Ubijen muškarac u hotelu u Vranju! | Mondo Portal\nVranje ubistvo u hotelu Przar\n22. januar, 10:18\nUbijen muškarac u hotelu u Vranju! 11 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nCrna hronika 25.11.2017. / 22:24 23:04\nUbijen muškarac u hotelu u Vranju!\nAutor mondo.rs Izvor MONDO/Beta 25.11.2017. / 22:24 23:04\nMuškarac V. S. (53) iz Vranja ubijen je danas u holu hotela Pržar tokom rođendanske proslave.\nOsumnjičeni za ubistvo je brzo pronađen i priveden.\nV.S. je ubijen iz vatrenog oružja u holu hotela oko 20.20, rekao je agenciji Beta portparol policije u Vranju Dragan Stamenković.\nOn je dodao da je osumnjičeni za ubistvo I. M. (31) brzo pronađen i priveden.\nLokalni mediji javljaju da je za ubistvo osumnjičen jedan taksista.\nUbistvo se dogodilo u hotelu tokom rođendanske proslave povodom rođenja deteta.\nOsumnjičeni je navodno prvo pobegao s mesta zločina, ali je ubrzo uhapšen.\nMotiv ubistva je nepoznat. Istraga je u toku.\nPrema osumnjičenom u saradnji sa Višim javnim tužilaštvom u Vranju biće preduzete dalje zakonske mere, saopštila je policija.\n26.11.2017. / 09:08\nMnogi su gledali film Gorštak ! "MOŽE BITI SAMO JEDAN" , samo napred do istrebljenja srpske nacije !! 😄😄😄\n26.11.2017. / 04:04\nPocinilac ovog dela od ranije poznat policiji.\n26.11.2017. / 01:10\nNije ni cudo kada je nekultura zavladala u zemlji na tv rijalitiji, samo se ceni sto veci prostakluk bahatost i bolje prolazite u zivotu, ljudi se zaglupljuju svi glume kvazi krimminalce i onda se desava ovo sto se desava.\nUpravo gledate Trojica braće blizanaca budući oficiri Vojske Srbije 2 Info video Pre 19 h Tri blizanca pripremaju se da postanu oficiri Vojske Srbije. Kadeti Vojne akademije Đorđe, Nikola i Aleksa Racković...\nUpravo gledate Snimak zapalio društvene mreže: Podgoricom se orilo "Ne damo svetinje"! 39 Info video Pre 14 min Tokom pravoslavnog običaja plivanja za bogojavljenski krst centrom glavnog grada Crne Gore orilo se: "Kosovo -...


STUDENTI TEHNIČKOG FAKULTETA “MIHAJLO PUPIN” NA PRAKSI U RUSIJI\nZRENJANIN – Četrnaest studenata prve generacije studijskog programa “Industrijsko inženjerstvo u eksploataciji nafte i gasa” Tehničkog fakulteta “Mihajlo Pupin” iz Zrenjanina, u okviru stručne prakse, boraviće u ruskoj republici Komina na Državnom tehničkom Univerzitetu Uhta.\nStudenti Tehničkog fakulteta “Mihajlo Pupin”\nTo je druga grupa studenata koja će stručnu praksu obavljati u Uhti, jer je 11 studenata, iz ove generacije, prošle godine već boravilo u Uhti.\nGrad Uhta predstavlja sedište ruske naftne industrije a njihov univerzitet je jedan od najprestižnijih svetskih fakulteta u oblasti nafte i gasa, koji školuje kadar za svetske gigantske korporacije u ovoj oblasti, i to „Gaspromnjeft“, „Lukoil“ i druge.\nGrupu studenata i ove godine vodi profesor dr Zvonimir Bošković, a planirano je da njihov boravak traje dve nedelje od 15. do 28. maja. Posetu su omogućili NIS „Gaspromnjeft“ i Tehnički fakultet “Mihajlo Pupin” iz Zrenjanina,u cilju uspostavljanja osnove za kvalitetnije i potpunije obrazovanje budućih inženjera, koji će nakon studija imati izvesniju budućnost za rad u struci.\nStručna praksa predstavlja nastavak uspešne saradnje NIS „Gaspromnjefta“ i Tehničkog fakulteta “Mihajlo Pupin” na obostrano zadovoljstvo.\nTagovi"Gasprom" NIS Rusija studenti Tehnički fakultet "Mihajlo Pupin"\nTRAŽE SE ELEKTRIČARI, GLODAČI, STRUGARI …\nOBUSTAVLJEN STEČAJ U „BEOHEMIJI“, PARNICE I DALJE TRAJU


Cvetna šetnja | Fashion Over The Rainbow\nStiže i nedeljni post sa novim fotografijama ovaj put iz male šetnje pored Morače. Ne znam kako vama ali meni sve više prijaju šetnje bez ikakvog povoda. M i ja smo uhvatili đir do brane i nazad, malo se osunčali i vratili.\nBila sam malo nervozna na početku šetnje jer su me uhvatile prolećne upale i ne volim kad me nešto boli, ali sam se onda setila onog čuvenog ” Budi prisutna u sadašnjem trenutku ” i vratila sam se u momenat. Mogla sam da biram da šetam i mislim o lepoti predela kuda sam šetala ili da šetam i kukam i propustim svu onu divotu oko sebe.\nSlušam ovih dana kako se svi žale da ih nešto boli, i ne čudi me jer sa svih strana stižu zaprašene stvari koje su pune teških metala i pesticida. Organizam bude otporan neko vreme a nakon toga barijere pucaju i toksini čine svoje. Nekad se osećam odlično i nemam nikakvih problema, a nekada imam osećaj da se rastavljam na dva dela.\nPre sam imala običaj da takve dane provodim u krevetu ljuta na čitav svet koji je zatrovan svim i svačim i što mi obični ljudi ispaštamo, a oni u elitnim sedištima brišu usta novcem, a danas takve dane provodim u šetnji. Pa ako ću da se na kraju rastavim makar da se to desi na nekom lepšem mestu.\nDa ne dužim, uživajte u fotografijama i videu.\nDo sledećeg javljanja šaljem vam poljubac :*\nMoja tema, Putovanja\n, #blog, #moraca, #priroda, #setnja\n← Putovanje na Ostrog\nЧањ ” Бисерна обала “ →


- INTERVJU: Bojan Savić - Klinci bi voleli da osete druženje i život devedesetih godina!\nGost emisije “Intervju” bio je Bojan Savić, osnivač stranice “Dizel Mania” i kolekcionar stvari koje su obeležile devedesete godine: šuškave trenerke, farmerke, kožne jakne, patike sa vazdušnim đonom, kajle, pejdžeri, “pederuše” i sve drugo što su nosili popularni “dizelaši”.\nRedovni je učesnik svih dokumentarnih i filmskih projekata koje se bave tim vremenom. Njegova kolekcija korišćena je na snimanju dokumentarne emisije “Dosije” sa Mašanom Lekićem o kriminalnim klanovima devedesetih, kao i na snimanju brojnih filmova i muzičkih spotova. Preporučujemo Vam da pogledate ceo intervju i saznate više o brojnim zanimljivim temama.\nRelated Topics:Bojan savićdevedesetedizelašidizelmaniagrađanska patrolatrenerke\nTeša Tešanović gostovao u emisiji “Centar” i upropastio Vučića i Šešelja.\nObavezno pogledajte emisiju Centar u kojoj je gostovao Teša Tešanović i pričao o SNS-u, Aleksandru Vučiću i Vojislavu Šešelju.\nU emisiji Centar , koju vodi urednik portala Srbin.info, gospodin Dejan Petar Zlatanović, gostovao je Teša Tešanović urednik produkcije Balkan Info. Naravno, tema emisije je bila aktuelna politička situacija u Srbiji, a Teša je bukvalno upropastio Aleksandra Vučića i Vojislava Šešelja.\nCelu emisiju pogledajte na videu ispod.\nTeša Tešanović u emisiji Centar\nU emisiji Balkan Info, kod Teše gosti su bili Darko Trifunović , samo proklamovani stručnjak za bezbednost i glasnogovornik NATO pakta i novinar Miodrag Žarković\nRasprava između ova dva gosta , toliko se zakuvala da je u jednom momentu počelo vređanje i vikanje , a onda je umalo došlo i do fizičkog sukoba , pa su snimatelj , ali i sam Teša morali da se umešaju , kako bi sprečili tuču.\nNa ovom videu ispod možete videti kako je to izgledalo\n🤺👮♂💪 Фајт код Теше 😆😎 pic.twitter.com/3Ghz00MeHm\n— Ненад Штрбац (@StrbacNenad) April 23, 2019\nA na videu ispod možete pogledati i celu emisiju\nPogledajte sinoćni duel između Vuka Jeremiča i Čedomira Jovanovića u emisiji 360 stepeni na televiziji N1.\nU sinoćnoj emisiji 360 stepeni bilo je veoma napeto između Čedomira Jovanovića i Vuka Jeremića. Pale su teške reči između nekadašnjih koalicionih partnera , a atmosfera je bila toliko usijana , da je voditelj nekoliko puta morao da smiruje gostve.


NSinfo: Novo blago iz Zasavice - "zlatne" gljive, kg nekoliko hiljada evra\nNovo blago iz Zasavice - "zlatne" gljive, kg nekoliko hiljada evra\nU sklopu istraživanja na području Specijalnog rezervata prirode\nZasavica poslednje dve godine pronađeno je pet vrsta tartufa, pišu Večernje novosti.\n„Najbolja vrsta psa za lov na tartufe je lagoto romanjolo, kojeg smo i mi koristili. Međutim, on mora da prođe obuku koja i nije baš jeftina, košta i preko 1.000 evra“, kaže Mihajlo Stanković, istraživač i stručni saradnik u ovom rezervatu prirode.\nKako navodi, tartufi jesu na ceni, ali se treba dobro namučiti da bi se sakupio kilogram.\n„Njihova gramaža po komadu se kreće od 10 do 15, a neki su i od 50 do 100 grama. Naravno, i oni su podeljeni po klasama, koje određuju pravu vrednost, a to su najčešće kora, veličina i izgled. Crni su mnogo jeftiniji i njihova cena je oko 50 evra za kilogram, dok beli dostižu sumu od nekoliko hiljada evra“, kaže sagovornik, naglašavajući da je upravo zbog velike tržišne vrednosti sve više tragača za ovom gljivom, koji se mogu naći po Sremu i Fruškoj gori.\n... ap vojvodina, sremska mitrovica, tartufi, zanimljivosti, zasavica


