćemo za nekoliko godina svi, umesto automobila, voziti bicikle. U poslednjih nekoliko godina, naime, prodaja bicikala nadmašila je prodaju novih automobila u čak 23 zemlje EU.\nOvog meseca mediji su puni napisa o tome kako je, kada je prodaja automobila u Srbiji u pitanju, za prvih devet meseci 2013. godine zabeležen pad od deset odsto u odnosu na isti period prošle godine.\nU Srbiji je, prema tim podacima, u periodu januar-septembar ove godine prodato nepunih 17.000 vozila, a poređenja radi, u rekordnoj 2008. prodato je gotovo 44.000 automobila.\nA najgori je bio upravo poslednji mesec po statistici, septembar, kada je prodato manje od 1.700 vozila što je najlošiji rezultat u poslednjih deset godina.\nSpectator 19.11.2013 14:31\noco su odlične vesti, dobro za ekologiju i spasavanje Zemlje od zagađivača!\nkupovina automobila prodaja automobila automobilska industrija automobili novi automobili Srbija ekonomska kriza


Prva web emisija o roditeljstvu Archives - Page 2 of 8 - Moj pedijatar | Page 2\nKako da se oslobodimo strahova u vezi beba\nU ovoj emisiji Mamino ćoše razgovarali smo sa dr Jelenom Jovanović pedijatrom, kako mame mogu da se oslobode teskobe i straha u vezi porođaja i beba. Postoji mnogo tehnika od meditacije, preko joge i raznih drugih načina da se majka umiri u svim situacija...\nKako mamine emocije utiču na karakter deteta\nKako emocije majke utiču na karakter deteta? Poslušajte prof.dr Danijelu Gajić : Volite svoju decu. Ljubav je najvažnija.\nU novoj emisiji Mamino ćoše, bavili smo se tatama i njihovoj važnoj ulozi u odrastanju dece. Danas kada najviše vremena provodimo na poslu, a najmanje sa svojom decom, nije lako biti ni mama ni tata.\nAromaterapija u trudnoći i na porođaju\nDa li koristite eterična ulja za kupke, miris u prostoriji itd? E pa, ukoliko ste trudni, ima onih esencijalnih ulja koje treba izbegavati, kao što su citrus, žalfija itd.


OTVOREN VRTIĆ ,,DRAGAN RADULOVIĆ”: Podgorica dobila novo mjesto gdje će rasti dobri ljudi – Volim Podgoricu\nHome / PG INFO / Aktuelno / OTVOREN VRTIĆ ,,DRAGAN RADULOVIĆ”: Podgorica dobila novo mjesto gdje će rasti dobri ljudi\nDragan Radulović obilježio je jednu epohu. Uz njega je jedan dio nas imao privilegiju da sazrijeva i izgrađuje sebe kao obrazovane i civilizovane ličnosti, zbog čega želim da izrazim posebno poštovanje prema rukovodstvu JPU ,,Đina Vrbica“, koje je predložilo da ovu vaspitnu jedinicu nazovemo njegovim imenom – kazao je ministar prosvjete Šehović.\nVrtić ,,Dragan Radulović“ juče je svečano otvoren u Cvijetnoj ulici na Starom aerodromu. Ime je dobio po jednom od najznačajnijih crnogorskih pisaca za djecu, i autoru televizijskih emisija koje su obilježile odrastanje generacija.\nOva vaspitna jedinica radi u sklopu Javne predškolske ustanove „Đina Vrbica“ i prostire se na 3.000 kvadratnih metara. Vrpcu su simbolično presjekli ministar prosvjete Damir Šehović, gradonačelnik Podgorice Ivan Vuković i direktor ustanove Vuk Stanišić, dok je porodica pjesnika Dragana Radulovića otkrila ploču sa nazivom vrtića.\nVrtić na Starom aerodromu, naveo je Damir Šehović, nije slučajno dobio ime po pjesniku. – Dragan Radulović obilježio je jednu epohu. Uz njega je jedan dio nas imao privilegiju da sazrijeva i izgrađuje sebe kao obrazovane i civilizovane ličnosti, zbog čega ovom prilikom želim da izrazim posebno poštovanje prema rukovodstvu JPU ,,Đina Vrbica“, koje je predložilo da ovu vaspitnu jedinicu nazovemo njegovim imenom – poručio je Šehović. Ministar ističe da je značaj socijalizacije u predškolskim ustanovama nemjerljiv. – U samoći stvaramo velike stvari, bivamo inspirisani, ,,punimo baterije“ i nalazimo sopstveni mir. Ali u društvu i komunikaciji sa drugima, međusobnoj interakciji, mi postajemo drugi i ostavljamo trag na sebi, a što je još važnije, za društvo u cjelini.\nUpravo u toj interakciji, međusobnom uvažavanju i poštovanju, zajedničkom prevazilaženju prepreka I suočavanju sa problemima, naši najmlađi se uče još od predškolskog uzrasta – kazao je Šehović. Vrtići i škole, dodaje on, nijesu obične zgrade u kojima se odvija vaspitno-obrazovni proces, već posebni hramovi u kojima naši najmlađi zaokružuju svoju mladu ličnost.\n– Zahvaljujući toj činjenici, uvijek kada ulazimo u vaspitno-obrazovne ustanove tog tipa, mi to moramo da radimo sa posebnim poštovanjem i uvažavanjem, prije svega prema djeci, ali i onima koji zajedno sa roditeljima učestvuju u oblikovanju njihove mlade ličnosti. Stoga, prema svima njima koji rade ovaj častan i ozbiljan posao moramo imati poštovanje i podržati ih u naporima da našoj djeci pomognu i naprave od njih dobre ljude – kazao je Damir Šehović.\nGradonačelnik Ivan Vuković poručio je da je Glavni grad posvećen učestvovanju u širenju kapaciteta predškolskih ustanova zajedno sa Ministarstvom prosvjete.\n– Gradska uprava je u prethodnom periodu stvorila planske pretpostavke da se u svim djelovima grada u kojima je procijenjeno da postoji nedovoljan smještajni kapacitet u predškolskim ustanovama, izgrade novi objekti. Istovremeno, Glavni grad je ustupao besplatno građevinsko zemljište, oslobađao investitore obaveze plaćanja za komunalno opremanje, a u skladu sa mogućnostima nudio i besplatno korišćenje prostora koji su u vlasništvu Glavnog grada, kako bi bili prilagođeni za boravak naših najmlađih sugrađana – kazao je Vuković.\nU realizaciji ovog projekta, dodaje on, Glavni grad je učestvovao ustupivši zemljište površine 9.119 kvadratnih metara, čija vrijednost iznosi oko 1,8 miliona eura. – Podsjetiću da smo bili partneri i u izgradnji vrtića u Zagoriču, da su u toku radovi na vrtiću u Tuzima, a uskoro se očekuje i izgradnja vrtića u Bloku šest, kao i stavljanje u funkciju jedinice u Staroj varoši – istakao je prvi čovjek Podgorice. Direktor Vuk Stanišić ocijenio je da prvi put imaju značajno rasterećenje kapaciteta. – Priča o vrtiću ima jednu emotivnu stranu, jer nosi ime Dragana Radulovića, te se osjećam počastvovanim što učestvujem u aktivnostima koje imaju za cilj da se njegovo ime nikad ne zaboravi – kazao je Stanišić.\nNovi vrtić koji će biti u sastavu JPU „Đina Vrbica“ ima površinu oko 3.000 kvadratnih metara, osam radnih soba za jaslene grupe, 12 radnih soba za grupe u vrtiću, osam kancelarija i centralnu kuhinju. – Visina investicije je 2,7 miliona eura, dok je grad u izgradnju vrtića uložio zemljište površine 9.119 kvadrata, vrijednosti oko 1,8 miliona eura. Vrtić je izgrađen u okviru projekta sa Bankom za razvoj Savjeta Evrope za izgradnju sedam vrtića širom Crne Gore – podsjetio je Stanišić. Da svečanost bude na nivou, pobrinuli su se mališani iz vrtića ,,Đina Vrbica“, koji su se stihovima pjesme dječjeg pjesnika Dragana Radulovića ,,Tražim poštovanje“ zahvalili na način svojstven samo njima.\nMinistar prosvjete Damir Šehović naglasio je da resor na čijem je on čelu intenzivno radi na izgradnji još četiri vrtića. – Za optimalno korišćenje mogućnosti koje se nude djeci u vrtićima, potrebni su i optimalni uslovi. Danas svečano otvaramo jedan vrtić, dok se jedan u Tuzima uveliko gradi. Ubrzo počinjemo sa izgradnjom trećeg vrtića u Baru, a za dva je projektovanje pri kraju. Samo od ovog mjeseca, imamo 500 novih mjesta u predškolskim ustanovama na nivou glavnog grada – istakao je Šehović.\nMINEAPOLIS GORI, BIJES SE ŠIRI AMERIKOM: Demonstranti pale i razbijaju sve što im padne pod ruku (VIDEO) -… https://t.co/TgofoJ02VR25 minuta ago\nTRAMP PRESJEKAO: Prekidamo veze sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom - https://t.co/xTevWzOagu https://t.co/vFFGzJCpNc38 minuta ago\nPLANTAŽAMA POTREBNO 400 RADNIKA: Evo koliko plaćaju i kako da se prijavite - https://t.co/TpUdeTYPLQ https://t.co/t1iQUMB7rb43 minute ago


VOLIM NJUJORK - Lindzi Kelk | Delfi knjižare | Sve dobre knjige na jednom mestu\nGodina izdanja: 10. 05. 2010\nKomentari čitalaca - VOLIM NJUJORK\nVesna Jelic, 11.10.2010.\nProcitala sam knjigu vise puta,sto se moze reci da je odlicna.Knjiga pripoveda o devojackom zivotu, Njujorku kao gradu pun zivota, prijatelja i ljubavi. Preporucila bih svakome, koji cezne za ovakvim zivotom, da procita ovu predivnu knjigu.:)\nTekst komentara - VOLIM NJUJORK:\n9 - 4 = 9, 5, 1, 4


M. K. 11. maja 2017. 01:01\nNacionalna organizacija potrošača Srbije (NOPS) najavila je danas da pokreće kampanju „Čuvaj se mačke u džaku – kupuj legalno“ čiji je cilj da edukuje potrošače o posledicama kupovine nelegalnih proizvoda i mogućnostima zaštite prava potrošača prilikom tih kupovina.\n„Naziv kampanje Čuvaj se mačke u džaku na simboličan način oslikava rizik koji potrošačima donosi ovakva kupovina.Pozivamo i ostale kompanije i distributere da se aktivno uključe u ovu kampanju i daju svoj doprinos u cilju što kvalitetnije edukacije potrošača“, rekao je Papović.\nOn je najavio da će se ova kampanja „Čuvaj se mačke u džaku-kupuj legalno“ proširiti i na prehrambenu robu , kao i na banke, jer kako je naglasio „Srbija ne može biti deponija i rob velikih lobista i švercera“.\n„Kada smo zatražili da nam poznate kompanije kažu kako da prepoznamo, da li su neki proizvodi orginalni ili ne oni su nam kazali da ćemo time samo još više pomoći ljudima koji se bave tim krivotvornim poslom da što više svoj nelegalni proizvod približe orgionalu“, rekao je on.\n„Podržali smio ovu akciju jer smo svi zajedno na istom cilju sa nevladinim sektorom, a to je borba protiv sive ekonomije“, rekao je Petrović.\nOn je podsetio da je Ministarstvo privrede pokrenulo i akciju „Bezbednost nema cenu“, koja govori o srpskom znaku usaglašenosti koji mora da se nađe na svim proizvoodima koji nisu prehrambeni jer oni garantuju da je proizvod legalno stavljen na tržište Srbije i da je neko odgovoran za taj proizvod ako se nešto desi, a potrošačima garantuje bezbednost.\n„Edukacija građan kroz ovakve i slične kampanje je najbolji način da se potrošači zaštite od zloupotreba“, rakao je Vujović.


Arhiva Reprezentacija | Moj Kotor Varoš\nNekadašnji reprezentativac BiH Senijad Ibričić rekao je da je nekadašnji selektor BiH Safet Sušić ucjenjivao sve reprezentativce koji nisu željeli da rade sa njegovim bratom koji je menadžer. Sjajni fudbaler porijeklom iz Kotor Varoša bio […]\n20/01/2020 Moj Kotor Varoš 0\nKotorvarošanin Dejan Trifković našao se na spisku selektora futsal reprezentacije BiH Ive Kreze koja će od 29. januara do 1. februara biti domaćin turnira grupe A kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2022. godine. Selekcija BiH će […]\nKotorvarošanin u prvom timu, stigle pohvale od Prosinečkog\n13/10/2019 Moj Kotor Varoš 0\nFudbaler iz Kotor Varoša Adnan Kovačević bio je starter u ubjedljivoj pobjedi reprezentacije BiH protiv Finske 4:1 i odigrao odličan meč. Selektor Robert Prosinečki je u potpunosti pogodio sa izborom igrača i taktikom i mogao […]\nKotor Varoš ponovo ima fudbalskog reprezentativca\nPriliku da upiše prve nastupe za reprezentaciju BiH imaće Adnan Kovačević čije je porijeklo iz Šipraga kod Kotor Varoša. Kotor Varoš je time dobio još jednog fudbalskog reprezentativca nakon što je godinama za najbolji tim […]\nRukometaš Kotor Varoša Miloš Sakan u posljednje vrijeme pruža odliučne partije u Prvoj ligi RS što nije prošlo neopaženo, pa je dobio poziv selektora juniorske reprezentacije BiH Bojana Unčanina. Sjajni krilni igrač juče je otputovao […]\nKotorvarošanin završio drugi ciklus priprema u Italiji\nČlan Kluba malog fudbala Kotor Varoš Dejan Trifković vratio se iz Italije sa drugog dijela priprema futsal reprezentacije BiH do 19 godina u sklopu kojih je odigrao dvije prijateljske utakmice protiv domaće selekcije. Nakon što […]\nTrifković starter u duelu protiv Italije\nJedan od najboljih igrača Kluba malog fudbala Kotor Varoš dejan Trifković odigrao je još jedan kontrolni meč u dresu reprezentacije BiH do 19 godina, a ovog puta rival je bila Italija koja je na domaćem […]\nMladi rukometaši iz Kotor Varoša i članovi banjalučkog Borca Božo Tepić i Zoran Radić dobili su poziv selektora reprezentacije RS za nastup na turniru u Novom Sadu. Turnir će biti odigran u nedjelju u sklopu […]


Ručni nosač abraziva\nRučni nosač abraziva.\nZbog velike površine olakšava manuelno čišćenje.\nŠtedi vreme i snagu korisnika.\nDimenzije: 23 x 10 cm\nGenerated: 19.23.18TRU CHACHE


Paketići za socijalnu ugroženu djecu u Bijeljini i Čapljini - Addiko Bank Banja Luka\n•Paketići za socijalnu ugroženu djecu u Bijeljini i Čapljini\nProjekat zaposlenika Addiko banke “Jedan paketić za jedan osmijeh” se od prošle godine, osim u bolnicama i domovima za nezbrinutu djecu, realizuje i preko lokalnih centara za socijalni rad. Predstavnici Centara u Bijeljini i Čapljini predložili su 56 dječaka i djevojčica u stanju socijalne potrebe koje su zaposlenici Addiko banke obradovali paketićima slatkiša i igračaka.\n“Tridesetak mališana sa područja Bijeljine obradovali smo slatkišima i igračkama u okviru naše akcije ‘Jedan paketić za jedan osmijeh’, te im uljepšali praznike i raspust”, istakla je Smiljka Mitrović, voditeljica poslovnice Bijeljina 2 Addiko banke i naglasila da je ova podjela rezultat uspješne saradnje koju imaju sa lokalnim centrom za socijalni rad.\n“Posebno nam je drago da smo podjelom paketića obuhvatili i porodice sa troje i četvoro djece, koji su posjeitli našu poslovnicu i družili se sa nama”, izjavila je Božana Perić, voditeljica poslovnice Addiko banke u Čapljini.\nPaketići su podijeljeni u okviru akcije “Jedna paketić za jedan osmijeh” koju već devetu godinu provode zaposlenici Addiko banke uz podršku obje Addiko banke u Bosni i Hercegovini. Paketić su već ranije podijeljeni malim pacijentima u bolnicama u Mostaru, Sarajevu, Istočnom Sarajevu i Banjoj Luci, mališanima iz domova za nezbrinutu djecu u Sarajevu i Zenici, te mališanima u Tesliću i Gračanici, prema preporuci centra za socijalni rad.


Pala banda koja je dileru deviza iz Busovače otela 180.000 KM - Centralna | Iz srca...\nNakon dvomjesečne istrage pripadnici Sektora kriminalističke policije MUP-a Županije Sarajevo ušli su u trag razbojničkoj bandi, koja je 3. studenog prošle godine namamila u kinesku prodavnicu dilera deviza Nusreta S. iz Busovače kojem su oteli 180.000 maraka u različitim valutama.\nIstog dana radeći na rasvjetljavanju razbojništva policajci su na lokalitetu naselja Paljevo u Ilijašu pronašli ukradeni Passat. (Foto: F. Fočo | Avaz)\nPrethodni članakIzgradnja vjetroparka na Vlašiću\nSljedeći članakKonačni tabelarni prikaz dodjeljenih stipendija redovnim studentima u akademskoj 2013./2014. godini


Mario Stanić otkrio šta ga je učio Milan Ribar | UdriMuski\n12. 04. 2020 - 15:48\nStanić je nedavno u razgovoru sa hrvatskim novinarom Robertom Knjazom govorio o svom odrastanju u Sarajevu, odabiru da igra za FK Željezničar i načinu na koji su ih odgajali na Grbavici, prvim ratnim danima u Sarajevu, Zagrebu, Parmi, Čelsiju, hrvatskoj reprezentaciji, pikanterijama, omiljenim drblinzima…\nMario je igračku karijeru započeo na Grbavici u dresu Željezničara, a za sarajevski klub je debitovao sa 17 godina. Bio je sa 16 golova najbolji strijelac kluba u sezoni koja nikada nije završena 1991/1992. "Milan Ribar nas je naučio da je važno biti prvi. Uporedio je takmičenje za prvo mjesto kao merdevine. Prvi na vrhu vidi sunce, a ostali ispod njega mu gledaju u stražnjicu", prepričao je između ostalog Stanić.\nRatna dešavanja 1992. godine su usmjerila put Stanića prema Zagrebu i 1992. godine postaje član Dinama.\nU svojoj klupskoj karijeri nastupao je za Sporting Hihon, Benfiku, Klub Briž, Parmu i Čelsi u kojem je završio karijeru i to za vrijeme trenerskog mandata Žozea Murinja (Jose Mourinho).\nFoto: Milan Ribar, trener Željezničara sa fudbalerima Veleža Jadrankom Topićem i Salemom Halilhodžićem.