Vuksanović Stanković: Kroz aktivnosti Zakonodavnog odbora pokazan potcjenjivački odnos nove vlasti prema Skupštini\n"nastavlja se neozbiljnost vlasti i njihove skupštinske većine"\nSjednica na kojoj je, između ostalog, trebao da se razmatra i budžet Crne Gore za ovu godinu, trebalo da počne u 10 sati, ali je samo nekoliko minuta prije početka odložena zbog odsustva ministra finansija Milojka Spajića, međutim poslije manje od sat vremena ponovo je zakazana i započela rad, iako ministar nije ni prisustvova\n7287 pregleda\t38 reakcija\t37 komentar(a)\nKroz aktivnosti Zakonodavnog odbora iznova je pokazan potcjenjivački odnos Vlade Crne Gore i nove vlasti prema Skupštini Crne Gore, kao predstavničkog doma svih građana, kazala je poslanica Socijaldemokratske partije (SDP) Draginja Vuksanović Stanković.\nOna je pojasnila da se sjednica na kojoj je, između ostalog, trebao da se razmatra i budžet Crne Gore za ovu godinu, trebalo da počne u 10 sati, ali je samo nekoliko minuta prije početka odložena zbog, kako je naveo predsjednik Odbora Marko Kovačević, odsustva ministra finansija Milojka Spajića.\nDodaje da je međutim poslije manje od sat vremena ponovo zakazana i započela rad, iako ministar finansija nije prisustvovao, a predstavnici vladajuće koalicije su "nastavili rad kao da ništa nije bilo"\n"Poslovnik o radu Skupštine u članu 67 jasno propisuje da je u radu "odbora dužan da učestvuje nadležni ministar, ako je određen za predlagača akta". Kako se radi o najvažnijem aktu, budžetu Crne Gore za 2021. godinu, a koji po prvi put u nekoliko decenija nije donešen do 31. decembra, jasno je da se i kroz ove primjere nastavlja neozbiljnost vlasti i njihove skupštinske većine zbog koje ispaštaju svi građani naše zemlje i crnogorska privreda", navela je Vuksanović Stanković u svom saopštenju.\nOna je istakla da matični Odbor za ekonomiju, finansije i budžet prošle sedmice nije razmatrao zakonski predlog zato što se nije pojavio ministar finansija Milojko Spajić, tako da je, kako kaže, na djelu potpuna pogubljenost u ostvarivanju zakonodavne uloge Skupštine Crne Gore.\n"Da zaključimo, pored toga što je jasno nepoštovanje Skupštine od predstavnika izvršne vlasti, postaje očigledno da i unutrašnji odnosi unutar parlamentarne većine blokiraju rad najznačajnijeg zakonodavnog doma, što će za posljedicu imati produbljivanje institucionalne, ekonomske i socijalne krize sa kojom se Crna Gora suočava", smatra poslanica SDP-a.\nSocijaldemokratska partijaSDPDraginja Vuksanović StankovićMilojko SpajićMarko KovačevićSkupština Crne GoreZakonodavni odbor\n17.06. 14:55 h\t556\t147919\n17.06. 13:17 h\t122\t113007\n17.06. 14:31 h\t879\t84560\n17.06. 20:53 h\t2565\t78420\n17.06. 15:45 h\t580\t70251


Poslao: 02 Avg 2003 08:54\nnabavio sam geforce 4 sa tv-outom\nzanima me sta je od podesavanja neophodno da bi\nPoslao: 02 Avg 2003 09:19\nAko ti je povezan komp. sa TV-om on će to sam prepoznati, nakon toga je potrebno da uđeš i aktiviraš opciju "Clone" ili "Horizontal Span" ili "Vertical Span" (u zavisnosti šta ti treba) u "Displey Properties" - pa "Advanced" - pa kartica "GForce4..." i sa leve strane spisak pod nazivom "nView Display Mode".\nImaš detaljno objašnjenje za svaku opciju, kao što je "Overlay" kontrola na sajtu, evo ti direktan link ka tom fajlu: http://download.nvidia.com/windows/40.72/nView_20_Users_Guide.pdf\nPostuj ako ti treba nešto konkretno.\nPoslao: 02 Avg 2003 18:33\ne posle mnogo muke.. stigao sam do salbog uspeha...\nsve sto sam uspeo je da mi tv dobije sliku.. ali znato losijeg kvaliteta i to samo ukoliko je monitor iskljucen...\nja sam cuo da moja geforce 440 sa 64mb moze podrzati i tv i monitor od jednom...\nsta da radim.... ?\nJeste lošeg kvaliteta, ali kad pokreneš neki film na dvx-u ili u bilo kom drugom formatu i staviš u full screen, imaćeš čistu sliku. Isto je i sa igricama, možeš igrati igrice i gledati akciju na TV-u umesto u monitor . Evo jedne smešne primene takve stvari, kompjuter mi se nalazi u nekom predsoblju gde možeš samo da sediš na običnim stolicama, a TV se nalazi u, naravno, dnevnom boravku gde se možeš udobno uvaliti i gledati isti. Tako ja igram igricu u predsoblju, dok je moja supruga bila u drugom stanju (a voli Tomb Raider serial) gledala zavaljena u dnevnom boravku.\nInače, što se tiče tvog problema, predpostavljam da si uključio "Clone" opciju. Prebaci na "Horizontal Span" i imaćeš i jednu i drugu sliku (TV & Monitor), stim što ćeš (ovo je malkice zeznuto naštimovati) film koji pustiš da razvučeš preko monitora (razvučeš ručno a ne u full screen-u) i uhvatiš gornju ivicu (border) filma odnosno programa u kojem puštaš i prevlačiš sa monitora na TV. "Caution" - TV slika se nalazi sa desne ne vidljive strane monitora, znači prođeš kroz desnu ivicu monitora i našteluješ sliku na TV-u. Biće ti jasnije kad obratiš pažnju na dve sličice ispod uključivanja opcije "Horizontal Span". Nadam se da imaš novije drajvere za karticu.\nNadam se da ćeš uspeti, ako ne postuj.\nPoslao: 03 Avg 2003 11:13\nMene je hteo zezati u zavisnosti od kablova i kvalitet slike.\nInace full screen na gf4 mx400 tv out je sasvim ok bio.\nPoslao: 03 Avg 2003 11:19\na moze li se slika istovremeno prikazivati i na monitoru i na tv-u\nPoslao: 03 Avg 2003 12:58\nkoristi opciju clone u nwiev display mode..\nPoslao: 04 Avg 2003 08:21\nNaravno da moze, samo sto je pitanje da li ce na TV stati cela slika, ali naravno da moze...\nPoslao: 04 Avg 2003 11:35\nVidim da niko nije pomenuo, mada se bas i ne tice direktno same teme, ali treba znati da TV aparati (generalno) podrzavaju rezoluciju do 800X600 i da sve preko toga ne moze da se prikaze 1:1 prema slici koja je na monitoru. E sad i tu ima caka, ako stavis vecu rezoluciju i podesis da ti monitor bude primarni display, onda na TV-u mozes da se igras sa podesavanjima prozora u kome se vrti film, jer u tom slucaju TV hvata svojih 800X600 u zoni oko kursora.... Poigraj se pa ces videti.\nInace ako podesis da ti je TV primarni display u overlay settings-ima, slika sa DIVX plejera ce ti ici na TV direkt i neces moci bas mnogo da utices na nju (sirina, visina, razmera, velicina fontova), u zavisnosti koji plejer koristis.\nOvo je zgodno, ako hoces da pustis film da ga neko drugi gleda a ti da radis nesto drugo.\nPoslao: 05 Avg 2003 09:36\n73*x5** tacnije... zato se i desi da nesto bude odseceno\nUkupno su 724 korisnika na forumu :: 39 registrovanih, 3 sakrivenih i 682 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: Apok, babaroga, bankulen, Cirkon, cole77, darkangel, doom83, goxin, Grzegorz, HrcAk47, jednoruki krstivoje, Jester, Konda, krkalon, kvcali, madza, MarKhan, mercedesamg, Mercury, milimoj, mushroom, nebkv, nenad81, ozz, pavle_pzs, PEGIN, Rajić Lana, ruma, sakota79, Sale.S, segax1, shaja1, shone34, Steeeefan, tomigun, Toni, USSVoyager, vrag81, yrraf


Protiv rada na crno - 381 vesti\nProtiv rada na crno\nBy RedakcijaPosted on August 14, 2015 August 14, 2015\nU suzbijanju rada na crno snage su udružili Nacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj (NALED) i Vlada Srbije. Pri Vladi je osnovano Koordinaciono telo za borbu protiv sive ekonomije i u toku je priprema Nacionalnog programa za suzbijanje ovog problema koji ugrožava poslovanje legalnih privrednika.\nEvo šta za Jutarnji program RTV1 o tome kaže Dragana Ilić, pravni savetnik za odnose sa privredom u NALED-u, koja je predstavila aktivnosti NALED-a i njegovog Saveza za fer konkurenciju na suzbijanju sive ekonomije.\nTag: NALED rad na crno siva ekonomija\nPrevious post: Broj bogatih raste\nNext post: Saveti za vozače


Pisma kamikaza japansko nacionalno blago | Avioni.net\nHome > Preporuka > Pisma kamikaza japansko nacionalno blago\n01.03.2014\tIzvor: vesti-online.com Posted by: gorozup\nJapan pokušava da zaštiti sećanje na kamikaze tražeći da Unesko proglasi veliku kolekciju "Pisma kamikaza" svetskom baštinom. "Draga majko, umreti kao carski ratnik velika je čast. Molim te nemoj da žališ", navodi se u jednom od njih.\nKamikaze je danas reč koja se obično povezuje sa nečime fanatičnim i samoubilačkim. Mnogim ljudima požrtovani japanski piloti zauvek su promenili sliku o Zemlji izlazećeg sunca. Međutim, ne može a da se ne postavi pitanje: Šta je nateralo desetine hiljada mladih Japanaca da se prijave kao piloti samoubice koji su obrušavali svoje avione i zakucavali ih u savezničke brodove u Drugom svetskom ratu?\nNovinar BBC-ja imao je priliku da baš to pitanje postavi nekadašnjem kamikazi. U Nagoji u centralnom Japanu živi Tadamasa Itatsu, rastom omaleni, ali izuzetno energični 89-godišnjak sa velikim osmehom na licu. Uprkos tome što je teško pomisliti da je ovaj simpatični starac nekada bio fanatični pilot-samoubica, on se marta 1945. godine borio da odbrani ostrvo Okinava.\nViše na: vesti-online.com\nJapan Kamikaze\t2014-03-01\nOznačeno sa:Japan Kamikaze