Intertravel - Magazin - China Southern Airlines\nSedište avio kompanije China Southern Airlines je u kineskom gradu Guandžou.\nKompanija je peta na svetu po broju prevezenih putnika godišnje i šesta po ukupnom broju preletenih kilometara. Istovremeno je najveća azijska avio kompanija.\nChina Southern Airlines ima sedišta u 15 kineskih gradova i prodajna mesta u najvećim svetskim metropolama.\nKompanija postoji od 1. jula 1988. godine, a grupa China Southern osnovana je 11. oktobra 2002. i članica je asocijacije SkyTeam. Njihovi avioni lete u 187 zemalja, uključujući letove koje sprovodi sa drugim avio kompanijama. Dnevno China Southern ima više od 1930 letova a njihovi avioni lete na skoro sve destinacije sveta.\nFlotu čine oko 500 aviona marke Boeing (777, 747, 757 i 737) i Airbus (A380, 330, 321, 320, 319).\nZanimljivo je da je 2012. godine kompanija postavila rekord od 10,37 miliona sati letenja.\nKompanija APG Srb & Western Balkans je generalni zastupnik China Southern Airlines za Srbiju i zapadni Balkan, a najpovoljnije avio karte za letove ove avio kompanije možete kupiti preko agencije Intertravel. Pozovite naš Call centar na 011 310 89 99, svakog dana od 8.00 do 20.00.\nTagovi: Kina China Southern China Southern Airlines Peking Guangdžou aerodrom Azija SkyTeam Boeing Airbus


Pakovanje od 2 komada za bebe za dečake ili devojčice, po izboru: bodi pakovanje 2 komada, 100% organski pamuk, veličine: 62-92 cm ili helanke pakovanje 2 komada, za devojčice, 95% organski pamuk, 5% elastin, veličine: 74-98 cm samo 450 din! Majica pakovanje 2 komada 100% organski pamuk za bebe dečake, sa printom i jednobojna, veličine: 80-98 cm samo 450 din! Trenerka pakovanje 2 komada 100% organski pamuk za bebe dečake, sa printom i jednobojna, veličine: 74-98 cm samo 600 din! Helankepakovanje 2 komada 100% organski pamuk za bebe dečake, sa stopicama, sa printom, veličine: 56-80 cm samo 600 din! Duks sa kapuljačom 100% pamuk za bebe dečake, zakopčavanje na rajsferšlus, sa Paw Patrol printom, veličine: 74-98 cm samo 900 din! Majica pakovanje 2 komada 100% organski pamuk za bebe devojčice, sa printom i jednobojna, veličine: 80-98 cm samo 450 din!\nKolekcija donjeg ...


✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Surinama do Luksemburga na eSky.hr?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Surinama do Luksemburga?\n✔ Ako rezerviram leto iz Surinama do Luksemburga, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje zrakoplovne tvrtke nude letove iz Surinama do Luksemburga?\nBudite sigurni, da na eSky.hr ponuda letova iz Surinama do Luksemburga uključuje ne samo niskotarifne aviokompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


#covid19: Kada počinju da rade saloni lepote i frizerski saloni? - SrediMe\nKao što svi sigurno već dobro znate, frizerski saloni, kozmetički saloni i svi drugi saloni lepote trenutno ne rade. Na sednici Vlade Republike Srbije od 1.4.2020. povodom mera zaštite od širenja korona virusa, doneta je odluka o privremenoj zabrani rada delatnostima koje podrazumevaju bliski kontakt, među kojima su i usluge salona lepote, frizerskih i kozmetičkih salona.\nNeki od salona lepote su već i pre te odluke privremeno zaustavili rad zbog smanjenog obima posla, a u nekim gradovima kao što je Niš na snazi je već bila odluka o zabrani rada.\nSada, tri nedelje posle, svi se pitamo kada će početi da rade saloni? To se pitaju i korisnici salona lepote, ali i radnici i vlasnici.\nOdgovor je da i dalje nije siguran datum od kada će saloni ponovo moći da se otvore i da krenu da rade. Naime, kako je B92 javio 18.4.2020. prenoseći reči predsednika Srbije, očekivani datum je 27. april:\n... Druge radnje biće otvorene od 27. aprila ako imaju manje od 300 kvadrata. Tu se radi o frizerskim salonima i salonima lepote, teretanama, ali će za njih morati da bude obezbeđena posebna zaštita.\nBudući da skoro svi saloni lepote imaju manje od 300 m2, za očekivati je da ovaj datum važi.\nMeđutim, kako RTS prenosi reči predsednika, pominje se drugi datum, 4. maj, koji je jednu nedelju posle:\nOčekuje da će druge radnje do 300 metara kvadratnih, biti otvorene 27. aprila, osim onih u tržnim centrima, ukoliko situacija u vezi sa koronavirusom bude dobra. "Ako krene lošije, povući ćemo mere", rekao je Vučić. Kako kaže, ideja je da frizerski saloni, saloni lepote, teretane, budu otvoreni od 4. maja.\nIzgleda da tačan datum još uvek nije siguran, ali čim budemo imali nove informacije iz zvaničnih izvora, objavićemo ih ovde. Za sada, SrediMe je otvorio termine nakon 4. maja za zakazivanje, a nastavljamo da pratimo situaciju...


U NAPADU NA VOJNI KAMP U JEMENU POGINULO 87, RANJENO 30 OSOBA | Hayat.ba\nU NAPADU NA VOJNI KAMP U JEMENU POGINULO 87, RANJENO 30 OSOBA\nBroj smrtno stradalih u jutrošnjem zračnom napadu na vojni kamp u jemenskom gradu Maribu povećan je na 87.\nNeimenovani vojni izvor saopćio je da su napad bespilotnom letjelicom izveli pripadnici šiitskog pokreta Husi, a da je pogođen kamp vojske lojalne međunarodno priznatoj vladi Jemena.\nIsti izvor javlja da je u napadu ubijeno najmanje 87, a ranjeno još najmanje 30 osoba, javlja Anadolu Agency (AA).\nZvaničnici bolnice u Maribu kazali su da većina tijela još uvijek nije identificirana, a da je među ranjenicima više životno ugroženih.\nNapad se dogodio nakon žestokih sukoba koji su jučer vođeni u istočnom dijelu Sane u kojima su ubijena najmanje 23 pripadnika pokreta Husi i trojica vojnika odanih Hadijevoj vladi.