Nova verzija "državnog udara": Imenovani Rusi, komandant iz DF\nŠTA PIŠE U PROŠIRENOJ TUŽILAČKOJ NAREDBI ZA SPROVOĐENJE ISTRAGE\n“Dikić trebalo da preda zaštićeni telefon osobi iz Demokratskog fronta, kako bi ovaj preuzeo komandovanje licima koja su se sukobila sa policijom”\nD M K R J J\nDanilo Mihajlović, Komnen Radević, Jelena Jovanović\n18.11.2016. 06:24h Ažurirano: 18.11.2016. 06:24h\nRusi Eduard Vladimirović Shirokov i Vladimir Nikolajević Popov organizovali su kriminalnu grupu od koje su tražili i ubistvo premijera Mila Đukanovića, tvrdi specijalno tužilaštvo u naredbi za proširenja istrage pokušaja terorizma 16. oktobra.\nPrema planu kriminalne organizacije, haos u izbornoj noći trebalo je da počne ispred Skupštine - grupa demonstranata koja bi se sukobila sa policijom bila bi pod kontrolom Bratislava Dikića i političara iz Demokratskog fronta, čiji identitet tužioci još nijesu otkrili, tvrdi se u dokumentu.\nSinđeliću su naložili da kupi oružje i uniforme i za to mu dali najmanje 200.000 eura, tvrdi tužilac.\nPiše da je ovaj tražio od Mirka Velimirovića da kupi 50 automata i pištolja i što veću količinu municije, kojim bi napali policajce i zauzeli Skupštinu.\nDodaje se da je Velimirović taj posao obavio i Sinđeliću pokazao fotografije oružja na svom telefonu, o čemu je Beograđanin informisao Eduarda Shirokova.\nRus mu je predao dva telefona “lenovo” i tražio da jedan preda Dikiću, koji bi ovaj nakon završetka političkih govora i početka sukoba sa policijom predao osobi iz Demokratskog fronta: “Koji će nastaviti komandovanje licima koja su se sukobila sa službenicima Uprave policije i ušla u prostorije Skupštine Crne Gore”.\nU dokumentu se objašnjava da je dan pred izbore - 15. oktobra Dikić u Podgoricu stigao sa Kristinom Hristić, da je iste večeri od Velimirovića uzeo telefon “lenovo” zaštićen od prisluškivanja i ključeve od kuće u kojoj se nalazi oružje...\nTada su uhapšeni.\nObjašnajva se da je od Sinđelića preuzeo 30.000 eura kako bi nabavio 50 komada automatskih pušaka i tri sanduka municije, namijenjenih još neidentifikovanim osobama koje bi u Crnu Goru poslao Shirokov.\nSaša Sinđelić - od organizatora do svjedoka saradnika?\nPodgorički Viši sud još nije odlučio da li će Aleksandar Sinđelić dobiti status svjedoka saradnika, u predmetu pokušaja terorističkih napada u Crnoj Gori.\n“Odluka o predlogu Specijalnog državnog tužilaštva još nije donijeta”, saopštila je juče portparolka Višeg suda Aida Muzurović.\nIz tužilaštva su prethodno ponavljali da je on sa Bratislavom Dikićem organizator 20-člane grupe koja je planirala da ubija građane i premijera Mila Đukanovića, a Beograđanin im je preko medija odgovarao da nema veze sa tim, da Milo “pali travu i lupa gluposti”...\nSada ga tužilaštvo predlaže za svjedoka saradnika.\nPrema Zakoniku o krivičnom postupku, državni tužilac sudu predlaže svjedoka saradnika, ako je izvjesno da će njegov iskaz i dokazi koje pruži znatno doprinijeti dokazivanju krivičnog djela ili pomoći otkrivanju, dokazivanju i sprečavanju drugih krivičnih djela kriminalne organizacije...\nPiše da značaj njegovog iskaza mora biti “jači” od štetnih posljedica krivičnog djela koje mu se stavlja na teret.\nSvjedok saradnik ne može biti osoba za koju postoji osnovana sumnja da je organizator ili vođa kriminalne organizacije.\nU naredbi za sprovođenje istrage, tužioci su konstatovali da je i Sinđelić organizator kriminalne grupe koja je planirala da napravi haos u Crnoj Gori, u izbornoj noći 16. oktobra.\nNakon par dana, glavni specijalni tužilac Milivoje Katnić ponovio je to i u emisiji “Načisto”.\nNešto kasnije na konferenciji za novinare saopšteno je da su Rusi zapravo organizatori akcije.\nPrva naredba za sprvođenje istrage znatno se razlikuje od dopunjene, vjerovatno zbog Sinđelićevog svjedočenja.\nBranilac Bratislava Dikića, advokat Milan Petrović kazao je da sumnja da specijalni tužioci prisiljavaju Sinđelića da za terorizam optuži nevine osobe.\nDikić je ispričao da mu je policijski saradnik podmetnuo telefon i ključeve od kuće, u kojoj je navodno bilo oružje.\nOn je kazao da bi mu i oružje podmetnuli, da je prihvatio poziv na rakiju.\n“Pripreman lažni napad na DF”\nTužioci konstatuju da je osumnjičeni Miloš Jovanović, postupajući po uputstvima organizatora i drugih članova grupe, nakon parlamentarnih izbora trebalo da dođe u Podgoricu i kamenjem nasrne na prostorije Demokratskog fronta:\n“I stvori privid da su napad izvršili navodno pripadnici kriminalnih struktura bliski predsjedniku Vlade Crne Gore Milu Đukanoviću”.\nPiše da je Shirokov 16. oktobra konstatovao da je prvobitni plan propao i zato je od Sinđelića tražio da pronađe pet osoba koje će gađati okupljene demonstrante iz DF-a i izazvati sukobe.\nShirokov 16. oktobra tražio da nađu ko će da ubije Đukanovića\nShirokov se 16. oktobra sastao sa Sinđelićem i tražio od njega da pronađe osobu koja umije da koristi vatreno oružje i koja će u Podgorici istog dana ubiti predsjednika Vlade Mila Đukanovića.\n“Te istog podstrekao da otkloni sve prepreke za izvršenje krivičnog djela, da sa drugim organizuje izvršenje krivičnog djela i preduzme druge radnje kojima se stvaraju uslovi za neposredno izvršenje krivičnog djela - ubistvo najviših predstavnika Crne Gore (čl. 363 KZ)”.\nTužioci objašnjavaju da Sinđelić to nije ni pokušao da uradi.\nVladimir Nikolajević PopovEduard Vladimirović ShirokovAleksandar SinđelićCrna GoraBratislav DikićDemokratski frontMilivoje KatnićMilo Đukanović\n09:09 h\t107\n19.10. 09:09 h\t107\t5085\n19.10. 10:04 h\t1638\n19.10. 09:09 h\t8\t107


Current time: 02-18-2020, 01:12 AM Hello There, Guest! (Login — Register)\n/ KUPUJEM BTC!!!\nPozdrav svima na forumu, posebno minerima. Ja sam poceo sa miningom pre 3 meseca i nije da sam se razbio od zarade jer kao sto znate na struju ode bar pola, druga polovina nije toliko znacajna da u nekom razumnom roku izvuce ulog u hardver.\nStoga sam odlucio da pored mininga i ulozim nesto direktno u valutu. Mislio sam da je brze i jeftinije da [undefined=undefined]kupujem BTC od minera iz Srbije[/undefined] koji ne zele petljancije sa stampom i njihove rigorozne provere vec da svoje novcice unovce odmah.\nNadam se da ne krsim neka pravila foruma ako da onda brisite post.\nAko ne, [undefined=undefined]ocekujem da se neko javi da saradjujemo.[/undefined]\nPlacam sto bi se reklo donji kurs u momentu kada se izvrsi potvrda transakcije u walletu.\nAko neko zeli da me kontaktira moze na forumu ovde naravno ili na [undefined=undefined]mob 065 2 534499[/undefined]\nHvala na paznji i sretno kopanje!


Android revija » tviter tviter – Android revija\nPre tačno mesec dana pomenuo sam ovde prvu javnu beta verziju Twitter 5.0.0.beta-7, a evo danas stigla je nova beta verzija Twitter 5.0.0.beta-18 i to sa značajno izmenjneim interfejsom. Iz brojnih Beta…\nTwitter je po porvi put ograničenoj grupi beta-testera omogućio da koriste novu verziju Twittera (Twitter 5.0.0.beta-7) koja je tek u pripremi, i donosi totalno izmenjen intfejs. Ono što se prvi…\nTwitter je unapredio sopstvenu Android aplikaciju, a izmene su usmerene na lakše objavljivanje fotografija i “kozmetičke” izmene profila. Sa ovom novom verzijom aplikacije svi korisnici Twittera prilikom dodavanja fotografije u…


NUNS :: :: Ima novca, niču kuće i stanovi\nNaslovna | Projekti | | Ima novca, niču kuće i stanovi\nAutor: Vojislav Tufegdžić i Miša Brkić Izvor: Novi magazin\nIma novca, niču kuće i stanovi\nIzbeglička stambena muka rešava se u – tri talasa. Donatori obezbedili 67 miliona evra, a očekuje se još 42 miliona. Tim novcem trebalo bi da se završi raseljenje u regionu i obezbede trajna stambena rešenja za 27.000 najugroženijih izbegličkih porodica. Program predviđa i otkup napuštenih seoskih domaćinstava i poklon-pakete građevinskog materijala\nEvropska unija, Vlada SAD i još oko petnaestak država odobrili su početkom decembra na sednici Skupštine donatora Srbiji 13 miliona evra pomoći u okviru trećeg talasa Regionalnog programa stambenog zbrinjavanja izbeglica za izgradnju 235 stanova, donaciju 80 montažnih kuća, 350 paketa građevinskog materijala i otkup 50 domaćinstava sa okućnicom kako bi 715 izbegličkih porodica na široj teritoriji Beograda rešilo svoje stambene probleme.\nDva meseca ranije, 13. oktobra u Parizu, Skupština istih donatora odobrila je Srbiji 12,5 miliona evra za drugi talas projekata u okviru Regionalnog programa kojim je obuhvaćena dodela 300 paketa građevinskog materijala, donacija 120 montažnih kuća, dodela 200 stanova u zakup na određeno vreme sa mogućnošću otkupa i kupovina 250 seoskih domaćinstava sa okućnicom u opštinama širom Srbije. Javni pozivi za svaku od komponenata očekuju se do sredine marta 2014.\nPočetkom oktobra istekao je javni poziv za prijavljivanje izbeglica za ”prvi talas” u kojem je 2,5 miliona evra planirano da se potroši za 125 paketa građevinskog materijala i 70 montažnih kuća u 22 opštine u Srbiji. U Komesarijat za izbeglice i migracije stiglo je 873 zahteva izbeglica za građevinski materijal (napravljena je i preliminarna lista korisnika) i 209 prijava za montažne kuće. Početak konkretnih radova očekuje se na leto sledeće godine.\nTri ”talasa” donatorske pomoći odobrena su potpisivanjem Okvirnog sporazuma o sprovođenju Regionalnog stambenog programa (RSP) na koji su potpise stavili država Srbija (potpredsednik Vlade Jovan Krkobabić) i Banka za razvoj Saveta Evrope (viceguverner Mikolaj Dovgilevič). Srbija je prva učesnica u RSP u kojoj je ovaj Sporazum stupio na snagu. Program se zbog kompleksnosti i vrednosti odvija u ”talasima”.\nRegionalni program stambenog zbrinjavanja nastao je kada je Srbija pokrenula inicijativu da se na regionalnom nivou sagledaju svi otvoreni problemi, od oduzetih stambenih prava do neisplaćenih penzija. Inicijativa je dobila podršku EU i tada su se Srbija, BiH, Hrvatska i Crna Gora dogovorile da pred donatore izađu sa jedinstvenim regionalnim stambenim programom čija je usaglašena vrednost 584 miliona evra, a cilj je bio da se završi raseljenje u regionu i obezbede trajna stambena rešenja za 27.000 najugroženijih izbegličkih porodica (74.000 pojedinaca) u regionu – 5.400 porodica u BiH, 3.541 porodica u Hrvatskoj, 1.177 porodica u Crnoj Gori i 16.780 porodica u Srbiji. Inicijativu ove četiri države podržali su Evropska unija, vlada SAD i brojni donatori na konferenciji u Sarajevu aprila 2012. godine.\nUz podršku Evropske komisije, Vlade SAD, UNHCR i OEBS-a uspostavljen je Fond RSP kojim upravlja Banka za razvoj Saveta Evrope, a UNHCR i OEBS dobili su ulogu monitora Programa i pomažu u sprovođenju informativne kampanje. Ukupna vrednost Regionalnog programa stambenog zbrinjavanja je 584 miliona evra (za BiH – 101,1 milion, Hrvatsku – 119,7 miliona, Crnu Goru – 27,7 miliona i Srbiju – 335,2 miliona evra). Predviđeno je da se 500 miliona evra obezbedi iz donatorskih sredstava, a da partnerske zemlje obezbede učešće u visini od 84 miliona evra.\nStambena rešenja biće obezbeđena za izbegličke porodice koje i dalje žive u kolektivnim centrima i ugrožene porodice koje žive u privatnom smeštaju, a koje nisu ostvarile trajno rešenje u zemlji porekla, niti u Srbiji. Za njih će u Srbiji kroz završetak programa zbrinjavanja izbeglica biti obezbeđene četiri vrste stambenih rešenja: izgradnja 10.000 stambenih jedinica za socijalno stanovanje u zaštićenim uslovima i sa mogućnošću otkupa, donacija i postavljanje 1.200 montažnih kuća, otkup 2.000 seoskih domaćinstava i obezbeđivanje 3.580 paketa građevinskog materijala, čime će izbegli sami moći da završe započete stambene objekte.\nNa izvestan način programi koji se sprovode u BiH i u Hrvatskoj namenjeni su i izbeglicama koje se nalaze u Srbiji, a za koje se sada otvara mogućnost povratka u ove dve države.\nNosioci ovog završnog Regionalnog stambenog programa u Srbiji su Komesarijat za izbeglice i migracije i kabinet potpredsednika Vlade Јovana Krkobabića.\nDruštvena, ekonomska, pa i kriza sa azilantima (koji su protekle godine u velikom broju počeli da stižu u Srbiju), u potpunosti su skrajnule zanimanje za sudbinu izbeglica s prostora bivše Jugoslavije. Možda država trenutno nema mnogo čime da se diči, ali učinak u zbrinjavanju izbeglih vredi oglasiti na sva zvona.\nSumirajući dosadašnje efekte, u Komesarijatu kažu da je Program dobio na zamahu i značaju kada je pokrenut otkup seoskih domaćinstava. „Tu su pare najbolje upotrebljene. I dalje je to jedan od najboljih programa koje sprovodimo. Ljudi ostaju u sredinama u kojima su već našli način da ekonomski funkcionišu, tako da se zadovoljenjem stambenih potreba istovremeno motivišu da tu trajno ostanu. Rešavanje problema stanovanja uglavnom se kombinuje sa programima ekonomskog osnaživanja, dodele još nekih sredstava za, recimo, popravku pomoćnih objekata, gradnju plastenika ili pokretanje novih poslova, čime im se koliko-toliko omogućava i da ekonomski funkcionišu“, kaže Danijela Popović Roko, pomoćnica komesara za izbeglice Srbije.\nPre nepunih pet godina Srbija je bila jedna od samo pet država u svetu, a jedina u Evropi, proglašenih za zemlje sa takozvanom produženom izbegličkom krizom. To je značilo da su izbeglice punih 15 godina bile u tom statusu i bez vidljivih izgleda za povratak ili drugo rešenje egzistencijalnih problema. Tada je na inicijativu UNHCR stigao predlog da Srbija i Hrvatska pokrenu direktne razgovore o svim problemima. „Naravno da smo oberučke prihvatili ponudu”, kaže Danijela Popović Roko.\nA u UNHCR ocenjuju da je Srbija najdalje odmakla u čitavom procesu. ”Među prvima je podnosila sve projekte i Srbiji su odobreni projekti za sva tri talasa. Prva je podnela projekte za prvi, a zatim i za drugi talas. Svi predloženi projekti već godinama se realizuju uz pomoć donatora i Srbija je stekla mnogo iskustva”, kaže Mirjana Milenkovski, portparolka beogradske Kancelarije UNHCR.\nMeđutim, uprkos iscrpnim javnim informacijama, sastancima sa potencijalnim korisnicima i detaljnim objašnjenjima svakog od potrebnih dokumenata, uočen je veliki broj podnetih nepotpunih zahteva za projekte iz prvog talasa Programa. Zbog toga Mirjana Milenkovski apeluje: ”Molimo sve potencijalne korisnike programa u budućnosti da se obrate Komesarijatu za izbeglice, opštinskim poverenicima i da dva puta proveravaju sve dokumente koje podnose”.\nIz Fonda RSP do sada je za sve četiri zemlje ukupno odobreno 61 milion evra (15 miliona – BIH, 12 miliona – Hrvatska, 10 miliona – Crna Gora i 24 miliona – Srbija), što će biti dovoljno za realizaciju projekata koji su već odobreni, ali neke zemlje još nisu napravile projekte za sva tri talasa ili im projekti još nisu odobreni. Ta su sredstva dovoljna da trajno stambeno rešenje dobije 8.000 ugroženih izbeglih i raseljenih lica iz perioda 1991-95. u sve četiri države. Očekuje se da će 2014. donatori uplatiti još 42 miliona evra, što će (veruje se) biti dovoljno da se realizuju već odobreni projekti. Najveći donator i dalje je EU, a odmah zatim sledi Vlada SAD (preko Biroa za populacije, izbeglice i migracije).\nZaza [neregistrovani] u 21:13\nKome mogu da se obratim za pomoc u sanaciji kuce,nisam izbeglica ali pomoc mi je jako potrebna moje ime branka kičinja br 0613973327 i još nesto u jednom selu ima dosta praznih i kuca na prodaju vrlo povoljnih i jeftinih selo se zove LJUBA\nima novca nicu kuce i stanoviPre\nPRe svega hvala na ovako opsirnom tekstu, nemozete da vjerujete koliko smo se obradovali da ce i nakon 19 godina stambeno pitanje izbjeglica konacno biti reseno.Sada kad su odobrena sredstva komesarijat nikako da krene s drugim talasom, dokle vise da cekamo?\nima novca nicu kuce i stanovi\nPRODJE EVO I APRIL A OD NASIH KUCA I STANOVA JOS NISTA,DOKLE VISE DA CEKAMO DA KOMESARIJAT POCNE S REALIZACIJOM REGIONALNOG STAMBENOG PROGRAMA ,JASNO NJIMA SE NE ZURI A MI SVAKOG DANA GUBIMO NADU DA CE OD TOGA NESTO I BITI.\nanonymous Ilijana [neregistrovani] u 16:54\nzanima me kako jedinice lokalne samouprave odlucuju da se kandiduju ili nekandiduju za javni poziv'jer je to uslov da bi zainteresovani imali mogucnost da konkurisu!HVALA


Trampov preokret: Nudimo pomoć Rusiji - Sputnjik Srbija\n23:56 06 Jun 2020\n14:30 11.04.2018 (osveženo 14:40 11.04.2018) Preuzmite kraći link\nManje od jednog sata nakon što upozorio Moskvu na raketne napade u Siriji, američki predsednik Donald Tramp ponudio je da pomogne u jačanju ruske ekonomije i pozvao na prekid „trke u naoružanju“. Rojters ocenjuje da je očigledno reč o diplomatskom preokretu.\nTramp je, istovremeno, napisao na svom nalogu na Tviteru da je odnos SAD s Rusijom gori nego ikad, i kada se ima u vidu period Hladnog rata.\n„Nema razloga za to. Potrebni smo Rusiji kako bismo joj pomogli s njenom ekonomijom, nešto takvo bi bilo veoma lako uraditi, a treba nam da sve države zajedno rade. Zaustaviti trku u naoružanju?“, naveo je Tramp.\nPortparolka Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova prokomentarisala je Trampov tvit: „Odlična ideja. Počnite sa uništenjem hemijskog oružja. Američkog“.\nTramp je prethodno, reagujući na izjavu ruskih zvaničnika koji su upozorili SAD povodom informacija o mogućem vojnom napadu u Siriji, poručio Rusiji da se spremi, jer će „leteti rakete“.


Čari vožnje bez krova | Belgrade Gentleman\nČari vožnje bez krova\nČini se da je svaki proizvođač automobila, u nekom trenutku obradovao tržište novim modelom kabrioleta. U moru ponude, ljubitelji elegancije biraju automobile koji nisu česti na putevima danas i perfektno oslikavaju otmeni stil života jednog džentlmena.\nKada je Lotus 1962. izbacio model Elan, on je postao pravi hit među evropskim džetlmenima koji tragaju za savršenstvom i luksuzom. Proizvodio se do 1973., a Lotus je već 1980. izašao na tržište sa unapređenom verzijom. Bez obrzira na novije modele, Lotus Elan je dugo važio za jednog od najboljih kabrioleta svog vremena. I danas se ovaj retro dvosedaš, zbog svoje elegancije, ali i pouzdanosti u vožnji smatra vrlo poželjnim.\nRetko koji automobil je cool koliko i Mercedes-Benz 300 SL Roadster iz 1957.. Automobil u Bondovom stilu, poznat kao trkački automobil za ulicu, svakako je jedan od onih starih, elegatnih automobila, koji će privući pažnju gde god da se pojavite.\n1959. godina se pokazala kao izuzetno dobra za Ferari nakon uvođena modela 250 GT SWB California. Ovaj brz i uzbudljiv automobil je nepogrešivi izbor i idealan automobil čak i za najizbirljivije džentlmene.\nJaguar je 1961. predstavio svoj Roadster E-type Series 1. To je trkački automobil, visokih performansi, koji je se često navodi kao najbolji Rodster ikada napravljen. Ovaj automobil predstavlja jedistveni spoj sofisticirane snage i maksimalno uglađenog, prefinjenog izgleda i zasluženo se našao na top listama najboljih automobila u časopisima poput The Daily Telegraph i Sports Car International.\nProvokativan, jedinstven automobil, istaknutog oblika sa izuzetno zaobljenim ivicama, Maserati 200 SI je automobil napravljen za trkačku stazu i retko se može videti na putevima danas. Ovaj Maserati iz 1956. je izuzetno cenjen među ljubiteljima trka i brzih automobila i veoma je popularan među kolekcionarima oldtajmera.


Zaragoza, San Luis Potosí - Wikipedia\n22°02′08″N 100°43′52″W / 22.03542°N 100.731°W / 22.03542; -100.731\nZaragoza je naselje u Meksiku, u saveznoj državi San Luis Potosí.\nPrema proceni iz 2012. godine u naselju je živelo 8296 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 1973 m.\nZaragoza, San Luis Potosí na Wikimedijinoj ostavi\nZaragoza, San Luis Potosí na Projektu Open Directory\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Zaragoza,_San_Luis_Potosí&oldid=40522392"\nPoslednja izmjena na dan 28 rujan-септембар 2016, u 15:33 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 15:33, 28 rujan-септембар 2016.


AVL Projekt je tokom 2015. godine instalirao dva audio-rasvetna sistema u bar-restoranu Kafemat; jedan u Novom Sadu, a drugi u Zrenjaninu.\nKlijent: Bar & Restaurant Kafemat\nNakon uspešne saradnje pri instalaciji audio-rasvetnog sistema u lokalu u Novom Sadu, te kao njen logičan nastavak, Kafemat nam je još jedanput pružio priliku da opremimo njihov lokal. Ovaj put u Zrenjaninu, takođe sa audio i rasvetnom opremom. Utoliko pre je tim AVL Projekta osećao obavezu da posao uradi na najkvalitetniji mogući način, jer se Kafemat u Novom Sadu nametnuo kao mesto koje se voli i pre nego što se prvi put poseti.\nKafematu u Novom Sadu je isporučen nov 4-pojasni audio sistem sastavljen od JBL zvučnih kutija is serije STX, AM7212, kao i legendarne JBL serije zvučnih kutija Marquis Dance Club. Ova serija je namenjena upravo klubovima, jer omogućava visoke perfromanse audio doživljava prenesenih sa plesnih podijuma 70-tih godina. Zvučne kutije iz serije Marquis Dance Club donose izuzetan JBL zvuk, dokazanu pouzdanost i state-of-the-art tehnologiju.\nZa čitav procesing audio signala su zaduženi dbx Drive Rack 260 i BSS BLU-100 sa zonskim kontrolerima koji omogućavaju jednostavan izbor izvora zvuka, preset-a i kontrolu nivoa signala u centralnoj dvorani ili bašti.\nU bašti Kafemat-a su istalirani legendarni JBL Control 29AV-1 zvučne kutije koje bez ikakvih problema rade i napolju zahvaljujući svojoj membrani izrađenoj od kevlara i titanijumskom driver-u.\nKompletan rasvetni sistem se kontroliše preko dongle Avolites Titan One sa instaliranim Titan V9 softverom na računaru. U sklopu rasvetnog sistema instalirano je stotinak LED RGB grupa izvedenih u vidu traka, kao i inteligentni pokretni reflektori, Spot i Beam, proizvođača Chauvet Lighting.\nKao dodatni efekti instalirani su laser bar-ovi iznad glava posetilaca, čija je vidljivost dodatno pojačana dim mašinom nemačkog proizvođača Look Solution Unique 2.1. Ova dim mašina je izuzetno mali potrošač tečnosti, a zbog svoje pouzdanosti je prvi izbor mnogih rental kompanija i klubova.\nU Kafematu u Zrenjaninu za glavno ozvučenje je izabrana aktivna JBL SRX serija zvučnih kutija kontrolisana preko mreže. Centralni procesor za kontrolu audio signala je ponovo BSS BLU-100 sa zonskim kontrolerima za izbor izvora zvuka, preset-a i kontrolu nivoa signala u centralnoj dvorani ili bašti. Ozvučenje u bašti je izvedeno pomoću zvučnih kutija JBL Control 29AV-1 koje su vezane na višekanalne Crown pojačavače iz XLS serije.\nRasvetni sistem se sastoji od 150 RGB grupa LED traka, kao i od inteligentne pokretne rasvete proizvođača Chauvet Lighting, a sve ovo je kontrolisano preko dongle Avolites Titan One.\nKao dodatni zahtev investitora instaliran je šinski sistem enterijerske ravete koji se kontroliše preko zidnog dimera ETC SmartPack Wall-Mount 12x2.3kW.\nPrenosimo vam malo atmosfere iz Kafemata.