Carinici upali u kurirsku službu: Pronašli od igle do lokomotive - B92.net\nBeograd -- Carinici su u centralnom magacinu jedne kurirske službe koji se nalazi u Beogradu zaplenili raznu stranu robu bez dokaza o plaæenim carinskim dažbinama.\nIzvor: Tanjug sreda, 5.12.2018. | 16:33\n(Meroni, 6. decembar 2018 09:23)\nZiveo sam u Nemackoj nekoliko godina, ali prvog meseca sam vec kupio svoj prvi novi telefon preko ebay, i odmah sam dobio racun uz telefon. Do kraja ovog leta dobio sam preko 200 novih artikala, za sve je bio uredno prilozen racun. Ono sto se prodavalo kao polovno na ebay, nije isao racun od fizickog lica. Ali fizicka lica nista novo nisu prodavala. Tamo se zna sta moze da te ceka ako prodajes novo, juri te i ebay i brend koji prodajes i policija.\n(Dovla, 5. decembar 2018 23:06)\nZaboravio si da kazes jako bitnu stvar.\nU Nemackoj su cene artikala realne. Kad nesto zastari, prodaje se bagatelno. A kod nas se udaraju marze u prodavnicama kao da ce sutra da bude apokalipsa. Bez obzira da li se radi o beloj tehnici, garderobi, hrani - skoro sve je jeftinije u EU nego kod ovih nasih derikoza. Mrzi me da nabrajam sta sve. A kad probas da kupis preko interneta, carinici te osamute od carine.\n(Rezident, 6. decembar 2018 08:05)\nЦариници у Великој Британији имају право да упадну у куће осумњичених шверцера...\n(Перица, 6. decembar 2018 07:53)\nSve, sve, ali glava tuša je 'vrh'!\n(Rudjin, 6. decembar 2018 07:25)\nsvi pljujete po carini, a nikada niste doživeli kako to rade Holanðani, Austrijanci, Nemci ili Amerikanci (živeo/ živim tamo i poznajem). U Austriji su mi naplatili porez i carinu na knjigu u iznosu od 20 evra, a knjigu je koštala 120. U Holandiji su mi naplatili skoro 100 evra na Levi's koje sam kupio u SAD. Naravno, ne kontrolišu svakoga, ali kada vas kontrolišu plaæate.\n(poznavalac, 6. decembar 2018 07:24)\nKada propuštaš šlepere na carini, moraš da trkeljišeš kobije u lokalu...\nJa sam ipak za to da carina svoj posao radi prilikom ulaska robe u zemlju, a ovo "trkeljisanje" da ostave nadležnim inspekcijama kao i do sada.\n(Uzimala-davala!, 6. decembar 2018 07:24)\nnarucujem dosta robe iz kine sto za privatne potrebe sto za ordinaciju.5x jeftinije nego ista roba kod nasih preprodavaca.robu kupujem do vrednosti od 50e, za onu skuplju cekam popust pa kupim.nikada mi carina nije naplatila nista.otvarali jesu, ali nikad nisu naplatili.ova zaplenjena roba je uglavnom sa sajtova i portala za prodaju.moj komsija narucuje preko 1000 proizvoda na imena svih clanova familije i to preprodaje.zarada mu je oko 1500e mesecno cisto.\novo je ili akcija protiv te kurirske sluzbe, da ista izgubi poverenje musterija ili akcija protiv svercera...\nne zaboravite da ako neko uveze robu za svoje potrebe toje ok, ali nema prava da istu prodaje..bilo je samo.pitanje vremena kad ce to da se desi...zamislite samo koliki je gubitak drzave na prodaju tehnike poreklom iz madjarske...na stranu sto je ista roba kod nas skuplja za 40%..\n(dr mr, 6. decembar 2018 06:55)\nMi smo poruèivali sa interneta i: Vrlo zanimljivo je da sve do 50 evra je prolazilo bez problema (sem onoga što ukradu na carini nešto sitnije par evra roba) ali je zanimljivo da èim je nešto i 51 evro - paf carina 1000 dinara. Kao da uz paket ide taèna vrednost pošiljke! Da napomenem tu i tamo nešto naruèi žena sitno, nismo preprodavci.\n(Lebac zaizani, 6. decembar 2018 01:36)\nJa ne znam gde vi to carinite. Ni najmanje ne volim carinu kao koncept a pogotovu ne ove nase. Medjutim, nikada mi ni dinar nisu obracnuli preko vrednosti robe sa postarinom. Imam bukvalno stotine narucivanja za proteklih 5-6 godina iz inostranstva dobar deo je aliexpres. Uglavnom to prodje bez carine. Odrali su me za objektiv iz japana jednom al kad sam izracunao tacno 10% carina i pdv na to.\n(Ukratko, 6. decembar 2018 01:14)\nJa ne kupujem ništa dok ne vidim i ne pipnem. Moja komšinica je naruèila pantalone za mršavljenje, pošto je popunjena naruèila je 4xl, kad je otvorila jeste da piše 4xl ali je velièina ko za moju desetogodišnju devojèicu. Moja žena je naruæila markirane trenerke, stiglo joj nešto nekvalitetnije nego kod kineza. I posle njihovog iskustva, meni se baš ne radi to.\n(he he, 5. decembar 2018 23:27)\nMeni je danas stigao paket iz Kine od 4 led sijalice koje sam platio 10€ ukupno i pantalona od 8€.\nCarenici su procenili da to vredo oko 40.000 i trazili da platim porez i carinu od skoro 7.000.\nPitam u posti sta da radim, kazu mozes da sw zalis, taksa za zalbu se uplati 400din ali kazu bolje nemoj, odbice te. I ja im lepo rekao vratite paket u Kinu, ne treba mi.\n(MarkoNS, 05. decembar 2018 22:52)\nNije taèno. Taksa na žalbu se ne plaæa. Potrebno je dostaviti dokaze o uplati iz banke, skrinšot sa ali-a i napisati žalbu. Ja sam to uradio i vratili su mi novac od carine i pdv-a na raèun. Traje 2 meseca, al vrate pare. :D\nTo da su ti 4 led sijalice i pantalone procenili na 40.000din ne verujem. Odvadi malo... :D\n(garišoner, 5. decembar 2018 23:24)\nkao komunalci kad zaplene bakici ceo stand povrca\n(tea, 5. decembar 2018 23:15)\nPitanje je porekla robe, roba u prometu u Srbiji ako je stranog porekla mora da ima pratecu dokumentaciju o legalnom uvozu (JCI) time se dokazuje da su placene uvozne dadzbine tj. carina i pdv .... Unutrasnja carinska kontrola postoji u svim evropskim drzavama .... samo je pitanje ko ce od ovih nahvatanih trgovaca da bude procesuiran a kome ni dlaka sa glave ne'e faliti\n(DIV, 5. decembar 2018 23:03)\n(MarkoNS, 5. decembar 2018 22:52)\nCarinici!!! A kako vam je ta roba presla granicu? Uzmete pare da je pustite, a onda plenite. Jel to nova ili polovna roba koju ste oteli nezakonitim otvaranjem privatne poste! Tuzioce! Kada ces pokrenuti krivicni postupak prptiv naredbodavaca ovog krivicnog dela carinika?!\n(Marko, 5. decembar 2018 22:45)\n(crno tržište, 5. decembar 2018 17:36)\nTi oèigledno nisi nikada prešao granice Srbije, kada pišeš ovakve gluposti. Svugde u svetu internet prodaja je dominantan vid prodaje u 21. veku, ali od registrovanih firmi, a ne kao u Srbiji - Limundo, Kupindo, Kupujem-prodajem i sl. Neko spomenu ovde AliExpress, koji je legalni azijski (kineski) pandan amerièkom Amazonu. Potrebno je da malo više putujete, da još više nešto i da proèitate, pa tek onda da komentarišete,\n(SveCki putnik, 5. decembar 2018 18:27)\nA cemu je ekvivalent E-Bay, GumTree i ini slicni sajtovi, SveCki putnice, posto vidim da sve znas?? Ja ziveh 13 godina u zapadnoj Evropi, ali ne stekoh takvo "znanje"!\nJedini razlog za ove i ovakve akcije je, kao sto nekoliko ljudi ovde pomenu, uklanjanje koncurencije preduzecima, u vlasnistvu "bate" i ostalih "bata"!\n(Leka, 5. decembar 2018 22:31)\nBice i ovde zutih prsluka\n(Jurasic Parc, 5. decembar 2018 22:14)\nBezobrazluk. Pod br. 1 omogucite ljudima normalne plate, radna mesta, sprecite nelegalni uvoz, pa onda sve ostalo. Ovako sve ide pogresnim smerom. Znaci kad prodajete nesto preko interneta i saljete brzom postom, napravite samolepljive uvozne deklaracije, nalepite na kutiju i ne moze vam niko nista, jer na robi stoji poreklo. Problem je sto je granica suplja ....\n(Mirko, 5. decembar 2018 21:26)\nI da dofam,iznos carine je jednak GST,ili po nasem,PDV.To se naplacuje kada narucite robu,od AMAZON,il ROCK AUTO,ili bilo koga drugoga.Nema pogadjanja sa carinom.Ne naplacuje se od oka,po proceni koliko vredi.Ako je na aerodromu,traze priznanicu,etiketu,ili oni potraze na Google.\n(alienware, 5. decembar 2018 20:54)\nCarina nas drži pod sankcijama još od '45. Neverovatno mi je da neko ko za svoje potrebe kupi u inostranstvu nešto što se kod nas ne proizvodi mora državi da plati 33% vrednosti robe. A drugovi iz partije su uvek mogli da prenesu tehnièku robu bez problema.\n(idiokratija, 5. decembar 2018 20:30)\nOdakle carinicima pravo da otvaraju i plene sadržaj privatnih pošiljaka u domaæem poštanskom saobraæaju? Od kad to pošiljalac ima obavezu da u privatnu pošiljku U domaæem poštanskom saobraæaju prilaže ikakav dokaz o poreklu ili plaæenim taksama i carini predmeta koji šalje?! U pitanju je klasièan sluèaj KRAÐE od strane državnog organa, i u ozbiljnijim državama od Srbije letele bi glave za ovo.\n(Royal, 5. decembar 2018 18:15)\nU svim državama carina radi i u unutrašnjosti države, a ne samo na spoljnjim granicama. Može da vam se dogodi da vas na primer zaustavi carina negde pored Beèa i pregleda gorivo u kamionu (da nema sluèajno nekog lož ulja unutra). Isto tako carina u EU može da vas zaustavi uz prisustvo policije i da vam pregleda vozilo od A do Š. To se zove unutrašnja kontrola i carini za razliku od Policije nije potreban nijedan dokument da bi vam detaljno pregledali ili nedaj bože rastavili automobil bilo gde u unutrašnjosti države.\n(Aleks, 5. decembar 2018 19:15)\nCarina postupa ne po zakonu nego po uputstvu koje dobije. Kaze carinarnik ne smete da nosite kantu sa 5 litara rezervnog goriva. Pitam po kom zakonu ne smem. A on kaze da je dobio takvo uputstvo. E sad su dobili uputstvo da razbucaju tu brzu postu.\n(DEX, 5. decembar 2018 19:12)\nKP, instagram, fejs su ocigledno leglo prodavaca na crno...Dezurstvo carine svaki dan u centrali svake kurirske sluzbe sa naravno nekorumpiranim carinicima i inspektorima i za 3 meseca nema prodaje na crno, drzavna kasa puna miliona, a sektor malih preduzeca konacno da proradi. Èast izuzecima mozda samo nekoliko vecih sistema i prodavaca radi preko interneta zvanicno a na tezgama i KP zvanicno radi tacno 0% njih. Sve se salje na crno preko laznih imena u kurirskim sluzbama a posebno odeca obuca na veliko i malo, a tek tezge i pijace i nije mi uopste jasno kako to sve jos radi i savrseno lako funkcionise. cini se kao da drzava jos uvek ne shvata kolika je to "industrija" pocev od kineza kvazi veleprodaja pa preko prodavaca na crno na KP i onlajn portalima tipa fejsbuk i instagram. portali su prepuni prodavaca pocev od poznatih butika koji nude svercovanu robu a posebno jeftine kopije skupih brendova. porucite nesto i probajte pozvati broj sa onog papirica na paketu....sve lazno.\n(Milos, 5. decembar 2018 19:01)\nVaznije je ono sto nisu nasli!\n(Oliver Nedeljkoviæ, zapamtite to ime!, 5. decembar 2018 18:59)\nA ja sam se baš pitao ODAKLE nabavljaju te neke stvari koje nisam našao po tim cenama ni na aliexpressu ni na ebayu msm oèigledno da ulazi na veliko.\n(Lepi, 5. decembar 2018 18:56)\ncarinici presreli kurire koji su nosili nesto iz Bg ka Vojvodini? Ok, nisam znala da postoji carina izmedju i Srbije i Vojvodine, kao sto sam mozda glupa da ne znam za firmiranu odecu Miki i Mini Maus\n(ivana, 05. decembar 2018 15:57)\npostoji nešto što se zove naknadna carinska kontrola\n(drmr, 5. decembar 2018 18:56)\nKazite vi meni zasto naplacuju carinu na iznos 35€ ima na AllyExpressu cena,ta isto stavljena na posiljku i IDIOTI I LOPOVI otvore i napisu vrednost 50€!!!!\nNaplate dodatno 1000 RSD i tako svaki put....to vi istrazite bolje!\n(....Gavrilo Milentijevic(Pajovic)... @_*, 5. decembar 2018 18:04)\nZa Srbiju nemam blage veze kako radi carinska služba i kako muækaju. Mogu samo da dam primer kako to ide u EU. Recimo dobijete paket i carina hoæe da zna koliko ste vi to platili i koliku carinu, odnosno PDV æe da vam odrede. Traže da putem e-maila pošaljete screen narudžbine i screen uplate, te da u formularu odredite pod šta spada vaša porudžbina. Otprlike: odevni predmet, obuæa, prehrambeni dodaci, elektronika....\nTo je sve. Ako se i posle toga odluèe da vam uzmu nešto para, pošalju po dostavnoj službi uplatnicu i dostavljaèu platite te carinske troškove.\n(Aleks, 5. decembar 2018 18:52)\nDrzava koja ne funkcionise dozvoljava sivu zonu radi socijalnog mira. Isto je i Sloba radio. Ovo je jako zgodan izgovor za kradju na javnim funkcijama... pustim te da svercujes a znam, a ja onda drpam i nije me briga jer svi cute jer niko nije cist.