FOTO / Do kada će nam himna biti nijema? - Klix.ba\n/Do kada će nam himna biti nijema?\n20.3.2010. u 14:01\nUdruženje CIVITAS u okviru programa "Projekt građanin"/"Ja građanin" organiziralo je danas ispred sarajevske Katedrale potpisivanje peticije za uvođenje teksta himne države Bosne i Hercegovine.\n"Iako je za tekst himne bilo raspisano nekoliko konkursa niti jedan nije prošao, jer političari u BiH nisu u stanju usvojiti tekst koji je podoban za sva tri konstitutivna naroda", kazala je Feni u ime Udruženja CIVITAS, Ina Đurđević.\nIzrazili su nadu da će uspjeti pokrenuti makar priču u vezi s tim, jer dosad nije ništa urađeno o tom pitanju.\nU februaru ove godine napunila se godina dana otkako je Vijeće ministara BiH usvojilo prijedlog teksta državne himne koji nije dobio podršku u Parlamentu BiH. Tekst još neprihvaćene himne zajednički potpisuju autor muzike za sadašnju himnu Dušan Šestić i tekstopisac Benjamin Isović. Komisija za izbor himne uspjela se dogovoriti i na ime tog dogovaranja keširati 63 hiljade maraka! Rad komisije koštao je 33.000 KM, dok je nagradni fond autorima 30.000 KM.\nČitava stvar u Parlamentu, pored brojnih peripetija, zapela je i zbog toga što se u verziji himne među prirodnim ljepotama BiH nije spominjao komadić mora. U čitavu lakrdiju oko himne umiješala se i priča o tome da je muzika za himnu pokradena iz muzičke teme za film "Animal House" iz 1978. godine koja zaista slično zvuči. Kakva je situacija u zemlji, nismo daleko od toga da nam buduća himna o kojoj se više i ne govori, ponese upravo taj naslov...\n20.03.2010. u 13:37


Konkurs za nagradu Mak Dizdar - Konkursi regiona\nby KR 11/06/2012 6 56\nlejla 12/06/2012 at 07:17\nImam neka pitanja što se tiče slanja pod šifrom.. kakva treba biti šifra, je li njeno rješenje treba ugl.da sadrži adresu i broj telefona? i da se rukorisi potpišu sifrom, sve pjesme ili samo zadnja? i kad sve to spakujemo u kovertu, u njoj ce biti manja sa rješenjem šifre, e sad ovu kovertu koju adresiramo moramo napisati na njoj ko šalje je li to problem?\nkoke 12/06/2012 at 09:33\n-odaberete šifru : na primer „123prtst“\n-najbolje ispod svake pesme napisati: šifra „123prtst“\n-spakujete sve pesme u jedan veći koverat\n-na posebnoj stranici napišete: rešenje šifre „123prtst“: Lejla Lejlić, rođena…., živi u….do sada objavljivala….Adresa…..br.telefona….e-mail….\n-tu stranicu sa rešenjem šifre zapakujete u jedan manji koverat i zatvorite\n-na kovertu u kojem je rešenje šifre ispišete: rešenje šifre „123prtst“\n-mali (zapakovan) koverat stavite u veliki u kom su pesme\n-zapakujete sada veliki koverat (u kojem su pesme + mali koverat)\n-na veliki koverat napišete adresu na koju šaljete pesme\n-taj koverat šaljete bez ispisa svog imena i adrese na poleđini (nekim poštarima je to čudno ali Vi im objasnite da ne smete pisati ime jer šaljete priloge na anonimni konkurs); ovakvu pošiljku nekada možete poslati preporučeno (ako poštari shvate poentu) ali ja najčešće šaljem kao običnu pošiljku jer tad ne moram da se smaram sa objašnjenjima (obična pošiljka ne zahteva ispis pošiljaoca)\n-nakon što pošaljete pesme, nestrpljivo čekate da telefon zazvoni\n-kad zazvoni, lepo Vam je.\nlejla 12/06/2012 at 14:08\nOk hvala puno na lijepom objasnjenju! 🙂 Pozz\nJesenjin 14/06/2012 at 00:18\nkoliko pjesama je neophodno poslati???\nHmmmm 12/07/2012 at 13:30\nNa koji nacin pisati pjesme u tri primjerka? Da li svaku pjesmu pisemo na poseban list papira, pa sve to skupa sastavimo spajaliicom ili heftaricom, i napravimo takva tri primjerka te stavimo u jedan koverat ili to radimo na neki drugi nacin. Nisam se nikada do sada prijavljivao na konkurse pa nisam upoznat sa nacinom na koji sve to funkcionise. Hvala na strpljenju.\nGhost 13/07/2012 at 12:40\nJesenjinu, je li samo pišeš poeziju ili je i čitaš?\nRecimo, ako si ikad pročitao knjigu poezije s dvije pjesme, onda ti pošalji bar svoje tri.\nHmmmmm, da, upravo tako! I budući da je prvi natječaj – Sretno!


Nova očna bolnica u Podgorici - Pobjeda Dnevni List\nObjavljeno: ned, 13. nov, 2011.\nPodgorica / Regioni Nova očna bolnica u Podgorici\nNajsavremenije oftalmološke metode liječenja najtežih očnih bolesti, odnedavno su crnogorskim građanima dostupne i u Podgorici. U novootvorenoj dnevnoj bolnici „Optimal“, koja se bavi očnom mikrohirurgijom, rade se najkomplikovanije procedure, koje se ne sprovode ni u našoj zemlji ni regionu, a visok nivo sigurnosti liječenja, najnovija medicinska oprema i ruski eksperti iz renomiranog Instituta za mikrohirurgiju oka S.N. Fjodorov garantuju uspjeh.\nOsnivač dnevne bolnice Milisav Zečević, koji je decenijama živio i radio u Rusiji, kako priča za naš list, dok je bio u tuđini, imao je želju da na neki način doprinese razvoju zdravstva u rodnoj Crnoj Gori, te je tu misiju ostvario osnivanjem zdravstvene ustanove u kojoj će sugrađanima pružiti nove mogućnosti liječenja bolesti oka.\n- Naši pacijenti ovdje mogu da dobiju sve vrste oftalmoloških usluga. To su teške bolesti poput ablacije mrežnjače, dijabetske retinopatije i posljedice trauma oka. Osposobljeni smo za liječenje kratkovidosti, dalekovidosti i astigmatizma, zatim svih vrsta katarakti, glaukoma, povreda mrežnjače i staklastog tijela -navodi Zečević, napominjući da se primjena vitreoretinalne hirurgije, odnosno liječenje oboljenja staklastog tijela i mrežnjače, prvi put radi u Crnoj Gori.\nProces rada i briga o pacijentima, uz menadžerski tim i crnogorske oftalmologe, kontrolisaće i voditi eminentni ruski očni ljekari, hirurg dr Sergej Alpatov i vodeći specijalista za primjenu lasera u oftalmologiji dr Eduard Starunov, koji imaju dugogodišnju uspješnu karijeru u Rusiji, ali i drugim svjetskim državama.\n- Najbitnije je što su ruski stručnjaci stalno angažovani u našoj bolnici, tako da će biti uvijek na raspolaganju pacijentima. Oni će raditi preglede, operacije, konsultacije i koordinirati rad bolnice – ističe Zečević.\nJedna od glavnih prednosti ,,Optimal-a“ je što raspolažu najmodernijom medicinskom opremom, njemačkih, američkih i japanskih proizvođača, koja omogućava kompletnu dijagnostiku oka, prednjeg i zadnjeg segmenta, ali i istraživanja djelova oka koji ranije nijesu mogli biti uočeni. Svi aparati su kompjuterizovani, tako da daju najpreciznije rezultate, sa minimalnom mogućnošću greške.\n- ,,Optimal“ posjeduje aparate za sveobuhvatni pregled oka, zatim optički uređaj za istraživanje stanja mrežnjače na čelijnom nivou i otkrivanje početnog stadijuma oboljenja očnog dna i IOL-master, koji bez dodira opredjeljuje biometrijske parametre oka – njegovu dužinu, radijus krivine rožnjače, njen prečnik i dubinu prednje kamere – navodi dr Alpatov.\nDijagnostička stanica Sirius, prema njegovim riječima, izuzetno tačno opredjeljuje sve parametre oka neophodne za operaciju skidanja dioptrije i te podatke šalje na laser.\nBez reza i šava\n- Fundus – kamera omogućava dijagnostiku očnog dna, dok 3-wave laser, koji u sebi ima četiri lasera služi za preciznu laser koagulaciju na prednjem i zadnjem segmentu oka. Lasek Ellex služi za operacije glaukoma u početnom stadijumu, bez rezova i šavova, a posjedujemo i unikatni pribor za očnu mikrohirurgiju, za sprovođenje operacija na prednjem i zadnjem segmentu oka. Tu je i laser Schwind Amaris 750 za skidanje dioptrije, prvi takav u regionu, koji omogućava izuzetno tačne i kvalitetne operacije skidanja dioptrije, ne samo kratkovidosti i astigmatizma, već i dalekovidosti – ističe dr Alpatov.\nOve savremene aparate, kako je naveo, posjeduju samo elitni oftalmološki centri u Velikoj Britaniji, Holandiji i Njemačkoj, ali je, u odnosu na njih, crnogorska dnevna bolnica u prednosti, zato što je ovdje sva ta oprema na jednom mjestu, dok je u tim zemljama raspodijeljena u nekoliko klinika.\nDanilovgrad: Besplatni pregledi očiju\nBolnica „Optimal“ poklonila monitore Kliničkom centru\nBroj komentara: 8 Vaši komentari: natasha kraljevic kaže:\t13.11.2011 u 13:16\tNemam nista protiv Podgorice,ali ocna klinika iz Cetinja koja nosi ime nase princeze Jelene,a italijanske kraljice je proslo vrijeme,jer aparate koje je samo imala cetinjska bolnica sada su u Podgorici.Zasto?\nKesa Musadzija kaže:\t13.11.2011 u 19:07\tMozes zamislit koliko su stari kad ih princeza Milica koristila zato nijesu za upotrebu.\nalmir kaže:\t14.11.2011 u 10:01\tdalije ordinacija privatna ili vazi zdrastveno osiguranje unapred hvala akoje privatno koliko kosta\npoks kaže:\t15.11.2011 u 22:00\t@Almir, … “Najsavremenije oftalmološke metode liječenja najtežih očnih bolesti, odnedavno su crnogorskim građanima dostupne i u Podgorici …”\nDa ali SAMO crnogorskim građanima koji mogu da priušte privatno zdravstvo. Ta malecka informacija nije u članku. Eto Milisav je doprinio zdravstvu, napokon.\nAnja Optimal kaže:\t16.11.2011 u 12:17\tKesa, bolnica jeste privatna,ali cene su standardne kao u okruzenju.\nPoks,naravno usluge Optimal-a su dostupne gradjanima Crne Gore , kao i ljudima iz celog sveta. Lep pozdrav, Optimal.\nsonja kaže:\t21.11.2011 u 10:51\tda li neko moze da mi kaze gdje se nalazi ova ordinacija optimal, novinarka pobjede napisala clanak ko da je doktor ali adrese ordinacije-nema\nAnja Optimal kaže:\t21.11.2011 u 13:39\tDraga Sonja, dnevna bolnica Optimal se nalazi u Podgorici, 4.jula bb (Petrovacki put, nova siva zgrada Zetagradnje). ostale kontakt informacije potrazite na sajtu http://www.optimal.co.me ili na facebook stranici Optimal Montenegro.\nVukašin CT kaže:\t02.01.2012 u 23:13\tNataša draga,a što će ti politika,važno je da uopšte postoji jedna ovakva očna klinika,a u kojem gradu u Crnoj Gori se nalazi,najmanje je važno!Pusti CETINJE i DINASTIJU PETROVIĆ za rad nekih tvojih političkih poena!