\nPuni su oglasi robe koja se prodaje tek tako. Neki zgrcu velike pare na ovaj navin i zive na visokoj nozi bez dinara placenog poreza. Dovoljno je samo otvoriti Facebook, oglase, prosetati ulicom... ne treba da budes mnogo pametan da saznas ko sta prodaje i kako zaradjuje na crno.\nOvde je verovatno neko nekome zasmetao ili nije platio harac. Sistematske borbe protiv sive ekonomije nema jer prvo mora biti sistema. A ima i ona narodna da riba smrdi od glave.\nHvala unapred za objavu!\n(supertrooper, 5. decembar 2018 18:45)\n(....Gavrilo Milentijevic(Pajovic)... @_*, 05. decembar 2018 18:04)\nZato što tu istu "robu" iz Kine preprodaješ na KP za duplo veæe pare, i treba da te udaraju po ušima...\n(1888, 5. decembar 2018 18:45)\nPa ko im dozvoli da uvezu bez carine i pdv-a?\n(Djura, 5. decembar 2018 18:43)\nImate fabrike, skladišta, poliklinike,škole, sve u privatnim stanovima i kuæama...svi rade preko sajta, nigde nisu registrovani, i nikome ništa ne plaæaju. A, država juri legalne preduzetnike...\n(Balkan, 5. decembar 2018 18:37)\nUdar na limundo klan!! To je glava hobotnice u Srbiji, a ne ovi sto namestaju javne nabavke, peru pare kroz stanogradnju, deseti put rekonstruisu iste puteve... Nemoj slucajno da padne neki direktor javnog preduzeca, gradonacelnik, ne daj Boze ministar...\n(haha, 5. decembar 2018 18:27)\nOvo je dno. Preturali poštu koja se transportuje unutar države?! Strašno.\n(Svemirac, 05. decembar 2018 15:56)\nProtiv sam represije ali ne vidim šta je strašno što se pretura pošta u unutrašnjem saobraæaju. Prosto, transportuje se ilegalna roba i ona podleže sankcijama. Jedini problem koji ja ovde vidim je što se ne trkeljišu magacini uvoznika iz Kine odakle ova roba potièe. Šta bi se tek u tim magacinima pronašlo. Ovako je uhvaæen samo mali deo i ošteæeni su samo oni koji imaju malu zaradu. Onaj ko je tu robu prodao na veliko je prava adresa za ove inspektore. Ali njega ne smeju ni popreko da pogledaju jer taj na vezi ima ambasadora Kine i pola ministra iz naše vlade. Verovatno i predsednika republike.\n(Prava opasnost, 5. decembar 2018 18:26)\nA meso iz Brazila preko Kosova? A veliki Trnovac? A Vulinova tetka?\nUuuu, zaplenili masazere, sada su spasili srpsku privredu od sigurne propasti.\n(Nindza, 5. decembar 2018 18:23)\nImam zanatsku radnju i svoje proizvode prodajem preko InterNeta.\nSnabdevam u trgovinske radnje, a kako imam ugovor sa kurirskom službom isporuku robe vršim preko kurirske službe po povoljnijim cenama.\nKoristim sve postojeæe WEB platforme za plasiranje svojih proizvoda. Znam bar još 10-tak kolega koji isto tako imaju ili zanatske radnje ili trgovine i na isti naèin plasiraju svoju robu. Sve ide sa fiskalnim raèunima.\nZašto bi sada neko raspakivao moje pošiljke i s kojim pravom to rade carinici? Kakve su ingerencije carinika u unutrašnjem prometu robe? Ko æe snositi odgovornost za manjkavost robe i nestruèno ponovno pakovanje posle njihovog raspakivanja? Konkretno u mom sluèaju radi se o veoma osetljivim stvarima koje zahtevaju posebno rukovanje i posebno pakovanje da ne bi došlo do ošteæenja.\nOva vest ili je nepotpuna i puna senzacionalizma, pa su neke bitne informacije promakle ili carinici otvoreno i drsko krše zakon.\n(Saša, 5. decembar 2018 18:22)\nPre mesec dana mi je stigao deo za kamion koji sam iz kine porucio za 65$.Nasa carina sem sto je trazila svu dokumentaciju od kamiona i da se uz to vodi na onog koji je porucio deo,uspela je da za isti deo naplati carinu od 7000din. Potrebna dokumentacija prilozena a obrazlozenje carine je da mozda necu da prodam taj isti deo i zaradim na njemu...Kamion je star 37god. To je 100% carine na robu.\n(Momir S., 05. decembar 2018 16:56)\nPre 20 godina bili neki Australijanci koji su hteli da proizvode pivo u nekoj od pivara na jugu Srbije. Na paket piva od 6 limenki vredan 10$ koji im je firma poslala kao uzorak platili su carinu 120$. Ljudi poludeli i drugi dan se vratili za Australiju. Od onda se ništa nije promenilo. Carina dere nekoga ko uvozi na sitno a oni što muljaju na slepere ni ne vide. Taènije ne smeju da ih vide.\n(Baksuz, 5. decembar 2018 18:13)\nMoje lièno mišljenje je da se preko interneta proda više robe nego u legalnoj trgovini. I to mislim na robu na koju nije plaæena carina i porez. Pravite tašne,obuæu, nameštaj,rukavice, garderobu, lekove, lekarske usluge, otvorite stranicu na internetu i sve ide bez poreza, sve na crno...\n(crno tržište, 05. decembar 2018 17:36)\nPitanje je zasto se to tako prodaje. Pa stvar je prosta. Sad sam narucio dva plasticna zupcanika za mali kuæni aparat za 3$. Dva su narucena jer je takav paket a menja se jedan. U servisu su mi rekli da takve zupèanike niko nema jer je aparat star a da ima popravka bi bila 2000 dinara. Uz duzno poštovanje serviserima za posao od 15 minuta razlika od 1700 dinara je ogromna plus im ostaje drugi zupcanik.\n(Baksuz, 5. decembar 2018 18:08)\nopet napredna drzava u akciji,da li su se rapitali da svuda u svetu kurirska sluzba funkcionise na istom principu... ovo nema veze sa carinom nego treba napraviti los marketing konkurenciji, a da "firma" prosperira\n(dule, 5. decembar 2018 18:07)\nSve sto ulazi postom u zemlju vec prolazi carinsku kontrolu. Zato je ova farsa sa otimanjem robe vrednosti do 30-40 evra, dok se svakodnevo ubijaju po ulicama i dok je droga dostupnija od brasna u marketima, bas smesna.\n(maxa, 5. decembar 2018 18:05)\na u blok 70 ne smete... sta je frka, zovu ambasadu...\n(kosovo za svercovanu robu, 05. decembar 2018 17:39)\nU blok 70 ne sme ni komunalna policija a kamo li poreska uprava lo neko drugi. Komunalci spopali nekog èièu što je prodavao paradajz ispred Maksija u bl 70. Pitam ih zašto ne sankcionišu kineze koji su zauzeli ceo trotoar ispre TC i ne može da se normalno prolazi. Kažu mi da niko nije prijavio i odose. Okrenem komunalnu i prijavim. Iako su bili svega 100m odatle ni posle 35 minuta se nisu pojavili. Nisam imao vise vremena da èekam i odoh. Ovih dana nesto razmisljam da svakodnevo prijavljujem isti problem dok ne vidim da su ga resili. A mogli bi ste i vi.\n(Baksuz, 5. decembar 2018 18:03)\nNe razumem, kakve veze ima kurirska služba sa carinskim deklaracijama? Zašto bi pošiljalac robe morao da upakuje bilo kakav dokaz o poreklu robe, ako se saobraæaj odvija unutar zemlje, izmeðu privatnih lica?! Odakle carinicima pravo da presreæu i otvaraju tuðu poštu? Nepovredivost pošte je nekada bila ustavom zaštiæena, danas se zakoni kaèe maèku o rep.\n(Ivan, 5. decembar 2018 18:01)\nPoreska služba na osnovu sajta, mejl adrese i mobilnog telefona lako otkrije neregistrovanu firmu. Upadne, pohapsi,zapleni,zatvori i kazni...jednostavno je suzbiti crno tržište, ako to hoæe država.\n(recept, 5. decembar 2018 17:59)\nAj da proverite kako je Vulin dobio pare iz Kanade?\n(lola, 5. decembar 2018 17:58)\nA na KP i Limundu MUK! Šverceri u neverici. Gledam skoro lika prodaje tehniku na 9 strana. Pitam ga jel šalje raèun i garanciju? Kaže ja sam fizièko lice. Na brzinu saberem samo skuplju robu za oko 60 000 eura. Pa ko je lud da otvara radnju ako neko moze za recimo 40000€ da nabavi robe i da super zaraðuje? A veæina malih radnji se otvara za 10-ak hiljada eura. I onda lokal, struja doprinosi, 1 radnik i veæ je 1000 eura u minusu. Ovaj sa tolikim ulogom zaradi bar 2000€ i lepše mu je nego u Nemaèkoj. Nego država da zaredja po oglasima pa svakog ko prodaje 10-ine artikala nove robe da poseti,oduzme, prijava sudiji. Pa nek sudiji dokaze da su mu to za svadbu poklonili ali mu ne treba pa godinama rasprodaje.\n(Ide nova godina biæe suza, 5. decembar 2018 17:56)\nTo je roba poslata kurirskom sluzbom iz inostranstva\n(igi, 5. decembar 2018 17:52)\nŠta je šverceri i preprodavci? Prepali ste se pred silinom zakona pravne države. Tek æete pred božiæne i novogodišnje praznike da budete u golemom minusu.\n(Nekad ratni profiter danas gazda, 5. decembar 2018 17:43)\n(kosovo za svercovanu robu, 5. decembar 2018 17:39)\nTe web oglasne platforme su se pretvorile u novi buvljak. Prodaju se stvari koje na ko zna koje nacine ulaze u drzavu a postoji i dosta ljudi sa laznim identitetima koji vrse prevarne radnje.\nKurirske sluzbe ne izdaju nikakve racune niti proveravaju podatke posiljaoca - samo im je bitan telefonski broj.\nVerovatno dnevni promet preko tih platformi prevazilazi pazare shoping molova u Bgd-u tako da je iznos van legalnih tokova ogroman.\n(Show, 5. decembar 2018 17:39)\nProsto ne mogu da povjerujem sta èitam . Sto niste otišli u kineski tržni centar nego u kurirsku službu ?\n(Nolan Smit, 5. decembar 2018 17:30)\nMiki Maus drzava zaplijenila Mini Maus trenerke...\n(nolov, 5. decembar 2018 17:29)\nLjudi svi znamo kako se radi na carini.. Koliko tu sverca ima. Uostalom sto bi sad ovi na kupujemprodajem zaradjivali crne pare a meni drzava naplacuje redovno porez na moju platu bez pitanja. Od moje plate pare idu za zdravstvo policiju vojsku.. A njihove crne pare u dzep i luksuz. Nije posteno.\n(mucenik, 5. decembar 2018 17:29)\nÆerka i zet žive i rade u Nemaèkoj.Imaju klinca koji sada ide u 2 razred osnovne.Kako raste tako mu kupuju novu odeæu i obuæu.Onu koju je prerastao skupljaju i kada poðu kod nas ponesu je.Imam sestriæa koji Živi u nikšiæu i ima godinu dana mlaðe dete.Autobuso mu šaljem deèje stvari.Nikada na granicama nije bilo problema.Znaèi od sad æu to morati nositi na carinu,æerki reæi da mi ponese raèune,da robu prijavi na granici,dobije carinsku deklaraciju a da bi mi svi skupa dokazali da ne švercamo polovnu deèju odeæu i obuæu.Daleko smo dogurali.\n(kubikaš, 5. decembar 2018 17:19)\nPoenta je u tome sto oglasivaci rade na principu kucne prodaje. Kupe na vecu kolicinu neki artikal i onda preprodaju za minimalnu zaradu jer nemaju nikakav trosak. Ne placaju razliku pdv-a, porez na zaradu i troskove poslovanja kao svaki legalan prodavac. Ti ponudjaci krse i ugrozavaju poslovanje legalnih ponudjaca i prodavnica. Znam lika koji je od stana napravio magacin i prodaje veoma ozbiljnu robu i radi za malu zaradu jer nema nikakve troskove. Treba malo precesljati oglasnike i sajtove i prekontrolisati te koji nemaju registrovanu firmu a prodaje nove telefione, miksere , hranu i sve zasta treba biti registrovana radnja....\n(mile, 5. decembar 2018 17:18)\nZaplenite sve na carini, a ne da èešljate po magacinima bilo koje kurirske službe. Riba se èisti od glave!\n(Pecaroš, 5. decembar 2018 17:16)\nZar ne znate da 70% radne snage prima minimalac, a ostalo na crno??? To nikako da uklavirite.\n(Pjer, 5. decembar 2018 17:12)\nLjudi pricate kao da ste mali. Ovo neko prodaje preko fejsa ili kp. Poslao mu glavni uvoznik iz Bg-a kurirskom sluzbom jer mu je jeftinije da kurirske sluzbe koristi kao svoju dostavu. Istipovana posiljka, medjutim glavni je problem ko to uvozi iz Kine bez carine, ta roba ide na kontejnere. Ko je glavni uvoznik? Kod njega u magacin a ne maltretiras kurire.\n(Slobodan, 5. decembar 2018 17:11)\nRobu u vecini slucajeva jedna kurirska sluzba dovozi u Srbiju, a druga je razvozi unutar Srbije. DHL je jedna od retkih internacionalnih sluzbi koja radi i kod nas. Na mnogim stranim sajtovima je isporuka moguca jedino preko korirskih sluzbi. Ne znam da li sam zivela u zabludi, ali mislila sam da se roba carini po ulasku zemlju. Na sajtu carine sve pise. Jesu lopovi, ali pise koja je procedura.\nPre 2-3 godine sam narucila jedan vredniji paket. Nasi videli da tu mogu jos lepse da se ugrade ako me ocarine kao pravno lice. I tako zovu oni mene sa aerodroma za dodatne podatke i pitaju me gde se nalazi sediste moje firme. Ja zacudjeno pitam koje firme, a oni mi kazu da mi se firma zove Resident - (moje ime i prezime). Bila sam u soku. Trebalo mi je 10 minuta da im objasnim da "resident" nije firma nego da znaci stanovnik.\n(jedna, 5. decembar 2018 17:11)\nE moji lopovi carinski!!!!\nVrlo dobro vi znate da su placene dadzbine za svu tu robu pri uvozu.\nTo sad neko preprodaje na minimalnu marzu. Sram vas bilo. To poreska treba ispitati a ne vi.\n(Oficir, 5. decembar 2018 17:08)\nCekaj...preturaju postu.....pa idite na granicu ...pa Kineze i ostale svercere stegnite....sta preturate unutrasnju postu....eeee svasta koja neobrazovana inspekcija.