Dana 19.03.2018.godine u 06,00 sati dežurnoj službi policijske stanice Goražde prijavljeno da se u naselju Dubište – Grad Goražde nalaze četiri lica za koje se sumnja da su ilegalni migranti. Na lice mjesta izašli su policijski službenici Uprave policije MUP-a BPK Goražde koji su u naselju Dubište zatekli šest stranih državljana, od kojih su četiri sirijski državljani i dva libijski državljani, te da se radi o migrantima koji su ilegalno prešli državnu granicu BiH. Dalji rad sa navedenim licima preuzeli su službenici Ministarstva sigurnosti-Služba za poslove sa strancima-Terenski centar Goražde.\nDana 19.03.2018.godine u 13,30 sati dežurnoj službi policijske stanice Goražde obratila se H.I., nastanjena u ul.Sinan paše Sjerčića – Grad Goražde i prijavila da je u haustoru zgrade fizički napadnuta od strane R.E., iz Goražda. Lice H.I., obratila se u Urgentni centar Kantonalne bolnice Goražde gdje je dežurni ljekar konstatovao povrede na desnoj ruci u vidu dvije ogrebotine. Na lice mjesta izašli su policijski službenici Uprave policije MUP-a BPK Goražde koji su izvršili uviđaj, upoznat je i Kantonalni tužilac koji je djelo kvalifikovao kao krivično djelo “Laka tjelesna ozljeda” iz člana 173. KZ F BiH.\nDana 19.03.2018.godine u 23,30 sati u ulici Kulina Bana-Grad Goražde službenici Sektora kriminalističke policije, Uprave policije MUP-a BPK Goražde, su prilikom pretresa lica F.D., iz Goražda pronašli šest alu-pakovanja, sa sadržajem suhe zeljaste materije koja svojim izgledom asocira na opojnu drogu “Marihuanu”. Navedeno lice pozvano je u službene prostorije MUP-a BPK Goražde gdje je nad istim zavedena kriminalistička obrada. Upoznat je i Kantonalni tužilac koji je djelo kvalifikovao kao krivično djelo “Posjedovanje i omogućavanje uživanja opojnih droga” iz čl. 239 st. 3. KZ F BiH.


Naslovna » Deca sa smetnjama » Saveti roditeljima » Kako preživeti odvajanje od deteta?\nDrugi problem leži u takođe iracionalnoj ideji majke da „mora uvek da bude sa svojim detetom“, jer kada nije – dete negoduje, plače, ne može da zaspi, te ona svojim postupkom privremenog odlaska u stvari nanosi štetu detetu i stvara mu neprijatne osećaje, strahove i bol, pa je samim tim ona loša majka. Ovakvo razmišljanje stvara osećanje krivice. Umesto toga majka može misliti ovako: „Kada nisam sa detetom, znam da ono plače ili da ne može da zaspi, da me traži, to je loše i žao mi je zbog toga ali to ne znači da sam ja loša majka“.\nOsećanje krivice je još veće ako majka ima doživljaj da je ona jedina odgovorna za svu brigu i negu deteta, kao i za sve što se njemu dešava, kako se oseća i što će mu se u budućnosti desiti (kako će se aktelni događaji odraziti na njegovu budućnost). Činjenica je da majka i njen odnos prema detetu imaju veoma veliki uticaj na „sudbinu“ deteta, tj. na njegov emotivni i socijalni razvoj. Ali majka nije bog, nema toliku moć i nije jedina odgovorna. Važno je da ona realno sagleda dokle doseže njena odgovornost, a samim tim i njena moć.\nOsim ovog pritiska apsolutne odgovornosti, situaciju još više pogoršava mogućnost da majka spada u osobe koje inače misle da niko ne može raditi stvari tako dobro kao one. Ovakvu odrednicu često vezujemo za svekrve , ali i neke majke mogu biti takve (uostalom i one će jednog dana biti svekrve). Tako, prema njenom mišljenju, ni u ovoj situaciji niko je ne može adekvatno zameniti, niko nije dovoljno sposoban za to. Opet, loše rešenje je da zbog toga odustane od separacije, planiranog vraćanja na posao, traženja posla, putovanja, operacije. Priznaćete, ovakav stav ne ide u prilog razvoju porodice, može da dovede majku, dete, a i celu porodicu u lošu situaciju (da pogorša njeno zdravstveno stanje, smanji finansijsku moć porodice, dete nema prilike da ovlada osnovnim razvojnim zadacima).\nU svim navedenim slučajevima u osnovi su ideje – mišljenja, koja nisu sasvim logična i realna. Sreća je da način mišljenje možemo da menjamo.\njaslice mama nesigurnost obdanište odvajanje rekreativna nastava vrtić 2014-08-21\nPrethodni: Kako razvijati zdrav odnos prema novcu\nSledeći: Limeni doboš – Laguna


Prijedor dobio odbor za drvni sektor - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Prijedor dobio odbor za drvni sektor\n28. februara 2022. 1 Min Read\nU Prijedoru je osnovan sektorski odbor u oblasti drvoprerade i proizvodnje namještaja i čine ga predstavnici poslovnih subjekata iz ove djelatnosti, institucija za podršku poslovanju, lokalne vlasti i obrazovnih institucija, saopšteno je iz Razvojne agencije grada Prijedora “PREDA”.\n– Dogovoreno je da se u narednom periodu definišu strateški ciljevi i razvije akcioni plan za razvoj drvoprerade i proizvodnje namještaja na području prijedorske regije, koji će poslužiti kao glavni zagovarački dokument prema lokalnim i republičkim vlastima za pružanje podrške razvoju drvoprerade i proizvodnje namještaja – rečeno je u ovoj agenciji.\nOvo tijelo je osnovano u okviru projekta “REPRO – Obezbjeđivanje podrške poslovanju i izvozu kompanija iz drvoprerađivačkog sektora u prijedorskoj regiji kroz kreiranje resursnog centra” koji realizuje “PREDA”, a sa oko 300.000 KM finansira Evropska unija, a po okončanju projekta, sektorski odbor nastaviće svoje djelovanje kao sektorska grupa unutar Privrednog savjeta grada Prijedora, prenosi Srna.


SLOBODAN ANTONIĆ Šiboletni špalir - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Колумне/SLOBODAN ANTONIĆ Šiboletni špalir\nСлободан Антонић 07/07/2010\tКолумне 5 коментара\nTužba koju je Đorđe Vukadinović podneo protiv Svetislava Basare jeste kamen-međaš našeg javnog života. Ovaj slučaj trebalo bi da odgovori na pitanja da li mediji služe za obaveštavanje javnosti i za iznošenje kritičkih mišljenja, ili za patološko vređanje, klevetanje, izlive mržnje i verbalno linčovanje?\nMoram da priznam da sam poslednjih petnaestak dana bio ljubomoran na svog prijatelja Đorđa Vukadinovića. Izbio je u prvi plan kao glavni negativni junak „druge Srbije“. Samo u „Danasu“, Vukadinović je dobio dve naslovne stranice, redakcijski uvodnik, pet Basarinih kolumni i šest komentara kolumnista i čitalaca. Vrhunac slave je postigao u petak, 2. jula, kada su u „Danasu“ objavljena čak tri napada na njega (Basara, Nataša Odalović i Tamara Kaliterna). „Peščanik“ je preneo više ovih tekstova, „E-novine“ su se sa dva originalna članka uključile u kampanju (uz karakteristično titulisanje Vukadinovića kao „glavnog urednika Nove srpske fašističke misli“ i ljubazne epitete anonimnih komentatora kao što su „budaletina“ i „smrdibuba“), a čak je i NUNS izdao saopštenje u kome izražava „zabrinutost“ zbog Vukadinovića i njegovih postupaka (16. jun).\nKAKO PROTIV LETEĆE POGANI\nDo sada, Vukadinovića i mene „druga Srbija“ nije razdvajala. Helsinški odbor za ljudska prava nas je u svojim godišnjim izveštajima o najgorim srpskim nacionalistima obavezno stavljao jedan pored drugog, „Vreme“ nam je objavilo zajednički podsmevajući portret (Tamara Skroza, „Iljf i Petrov nove srpske političke misli“, Vreme br. 927), a Basara je psujući jednog, obavezno psovao i drugog („denuncijanti iz fanzina NSPM“, „skribenti iz NSPM“, „beznačajni plaćenici“), javno moleći Tadića da se „Demokratska stranka bar nekim saopštenjem usprotivi analitičkom terorizmu Vukadinovića i Antonića“ i upozoravajući javnost da su, nakon što su evroatlantske snage 2008. uspostavile kontrolu nad Srbijom, srpski patriotizam i nacionalizam („dva brata rođena“) „otišli dođavola i kako-tako opstaju samo zahvaljujući polupismenim naporima grotesknih figura poput Đorđa `Babuške` Vukadinovića i Slobodana `Ruha` Antonića“.\nPa zašto je onda „druga Srbija“, u junu 2010, počela da pravi razliku između nas dvojice? Zato što je Vukadinović tužio sudu Basaru i „Danas“. Njemu su dosadile Basarine uvrede kao što su „skomračni Đorđe Vukadinović (Danas, 20. 9. 2009), „teoretičar zavere, propalica i lumpenintelektualac“ (Danas, 22. 9. 2009), „režimska krpa“, „beznačajni plaćenik“, „vrišteći mediokritet“ (Danas, 28. 2. 2008), „propagator malograđanske zatucanosti“ (Danas, 16. 11. 2009), „šturmbanfirer dssovskih piskarala“ (Danas, 13. 3. 2008) koji „beskrajno palamudi o bombardovanju i piše dojave protiv političkih protivnika“ (Danas, 8. 9. 2009)… Kada je Basara u „Danasu“ (18. februar 2010), Vukadinovića i mene po ko zna koji put optužio da smo, u zaveri sa Koštunicom, Udbom i navijačima, organizovali paljenje američke ambasade i pozivali rulju da krene u linč „drugosrbijanaca“, Đorđu je prekipelo. Predložio mi je da tužimo Basaru i „Danas“.\nMeni se to nije radilo. Mrzelo me je da se povlačim po sudovima i raspravljam sa Basarom. U pojedinim lošim kafanama postoji ustanova dežurnog pijanca. On zabavlja vlasnika i druge klupodere tako što psuje ostale goste i dobacuje im vulgarnosti. Zbog takvog maltretiranja možete zvati policiju, a možete odlučiti i da više ne zalazite u tu kafanu. Uvek sam radije birao drugi način rešavanja tog problema.\nAli, Vukadinović je odlučio da ne beži i da nešto preduzme. I bio je u pravu. Ton našem javnom životu već duže vreme daju upravo gore opisani „pijanci-psovači“. Ima ih posvuda. Ali, nekako su se ovi iz „druge Srbije“ posebno ostrvili i prozlili. Zaštićeni lešinarskim krilom Imperije i užireni raznoraznim grantovima i suportima, oni su se toliko raspojasali da su svakoga ko im se ne sviđa (ili im prosto ne plati piće) počeli da gađaju izmetom. Ako se ima u vidu činjenica da je ipak reč o javnom prostoru, „taktika izbegavanja“, kao odgovor na „leteću pogan“, davala je prilično ograničene rezultate.\nKonačno je neko smogao snage da kaže „E sad je dosta!“ i da pozove policiju. Međutim, okolni kafanski navijači, koji su se tako sjajno zabavljali bacačkim „veštinama“ dežurnih klupodera, našli su se uvređeni. Ko to sme da ugrožava slobodu bacanja? Zašto oni koji su pogođeni i sami ne odgovore izmetom, nego zahtevaju da se umeša neko sa strane? Zašto se pogođeni žale policiji, a ne njima, „objektivnim“ i „benevolentnim“ navijačima? Ta oni bi ih od sveg srca zaštitili, samo da su im se na vreme obratili… Baš su ti izmetom zaprljani gosti neka zakerala, znaju li oni da policija, zbog njihovih glupih prijava, može da zatvori celu kafanu?\nUpravo ti argumenti potegnuti su da bi se ućutkao i omalovažio Vukadinović. Redakcija „Danasa“ ga je upitala zašto on Basari najpre lepo nije odgovorio, kada bi „Danas“ to svakako objavio, nego ih je tužio sudu. Baš me zanima kako se to može „lepo odgovoriti“ na članak u kome vas neko naziva „propalicom“, „lumpenintelektualcem“, „režimskom krpom“ ili „plaćenikom“? A NUNS je Vukadinoviću nalupao packe jer se bezobzirno obratio sudu, umesto da se najpre lepo požali Savetu za štampu. Treba samo videti sastav tog Saveta pa shvatiti koliko je NUNS-ovo upućivanje na ovo telo hipokrizija. NUNS je, takođe, zakukao i što Vukadinović tuži „Danas“ u situaciji kada „javna glasila danas praktično jedva preživljavaju, pa svaka presuda može predstavljati i likvidaciju medija“. Kao da je Vukadinović kriv što je rukovodstvo NUNS-a uglavnom mudro ćutalo kada je donošen „Dinkićev“ Zakon o informisanju, sa drakonskim kaznama protiv nepoćudnih medija.\nI tako, žrtva je ispala kriva što se brani od siledžije, a siledžija je još jednom dobio podršku da sa svojim poslom nastavi. Druga Srbija je „slučaj Vukadinović“ proglasila „testom reformisanosti srpskog sudstva“ i „linijom odbrane slobode štampe“. Taj slučaj na neki način i jeste kamen-međaš našeg javnog života. Reč je o odgovoru na jednostavna pitanja: 1. da li u našem društvu treba da postoji rezervisani domen u kome jedna grupa ljudi može slobodno da ponižava i maltretira druge ljude? 2. da li se u tu privilegovanu grupu ulazi na osnovu prihvatanja određene ideologije? 3. da li kritika, ili samo nesaglasnost sa tom ideologijom, treba da bude dovoljan razlog da se neko javno i bezbroj puta nazove „fašistom“, „budalinom“, „propalicom“, „lumpenintelektualcem“, „krpom“ i „plaćenikom“? 4. da li novine i, uopšte, mediji, služe za obaveštavanje javnosti i za iznošenje kritičkih mišljenja, ili za patološko vređanje, klevetanje, izlive mržnje i verbalno linčovanje?\nPSOVAČKE PESNICE DRUGE SRBIJE\nDa bismo mogli da vodimo javni dijalog moramo se držati makar elementarnih pravila pristojnosti. Psovačke pesnice „druge Srbije“ odavno su, u ime borbe za „evroatlantske vrednosti“, odbacile i pogazile ta pravila. Ti ljudi su ubili ne samo veliki deo javne pristojnosti. Oni su ubili i samu javnost, shvaćenu kao kulturu dijaloga. Besramnost i prostaštvo zauzeli su mesto ozbiljne i argumentovane rasprave. Nalazimo se na sprženoj i zatrovanoj zemlji, koja se pretvorila u kaljugu. Potonuli smo do kolena, do pojasa, do grudi, i sada nam se blato već popelo do vrata…\nA Vukadinović je odlučio da preduzme nešto upravo u vezi te sramne kaljuge. Sada, kada su svi skočili na njega, moram priznati da mi je žao što sam ga pustio da u tu bitku uđe sam. Ali, Vukadinović, uporan i postojan kakvim ga je Bog dao, stoički je izdržao još jednog drugosrbijanskog „toplog zeca“. Kroz njega je on prošao za sve nas. I ako uspe u svojoj nameri da „evroatlantske“ psovače utera u pristojnost, više niko neće morati da prolazi kroz taj sramotni šiboletni špalir verbalnih nasilnika. Zato Vukadinovića treba podržati. Njegova borba sa „alama i vranama“ istovremeno je i borba za javnu pristojnost. A javna pristojnost je osnovna pretpostavka uljuđenog društva. Žalosno je što se još 2010. godine za to moramo boriti. Ali, to je jedna od bitaka koju jednostavno ne bismo smeli da izgubimo.\n07/07/2010 у 11:33\nИмате моју пуну подршку, ако треба и финансијску. Доста ми је више гледати колико мало часних људи је остало у мојој вољеној Србији а сад хоће да ућуткају још једног од тих ретких.\n07/07/2010 у 12:18\nДобро је да сте Ви и Вукадиновић коначно реаговали на медијску баражну ватру којој сте били изложени због подношења тужбе. Јер се стварала клима, у којој суд не би могао да уради ништа друго осим да одбаци Вукадиновићеву тужбу! Суштина је у ономе што је недавно написао и Вукадиновић:\n” Шта је друго ако не притисак на суд стално помињање „нереформисаног судства“, „цензуре“ и „притиска на медије“. Другим речима, ако суд пресуди да је црно црно, а бело бело, онда ћемо да галамимо о „нереформисаном“, „Милошевићевом“, „Коштуничином“ и „Тадићевом“ судству. Ако, пак, којим случајем, суд подлегне њиховом притиску и амнестира виновника, е онда ће НУНС и Милош Васић рећи да се суди „независно“ и по „светским стандардима“. ”\nТако група око пре свега Б92, годинама медијски припрема њима занимљива суђења, било да је реч о суђењу навијачима, анархистима, припадницима одређених патриотских организација(случај Мише Вацића),”нападачима”на Бранкицу Станковић…Једноставно, они створе такву атмосферу, да мало који судија може да одлучи другачије од онога што жели та група, јер зна да ће бити подвргнут медијском линчу.\n08/07/2010 у 09:33\nJoš pre skoro veka je Arčibald Rajs skenirao i ocenio srpske intelektualce. Svaka mu je na mestu! Tužno je što su najinteligentniji Srbi i najpokvareniji, najnemoralniji, najkorumpiraniji. “Druga Srbija kroz usta Mace i Firčija, psovkama, bezobrazlukom, pokvarenošću, ogovaranjem, se na Pinkovoj Farmi borila protiv seljačke Lošmijeve Srbije. Kao i Basara! Pa oni su “Druga Srbija”! Njih seljačka Srbija “NE RAZUME”! Slušajte kako pristalice te, druge Srbije, javljajući se u raznim emisijama Pinka prosipaju žuč i mržnju što je pobedila seljačka Srbija. Valjda je mržnja glavna odrednica intelektualizma! Koalicije prave sledbenici ideja ljudi koji su se međusobno poubijali (Milošević – Đinđić), još tvrdeći kako MORAJU!!! da pobede i na sledećim izborima kako bi sproveli jedine ispravne ideje: NJIHOVE! Ja krasne li demokratije! Ja krasnih li demokrata! Sve na čelu sa NVO.\n17/08/2011 у 12:04\n„Одакле Хрвати у Херцеговини“\n–\t„Центар за историјски ревизонизам др Лазо М. Костић“,\n–\tБерлин-Минхен-Београд –\nПРВИ КОРАК ЗНАЧАЈНОГ ПРОЈЕКТА\nСадржај историјског дела „Одакле Хрвати у Херцеговини“ обавезан је (као значајна тема) за српске државе, српске академије наука, српске универзитете и српске историјске институте, али ово дело не угледа светло дана ангажовањем: ни српских држава, ни српских академија наука, ни српских универзитета, ни српских историјских института. Ничим не помогоше издавање овог (по обиму) малог, али вредног дела – са само 96. страна џепног формата. Аутори га зову брошуром, али и весником новог издања, које ће, како најављују, заслужити да се зове књигом (научном).\nНа страницама овог дела, што је неуобичајено, нема имена аутора, него је обележн само издавач: „Центар за историјски ревизионизам др Лазо М. Костић“ у Берлину-Минхену-Београду. Кад се има у виду чест немар српских званичних државника и интелектуалаца према српској културној баштини и српским националним интересима, онда се намеће једноставан закључак – да су ову брошуру издали самоникли Срби; они који се појављују кад год закажу државне установе. Зато, овај центар носи име честитог патриоте, др Лазе М. Костића, који је у иностранству штампао десетине историјских дела о српској прошлости и о асимилацији Срба у друге нације, а држава Југославија (после 1945) није дозвољавала писање о томе.\nАутори не сведоче, да је и данас у Србији забрањено писање о прикривеној истини из српске историје, али напомињу да се објављивање те истине омета на друге начине – садржаји оваквих дела не налазе места у школским и универзитетским књигама, а редакције медија, у огромном броју, не усутпају простор и време за њихово представљање. Даље, они напомињу, да је Народна библиотека у Београду већ годинама затворена и да нису могли прибавити потребне податке за своје дело, него су то чинили у архивама и библиотекама у Берлину, Задру, Сплиту, Дубровнику, Минхену…\nУз овакву напомену о небризи државе за откривањем истине и за уклањањем фалсификата из српске историје, аутори наговештавају, да ће се томе темељно посветити, а ово дело је („Одакле Хрвати у Херцеговини“) само њихов први корак.\nАНТИСРПСТВО ЕВРОПЕ ПРЕПОЗНАТО У 19. СТОЛЕЋУ\nУ двадесетом столећу је и превише мучних сведочанстава о антисрпству западноевропских држава. Аустроугарска и Немачка су у Првом светском рату отвориле 300 концентрационих логора смрти за Србе православне вере, о којима је податке убележио у „Црној књизи“ југословенски историчар др Владимир Ћоровић, жалећи што прецизно није утврђен број уморених Срба у њима – и то Срба из свих српских крајева, не само из Краљевине Србије. Остало се само на процени, да је – од глади, болести и нехигијенских услова (од 1914. до 1918) у овим логорима умрло између 300 и 600.000 православних Срба, укључујући и децу најмлађег узраста. Истребљење православних Срба је умножено у Другом светском рату, што су организовале и спроводиле Немачка, Италија и Мађарска, уз ангажовање против Срба и балканских држава – Бугарске и Албаније. Најмучнији део овог плана је у чињеници, да су Немачка и Италија 1941. основале у Југославији и хрватску државу, у којој су задужиле Хрвате и исламизиране и покатоличене Србе, да заврше план из Првог светског рата – потпуно биолошко истребљење Срба православне вере. У ту сврху, у Хрватској су 1941. подигнути многи концентрациони логори смрти: Јасеновац, Сајмиште на Новом Београду, дечији логор у Јастребарском, логор на острву Рабу, у Сиску и на другим местима, где је до 1945. истребљењо више од милион православних Срба, уз десетине хиљада Јевреја и Рома. Иако су у два светска рата против православиних Срба биле само поједине државе Западне Европе (Немачка, Аустрија, Италија, Мађарска…), крајем двдесетог столећа, над православним Србима у Југославији организују и спроводе злочин геноцида западноевропске државе, Америка и Турска – све чланице Европске заједнице и све чланице НАТО-а. Оне су, помоћу Хрвата и муслимана у Босни и Херцеогивни, прогнале до 800.000 православних Срба из Републике Српске Крајине и Хрватске и окупирале у Србији Аутоному Покрајину Косово и Метохију, организујући у њој колонијалну администрацију – састављену од припадника шиптарске нације, чије породице је Западна Европа преселила из Албаније у Србију у Првом и Другом светском рату. То је био наставак прогона Срба са Косова и Метохије и довођење Шиптара, што су чинили и Турци неколико стотина година.\tОвакаве злочиначке намере Ватикана, западноевропских држава, Америке и Турске против православних Срба, унели су у своју књигу „Одакле Хрвати у Херцеговини“ чаланови „Центра за историјски ревизионизам др Лаза М. Костић“ у Берлину-Минхену-Београду. У групу нечасних држава Запада, убрајамо и Ватикан (Свету Столицу), јер су храмови Римокатоличке цркве најприљежније (столећима) чинили све, да покатоличе што више православних Срба – да их преведу у хрватску нацију и да их искористе за биолошко истребљење и прогон преосталих Срба. С друге стране, Турска је исламизирала Србе и користила их у ратовима против православних Срба. Те исламизиране Србе је Аустрија покушала превести у хрватску нацију, али није успела. Онда су Аустрија и друге западноевропске државе, заједно с Ватиканом, те исламизиране Србе прогласиле новом нацијом – босанском. Име српског завичаја – Босна, претвориле су у име вештачке (несрпске) нације.\nТе аустријске (западноевропске) планове су уочили српски интелектуалци крајем 19. столећа и о томе су писали у тадашњим српским новинама у Аустроугарској. Многи од њих су јавно негодовали због тако нехумане (колонијалне) политике према српској нацији. Чинили су то једнако и Срби католици, и Срби муслимани и Срби православни, јер после аустроугарске окупације Босне и Херцеговине (1878. године), Беч и Ватикан више нису крили намеру да Србе преведу у хрватску нацију – и у Босни и Херцеговини, и у Далмацији, и у Крајини. Против преименовања муслиманских Срба у Хрвате, јавила се група муслимана у Мостару и у задарском „Српском листу“, 19. фебруара 1887. године, објавили су оштар чланак против аустријских и ватиканских пропагатора хрватства на српским земљама:\n„Што се тог новог вашег хрватског имена, за које се до окупације овђе никад чуло није, очитујемо ми – да га ми, као ни ви, не знамо ни откуд је, ни како је оно постало, дочим смо за српско име одувијек знали и Херцеговце сељаке овако поздрављали: ‘Добро дош’о Србу! Како си Србу!’ – што ће и вама познато бити“.\nОвакав подухват (претварање Срба у Хрвате) државних органа Аустроугарске и представника Римокатоличке цркве је Србима муслиманима у Босни и Херцеговини изгледао, тада, наиван и без изгледа за успех, па су се у овом новинском чланку томе и наругали и поручили католицима, да су и њихови преци били Срби православне вере, као и мухамеданцима:\n„Ви остајете међу нама они стари латини и ништа више, а ви можете разметати се како год хоћете. На пошљетку, знамо ми своје порекло, које већином, као и ваше, потиче од православних праотаца, а знамо и то да је наш језик чисто српски. Хоће ли вам ово бити доста?“\nМеђутим, 20. столеће није дало за право овим честитим интелектуалцима из српске муслиманске средине. У два светска рата, војске Аустроугарске, Немачке и Хрватске су убијале све Србе (од Истре до Дрине) који нису желели да се одрекну припадности српске нације, па су две гране Срба (католици и муслимани – у огромној већини) прихватиле нова наметнута национална имена – хрватско и бошњачко, уз обавезу, да и свој српски језик зову хрватским или бошњачким.\nУ овој брошури „Центра за историјски ревизионизам др Лазо М. Костић“ – Берлин-Минхен-Београд, има још оваквих изненађења, која откривају стратегију и тактику колонијалног инжињеринга на српским земљама у прошлости, инжињеринга којег се, нажалост, нису одрекле ни данашње чланице Европске уније и НАТО-а. Оне, и данас, према Србима спроводе оно што је давно планирано у Бечу, Берлину, Риму и Истамбулу. Чланови овог центра су се определили, да до краја разобличе то турско и западноевропско прегнуће против Срба и ова брошура даје наде да ће у томе и успети. Посебно зато што је реч о младим интелектуалцима (нико није старији од 30. година) и што не припадају сви српској нацији, него су међу њима и Немци, и Хрвати, и Италијани, и Мађари, и Руси…\nБеоград, 15. август 7519 (2011)\n15/01/2012 у 23:08\nIzvod iz jos neobjavljene knjige” Balegarenje”\nKnjiževniku Basari, autoru romana Kratkodnevnica, Demohrišćanska stranka je obećala diplomatski raspored. Otići će na Jugoistok gde je Trojeručica nastala, kako bi za potrebe našeg pravosuđa iz Damaska doneo dokaze o otsecanju i zarastanju ruke Sv.Jovana Damaskina, koautora naše Svetinje. Zatim će u Grčku, na Svetu Goru, kako bi otkrio i priveo pravdi zografa, koji je na poleđini Srpske Svetinje naslikao Sv.Oca Nikolaja Čudotvorca. Povešće sa sobom i novinara Velju Pavlovića, koji se razume u način nošenja Ikona oko hramova, pri služenju Litija. Nadajmo se da će doneti dokaz i o tome, da Trojeručicu, jedinu Svetogorsku Igumaniju, sveštenici nose iznad glave, kao na mitingu ili fudbalskoj utakmici, da bi se videla njena poleđina, a ne na grudima, da bi se sakrio Sv. Nikolaj Čudotvorac.\nLjubitelji Basarizma očekuju Demo izdanje novog bestselera pod logičnim naslovom Dugodnevnica, koje kasni iz diplomatskih razloga:\n“Ovde Lale, javljam se sa Kipra. Ja sam bre, Basara. Ambasador, bog te! Ženim se opet! Jesi li prodao moj beli BMW? Ponudi ga Peri Grofu, njemu se dopao.Nek se vozi po Bajinoj Basti. Tapni tu moju “Mašinu iluzija”! Neka me sačeka lova, da\ntroškarim dok ne nađjem izdavača za novi roman.\nSmislio sam i originalni naslov, zvaće se “Main Kampf”\nU liftu jedne od nadzidanih beogradskih zgrada napisano je rukom savesnog građanina sledeće upozorenje: “Ne bacaj pikavce na pod!”\nNeko je dopisao: ” Seti se požara u Skupštini!”\nBalkanska prepiska je nastavljena novim upozorenjem koje ima karakter istrage:”Ne pljuj na pod”.\nUsledio je odgovor: “Seti se poplave Misisipija”.\nIspod ovog pamfleta grupe autora osvanula je nalepnica “Otpor”, zbog cega je Dulic postao ministar ekologije!\nIstraga je zbog straha od vlasti prekinuta.\nDanas se pikavci u liftu gase pljuvačkom da ne dođe do novog požara.\nPreti li nam to poplava Misisipija? Preti! A strahuje li vlast od kvazi velikana? Strahuje!\nUkoliko Vas zanima izvod iz ove knjige koji se bavi pokojnim Miloradom Pavicem na koga se Basara stalno poziva, spreman sam da Vam ga posaljem. Tako bi, malo po malo i moja knjiga koja je pisana tuce godina, a to je srpski broj 12, ugledala svetlost dana. Ako ne nadje izdavaca da se objavi u celini, nek se objavljuje na parce!