\n(Goki, 5. decembar 2018 17:03)\n(Momir S., 5. decembar 2018 16:56)\nNedavno smo imali panel sa ljudima iz Ministarstva trgovine a jedno od pitanja je bilo, organizovanje sive ekonomije od èesto pomenutog sajta kupujemprodajem.\nVidim da postoji razmišljanje ljudi kako tamo sirotinja prodaje nešto da bi preživela. E pa dragi moji, ta soritnja uskoro neæe moæi išta da prodaje što nije polovno ili ako se ne registruje kao pravno lice.\nReè je o organizovanom kriminalu u kome uèestvuju odreðena pravna lica, delovi carine i delovi aparata. Ipak pod pritiskom EU, na internet prodaji æe se zavrnuti slavina i kraj.\nSvako ko nelegalno stavlja u promet novu robu kao pravno lice treba da bude najstrože kažnjen a svakako i svako fizièko lice koje se odluèi da se naðe u lancu.\nVeæ se odavno zna ko su ti uvoznici a ko mali igraèi koji tako ošteæuju državu i krajnjeg korisnika ali i sve one koji legalno posluju.\nPomenuo je neko WinWin. Šta imate protiv njega? Masažere svakako trebate kupovati kod njih jer æete pre svega dobiti garanciju, raèun i kvalitet.\nA svako ko misli da su kod nas marže ogromne, taj sigurno nije nikada došao u kontakt sa svetom profita i marže. Neko ko zapošljava 2.000 ljudi, morao da ima veæu maržu od onog ko švercuje šijacu masažer i na njemu zaraðuje 500 rsd.\nSa druge strane Kina nije reper jer oni idu da prodaju milion, a mogu da zarade i dolar, njima dosta. Jer robu pošalju i nikada je više ne vide. A vi ako ste ovde uvoznik, prvo ide sertifikacija, pa onda saobraznost pa troškovi firme pa sve ostalo. Na kraju, šta ostane.\n(Šverceraj, 5. decembar 2018 16:49)\nNe kapiram ove ljude. Prodje 10. tone droge nikom ništa. Našli neke Miki Maus trenerke. Kineske slušalice i èarape. I wow zaplena veka, dajte carinicima ordene. Zovite Nikoliæa da im podeli. Sramota DRŽAVO!\n(MarkoLE, 5. decembar 2018 16:43)\nOva akcija carine je istovremeno i jadna i zalosna i zastrasujuca.\nNeverovatno je sta sve moze da zadesi obicnog gradjanina u ovoj drzavi. Naglasak je na ,,obicnog". A oni ,,neobicni" ti posalju carinu na vrata.\n(neko tamo, 5. decembar 2018 16:43)\na posle nas nece paypal, kako to???\n(Nesa, 5. decembar 2018 16:40)\nA zlatari kradeno zlato otkupljeno za dzabe,sto salju danima jedan drugom vec godinama da mu zametnu trag?\n(nikola, 5. decembar 2018 16:40)\naj sad dal si naivna ili...pa nemoze pera ili mika da salje 60 pari tobe ili 50 mobilnih..kapiras ili da crtam moze frma da salje ali privatno lice..ocigledno svercovana roba i naravno da je carina pleni, to im je posao\n(deda, 5. decembar 2018 16:40)\nA zakon o nepovredivosti postanske posiljke? Tuziti kurirsku sluzbu i traziti nadoknadu.\n(Guya, 5. decembar 2018 16:35)\nova kurirska sluzba nije platila to sto se placa... tamo gde se placa... pa sad snosi posledice..\n(alx, 5. decembar 2018 16:26)\nSvaka cast!Gazi po narodu i malim misevima!Ovi veliki ,oni su u toplim hotelskim sobama i imaju najlepse izloge po gradu!\n(Deša, 5. decembar 2018 16:26)\npa, R.. moze da posluje na "crno".. kad pitas za racun, da bi pravdao troskoce dostave, oni kazu da ne mogu da izdaju.. kad si neciji, u nasoj zemlji i sa 7 godina bi mogao da uspes u bilo kom poslu bez problema.\n(ananana, 5. decembar 2018 16:23)\nWow virtuelne naocate od citavih 10e, svaka cast, to je ulov milenijuma...\n(pravnik, 5. decembar 2018 16:20)\n(siki, 5. decembar 2018 16:20)\nJaka im akcija. Eno vam na kupujemprodajem iste te robe samo puta 1000. Neka naðu ko od njihovih kolega pušta tu robu bez sertifikacije i sa smanjenim fakturama pa onda neka naðu magacine. Svaki kupac sa kupujemprodajem im može dati par glavnih dilera koji distribuiraju novu robu bez papira. Kinezi preko Bugarske ubacuju smart boksove i ostalu robu a šijacu masažere vrata na ostalim prelazima. Sluèajno tu robu radimo za ... pa znamo.\n(Govinda, 5. decembar 2018 16:18)\n@ Bilo bi samo dovoljno da su ikada otišli na sajt KP,da vide svaki taj artikal uživo,sa telefonom i adresom prodavca.\n(Jariæ T Živadin, 05. decembar 2018 16:08)\nA kakve veze imaju carinici sa robom kpja se prodaje a nije iz uvoza?? Ako ja resim da prodam svoj polovni mob tel putem sajta jel treba na to da platim carinu po tvom tumacenju?!\n(Admiral, 5. decembar 2018 16:18)\na kako je ta roba ušla? kontrolišu i uteruju strah na pogrešno mesto!\n(Trošarinac, 5. decembar 2018 16:14)\nNajki, a ne Najk. E, da, opasnu bandu su pohvatali, kako to misle ljudi da kupuju jeftinije, a da ne plate haraè uvoznièkom lobiju i carini, c c c...\n(Helena, 05. decembar 2018 15:51)\nU pitanju su prevaranti koji preko instagrama prodaju tu robu, predstavljajuci je kao original.\n(Kukatilo, 5. decembar 2018 16:14)\nSvaka cast! Tako treba! Gazi i te mukice koji prodaju nesto preko kupujem prodajem da bi preziveli. Narod sme da kupuje masazere samo u winwin-u koji ima blagoslov partije i velikog vodje!\n(Nikola, 5. decembar 2018 16:13)\nPredlazem naziv akcije: "Miki maus"\n(CARinik, 5. decembar 2018 16:13)\nU prevodu ode to u ruke carinicima pa opet na ulicu.\n(detalj, 5. decembar 2018 16:09)\nBilo bi samo dovoljno da su ikada otišli na sajt KP,da vide svaki taj artikal uživo,sa telefonom i adresom prodavca.\n(Jariæ T Živadin, 5. decembar 2018 16:08)\nDa li im je AliExpress pao na pamet?\n(Vojko, 5. decembar 2018 16:07)\nMa svaka cast. Ozbiljna roba. A kuriri sa belim, malo njih da preusmeravate??\n(zenon, 5. decembar 2018 16:06)\nKakve veze ima to što su našli. Kako su zakljuèili, ako roba ide u okvirima RS, da na njih nije plaæena carina i pdv. Prodavac je dužan u roku od 7 dana, od isporuèene robe izda fiskalni raèun i dostavi ga kupci. Roba, u sluèaju dostavljanja brzom poštom, ne mora iæi zajedno sa raèunom.\nNeka gospoda pojaèa kontrole na granicama, gde polovna i sva druga roba, prolazi bez adekvatne carine i samim tim poreza.\n(nutricionista, 5. decembar 2018 16:02)\npa šta su oèekivali da je u magacinu kurirske sluzbe? stari papir?\ni nije tu robu ona uvezla, veæ je išla kroz (naprednu) carinu.\n(jaretina, 5. decembar 2018 15:58)\nTo bata udara na konkurenciju?\n(Pišta, 5. decembar 2018 15:58)\nNova interventna jedinica :)\n(Jovica Perisic, 5. decembar 2018 15:57)\n(ivana, 5. decembar 2018 15:57)\nMora jos neko da se ugradi...\n(Jovica Perisic, 5. decembar 2018 15:56)\n(Svemirac, 5. decembar 2018 15:56)\nAko ste. Ali nemojte slucajno da presrecete slepere i cisterne pojedinih firmi da se ne ljute...\n(Aco, 5. decembar 2018 15:56)\ni sad je ovo kao top vest???pa ovo je aktuelno od kad postoje brze poste!\n(crnogorac rodjen u srb, 5. decembar 2018 15:55)\nhahaha... kad su tako ozbiljni nek se pozabave sa istom tom robom po poznatim buticima. kvalitet ocajan a cene nikad vece. monopol teski\n(dovla, 5. decembar 2018 15:55)\nNIje mi jasno, jel to krurirska sluba sverovala stvari, dilovala, stekovala ili sta? Ne kaze se da li imaju pratece papire. Pa ako upadnu u centralni magacin Lidla, isto ce svasta zateci.\n(dragan, 5. decembar 2018 15:55)\nPa kako je roba stigla do magacina? Bacali je iz helikoptera?\n(Petkana, 5. decembar 2018 15:54)\nHoæete reæi da uvoznik mora daljem kupcu uz svaki komad robe ispostaviti uvoznu deklaraciju jer neki proizvodi na sebi imaju etiketu iz koje se vidi opis robe,zemlja porekla i uvoznik u Srbiju, a neke robe nemaju i ne moraju da imaju zbog vrste pakovanja.Isto tako šta ako je roba domaæeg porekla npr.proizvedena u N.Pazaru,kupila je firma iz Vršca i sad je na malo prodaje u Srbiji.Inajbitnije je da kuriska služba nije vlasnik,niti prodavac robe ,kao ni garant šta je u pošiljci isto kao i pošta.Ovo je posao za tršišnu inspekciju i eventualno policiju-privredni kriminal , a ako oni doðu do saznanja da je roba ušla nelegalno u Srbiju tek onda se ukljuèuje carina.\n(doo Jel baš tako, 5. decembar 2018 15:54)\nUdar na konkurenciju, poèele i kurirske službe da nameštaju jedna drugu\n(Ðed Ðuro, 5. decembar 2018 15:53)\nSamo neka su ove Miki Mause i ovih gotovo pa 65 LED sijalica zaplenili, opasna je to roba.\n(Zimogen, 5. decembar 2018 15:52)\nKuriri samo prevoze i isporuèuju.\nCarina mora da odradi svoj posao.\nCarina je kriva ako nije odradila. Mora da se zna gde stiže uvozna roba, a posle otvaranja paketa, provere da li je uvoz uopšte dozvoljen (droga, oružje, otrovi i sl.), i ako je dozvoljen ide tarifa carine, posle kuriri razvoze robu, a naruèilac mora sve da plati. Ko je naruèio nedozvoljenu robu mora još da plati kaznu.\n(Milan, 5. decembar 2018 15:51)\nA to sto na granici oni sami propustaju sverc svega za finu svotu novca, to nema veze jer nisu sebe uhvatili na delu, je l' da? Da nije sve bar 30% skuplje kod nas nego sto mu je realna cena i da je sve kod nas dostupno u radnjama (tehnika najcesce), ne bi imali bilo koga da hvataju. I uvek koristim kupujemprodajem sajt pre bilo koje radnje, cak su sigurniji i za garancije od prodavaca kod nas\n(Wumbo, 5. decembar 2018 15:51)\n(Helena, 5. decembar 2018 15:51)\nEvo šta se zapravo dešava, umesto da jure ove koji prodaju raznoraznu robu preko kupujemprodajem i ostalih portala, Carina direktno ide na robu koja ionako mora da proðe kroz kurirske službe.\nOnda oduzima robu samo nije jasno na osnovu èega jer je kurirska služba zadužena samo za transport a pošiljalac možda ima a možda i nema papire svejedno, to kurir i ne mora da zna.\nOvako, sad pošiljalac treba da ide na Carinu i traži svoju robu nazad, naravno ako ima papire. Ako nema, to ostaje državi.\nPitanje je ko snosi troškove štete ako je roba legalna a oduzeta, verovatno opet pošiljalac jer je bio dužan da priloži propratnicu kuriru a to nije uèinio jer mu ovaj to nije ni tražio.\nRazultat ove akcije æe biti da æe prestati trgovina preko portala koja ukljuèuje i kurirske službe jer ko sad sme bilo šta da pošalje preko kuira pa posle da dokazuje nešto.\n(bivsi, 5. decembar 2018 15:50)\nKoliko znam,nijedna kurirska sluzba se ne bavi uvozom robe.Da li su se genijalci iz policije setili da potraze posiljaoce robe?\n(Boki, 5. decembar 2018 15:50)\npa ne placa kurirska sluzba carinu... sta ima njih da terete i smaraju...\n(pedja, 5. decembar 2018 15:50)\nJavni izvršitelji pa onda ovi iz carine. Veæih lopova od njih svet nije video...\n(Mrmot, 5. decembar 2018 15:50)\nPa otvara se put jednoj novijoj kurirskoj sluzbi kraljevskog imena koja je u vlasnistvu naseg ...\n(DEMOS, 5. decembar 2018 15:49)\nZnaci da ne bi bilo problema, od sada saljite samo R... Tu sigurno necete imati problema sa policijom posto je vlasnik mladjani ...\n(Zex, 5. decembar 2018 15:49)\nPa cekajte...valjda ja smem da posaljem nekom telefon ili masazer ili...sta je tu problem?\n(Goki, 5. decembar 2018 15:49)\nborba protiv kriminala na nivou.\n(Dusan, 5. decembar 2018 15:49)\nNisam znao da izmeðu Vojvodine i Beograda postoji granica...\n(TellVilmos, 5. decembar 2018 15:49)\nKakve tacno veze ima kurirska sluzba sa carinom? Ja, koliko znam, oni i kupe i dostavljaju robu u Srbiji, tako da ne znam sto bi oni morali da se bave carinom. To sto je neko tu robu prethodno prosvercovao stvarno nije njihov problem.\n(Branko, 5. decembar 2018 15:47)\nGoogle pretraga dana u Srbiji: landrover mobilni telefon\n(Aleksandar, 5. decembar 2018 15:46)\nReket ... pa onda radi.\n(Marko Zariæ, 5. decembar 2018 15:45)\nSigurno nije bila R... služba...\n(ulezasanje, 5. decembar 2018 15:45)\nTakav ili slièan "tovar" se može naæi kod SVIH kurirskih službi-bez izuzetka.\n(Perix, 5. decembar 2018 15:43)\nvidim da su velike pare u pitanju. tek ce sad da nam krene na bolje ;)\n(aleks, 5. decembar 2018 15:42)\nPali miki i mini maus :) Smešna srbijo juriš gaæe i èarape hapsiš jer ti tako nareðuju uvoznici koji se ugraðuju milion posto.\n(Lepi, 5. decembar 2018 15:40)\nAl dobro stite nas sirote gradjane od ovih nevaljalaca svercera. Hvala vam narodna miliciJo, sto nas stite i cuvate.\n(alex, 5. decembar 2018 15:35)\nDa ne veruje covek sta cita, neko slao 25 masazera za vrat...\n(Misula, 5. decembar 2018 15:30)


TV Novosti | Broj 2175\nNAPISAĆU KNjIGU “SANjAO SAM”\nDragan Nikolić ušao je u filmske antologije kao Džimi Barka u kultnom filmu Živojina Pavlovića “Kad budem mrtav i beo”, kojim je sedamdesetih godina započeo “crni talas”, period koji kritičari i sada izdvajaju kao najznačajniji u istoriji eks YU kinematografije. Danas, posle više od stotinu odigranih filmskih uloga, njegovo ime predstavlja instituciju srpskog glumišta.Dragan Nikolić jedan je od retkih umetnika koji sebe – ni profesionalno, ni lično, nikada nije osporio nijednim gestom.\nŽIVANA I NENAD NAJBOLjI\nČitaoci “TV novosti” izabrali glumački par 2006. godine: Nela Mihailović i Milenko Zablaćanski u TV seriji “Stižu dolari”\nNela i Milenko\nTitulu najboljeg glumačkog para godine, po izboru čitalaca “TV novosti”, odnosno gledalaca, Nela Mihailović podelila je sa svojim kolegom Milenkom Zablaćanskim, za ulogu u domaćem sitkomu “Stižu dolari”. Nagrada i statuete “ONA” i “ON” uručene su im na filmskom festivalu u Nišu. Bezbroj Nišlija, oduševljenih što u svom gradu vide Nelu i Milenka, dolazilo je da se fotografiše, dobije autogram ili razmeni koju reč sa svojim omiljenim glumcima...\nMOJ ŽIVOT JE PLES S VUKOVIMA\nU atraktivnoj rubrici Na TI... razgovaramo sa Igorom Starovićem, pevačem i arheologom\nDugo najavljivani drugi samostalni CD Igora Starovića “samo što nije”. Na albumu će se naći najpoznatije pesme iz perioda sa “Divljim kestenom”, ali i desetak novih. U planu je okupljanje grupe “Igor i Divlji kesten”, koja će debitovati ove jeseni.\nDakle, dolazi vreme za muziku. Nove pesme osmišljene su, kao i sve do sada, na Divčibarama, a ovo leto, osim za komponovanje, Igor je iskoristio i da “trkne” do arheoloških nalazišta na Dunavu (diplomirao arheologiju je na Filozofskom fakultetu u Beogradu). Za jednog pop pevača, reklo bi se, neobičan način da se provede leto. No, to nije jedina stvar po kojoj Starović odskače od uobičajene slike ličnosti sa estradne scene – i njegovi pogledi na svet svakako nisu “estradni”. U intervjuu “Na ti” saznaćete zašto bi Igor najradije bio šaman sa Dunava, šta ga može naterati da zaplače, šta kuva kada zavodi, zašto mu smeta višak strastvenosti, u kakvoj je vezi sa dvorom Nemanjića, šta ne podnosi kod žena... A ako vam sve deluje pomalo mračno, možda je razlog tome što se razgovor odvijao na dan kada mu je “ukinuta planeta” - Pluton (Igor je Škorpion)...\nZa period od 30. avgusta do 5. septembra 2006\nUspevate dobro da funkcionišete na radnom mestu, pa čak ni povremene čarke sa kolegama ne uspevaju da vas uzdrmaju. Napokon ste naučili lekciju da ne shvatate preozbiljno olako izgovorene reči. Na emotivnom planu situacija je stabilna i verovatno neće biti većih promena, izuzev kod Ovnova treće dekade, koji bi mogli da upoznaju fatalnu osobu, i to prvog septembra. Metabolizam vam je ubrzan.\nMIRIŠI NA MAURICIJUS I JASMIN\nKomentari i sudovi o parfemima, novi trend na internet stranicama\nSmatra se da je parfem, između ostalog, najjači ljubavni saveznik, jer pobuđuje sva čula, pa čak i ona za koje nismo ni znali da postoje. Jedini problem je kako odabrati pravi parfem koji odgovara, da nije ni preslab ni prejak i da za sobom ostavlja omamljujući i zavodljiv miris.\nSvaka koža ima svoj miris, pa je tako i izbor parfema moguć samo uživo. Ali, na internet stranicama stalni forumaši redovno analiziraju parfeme i posetiocima sajta sugerišu šta je to novo i dobro na tržištu. Jedan od najaktivnijih forumaša, pasionirani degustator i znalac, Robin, za ovu godinu i preostalo leto preporučuje miris jasmina i plaža Mauricijusa.\n* Samo dobre kolege: Iako Haime Kamil slovi za večitog zavodnika koji “muva” sve žene u svojoj okolini, Elizabet Alvares demantuje pisanje meksičkih tabloida da nije odolela šarmu ovog lepotana\n* Portret: Predstavljamo vam Dijanu Braćo, cenjenu meksičku glumicu koja u seriji “Slomljeno srce” tumači lik opake Berte\nNela Mihailović i Milenko Zablaćanski\nGLUMAČKI PAR 2006.\nNA TI... sa Igorom Starovićem\nMOJ ADUT JE ŠTO NISAM ADUT, VEĆ MUŠKARAC\nPevači sve češće kao glumci\nKLAPE ZA SEKU, BRENU, TIJANU, OGNjENA...\nZVEZDE KOMPONUJU ZA DECU\nGOSPOĐICE, MUDžAHEDINI I GANDžA\nModni biro: Komentari o parfemima - novi trend na internetu\nLegende: Guča i trubači, originalni brend Srbije\nKAD MUZIKA POMERI TLO POD NOGAMA...\nSamuela Sardo i Valter Nudo iz “Opčinjenih”\nNERAZDVOJNI OD PRVOG POLjUPCA\nNiurka Markos, zvezda sapunica “Salome” i “Nevestin veo”, o Bobiju Lariosu\nMEDIJSKI RAT BIVŠIH SUPRUŽNIKA\nMarselo Buke iz “Oluje strasti”\nŠAMPION MEĐU ZLOTVORIMA


BIC Bank Massad Ltd, Tel Aviv (Izrael) (SWIFT kod).\nBIC Bank Massad Ltd, Tel Aviv\nNaziv banke: Bank Massad Ltd, Tel Aviv\nUlica: Rotchild Blvd.80, Tal Aviv Yafo 76\nPoštanski broj: 6578518\nTelefon: +972 (0)3 5641411\nFaks: +972 (0)3 7170503\nBIC Bank Massad Ltd, Tel Aviv (Izrael) (SWIFT kod)\nBIC za Bank Massad Ltd, Tel Aviv u gradu Tel Aviv je MASBILI1XXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 753085876 i šifre banke 46, rezultat će biti IBAN sličan ovome: IL99 4675 3085 876. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nKao što vidite, IBAN sam po sebi već sadrži šifru koja jedinstveno identifikuje banku o kojoj se radi. Na primer, za banku Bank Massad Ltd, Tel Aviv, to je 46. Iz tog razloga BIC, u našem primeru MASBILI1XXX, nije neophodan za prenose unutar Evrope. Sam IBAN je u ovom slučaju dovoljan. Dodatni detalji u vidu BIC ili SWIFT koda su neophodni samo za prenose u kojima jedna od banaka uključenih u transakciju ima sedište van Evrope, a koja se vrši putem SWIFT sistema.\nSedište banke je Bank Massad Ltd, Tel Aviv u gradu Tel Aviv. Shodno tome, Tel Aviv se nalazi u zemlji Izrael. Bank Massad Ltd, Tel Aviv se može kontaktirati na 03-5641411.