Pozivni broj 544 / +595544 / 00595544 / 011595544, Paragvaj\nPozivni broj 544 (+595544 / 00595544 / 011595544)\nPozivni broj: 544 (+595 544)\n544 je pozivni broj telefonskog okruga za San Juan Nepomuceno. Za fiktivni broj telefona 6413264 i pozivni broj grada 544, broj za pozivanje je 544 6413264. A San Juan Nepomuceno se nalazi u Paragvaj.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 6413264, pozivni broj grada 544 (San Juan Nepomuceno) i Državni pozivni broj 00595, broj za pozivanje je 00595 544 6413264. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 544, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +595 (00595) ili pozivni broj grada 544 (San Juan Nepomuceno).\nAko ste van Paragvaj i želite da pozovete osobu u San Juan Nepomuceno, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Paragvaj je +595 (00595), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u San Juan Nepomuceno, morate da dodate +595 544 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 6413264, pozivni broj grada 544 (San Juan Nepomuceno) i Državni pozivni broj 00595, broj za pozivanje je 00595 544 6413264.


HITNO! POSAO Radnice-konobarice Beograd - 355 aktuelnih poslova - Oglasi za posao Jooble\nPosao Radnice-konobarice Beograd\nZahtevi: Nije potrebno radno iskustvo. Uslovi rada:Radno vreme kafića je od 08:30-23:00h.Prijava i sanitarna knjižica su obavezne, troškove vadjenja i produženja sanitarne knjižice snosi poslodavac. Postoji i mogućnost prijave preko omladinske zadruge. Moguć je svaki dogovor...\nRadnici/radnice za rad u kazinu, Beograd\nPotrebni radnici/radnice za rad u kazinu.\n...znanje engleskog jezika ~Timski igrač ~Čisti i uredni Poslodavac obezbeđuje: ~ Smenski rad u prvoj i drugoj smeni ~Bonusi ~Bezbednost i zdravlje na radu ~Vrsta zapošljenja: stalni posao Plata: ~Konobar/konobarica: 1700 RSD ~Sanker/Barmen: 2000 RSD...\nPOTREBNA KONOBARICA/SANKERICA ZA RAD U KAFICU NA DORCOLU! RADNO VREME: I smena: 7:30-13:30h II smena: 13:30-20h -Slobodan dan po dogovoru Dnevnica: 1.200 din. + bonusi Radno iskustvo: pozeljno Zainteresovani kandidati se mogu javiti na: (***) ***-**** 01...


Predsezona u Bundesligi (transferi, spekulacije, pripremne utakmice i ostalo)\nRezultati 1 do 15 od 183\nTema: Predsezona u Bundesligi (transferi, spekulacije, pripremne utakmice i ostalo)\n17.05.2012, 18:24 #1\nNakon sto su zavrsene sezone u Spaniji, Engleskoj, Italiji i Njemackoj moderatori fudbalskog dela SPORTKLUB FORUMA ce u delovima za ove lige otvoriti temu koja se odnosi za predsezonu. U njoj cemo pisati, diskutovati o transferima, spekulacijama, pripremnim utakmicama, sponzorskim ugovorima i svemu sto je vezano za datu ligu.\nKao pocetak ovde imate svi transferi koji su vec dogovoreni:http://www.transfermarkt.de/de/1-bun...bewerb_L1.html\nPoslednji je da ce Rene Adler od sledece sezone braniti za HSV.\nOd vecih transfera izdvojio bih prelazak Marka Rojsa u Dortmund iz Menhengladbaha.Dante i Saciri su od sledece sezone novi igraci Bajerna.Salke je otkupio ugovor Obasija koji je nastupao za Hofenhajm.Filip Volsajd je novi igrac Bajera iz Leverkuzena.Verder je otkupio ugovor Sokratisa, da bi HSV doveo mladog napadaca iz Poljske Artuma Rudneva koji podseca na Levandovskog.Jedno od iznenadjenja je prelazak Derdijoka iz Bajera u Hofenhajm.\nSto se tice odlazaka, od sledece sezone bicemo uskraceni nastupa Marina, Bariosa, najverovatnije Kagave i siguran sam da nece biti ni poslednji igrac, poznat evopskoj javnosti, koji ce napustiti Bundesligu.\n18.05.2012, 03:01 #2\nAdler otisao za dzabe u HSV!!! Da covek ne poveruje, Bayer mu nije produzio ugovor!\n18.05.2012, 03:08 #3\nNije to za ne poverovati, ovu sezonu propustio komplet i kraj pretprosle pred pocetak SP.Nije bilo za njega nade da ce produziti ugovor cim se Leno proslavio na golu.Mnogo je mladji od njega i on predstavlja buducnost Bajera.Videcemo kako ce se snaci tamo.\nBio bi rizik produziti ugovor u situaciji kada imas dva odlicna golmana u timu, jer jedan treba da ode.Leno je napunio 20, dok je Adler sedam godina stariji od njega.\n18.05.2012, 03:23 #4\nSvestan sam ja toga, ali opet mi je nekako cudno... Sa 27 je poprilicno mlad za golmana!.\n18.05.2012, 10:43 #5\nOvaj Leonardo Bittencourt ce 100% biti neko cudoviste cim je placen 3 miliona...Ima Klop od njega da napravi zmaja\nZna li neko koliko je Salke platio Nojstadtera?Nikako ne vidim Menhengladbah u top 4 sledece sezone,mada niko ih nije vidio tu ni prosle...\nLeverkuzen neka dovede Berbu i neka zadrzi onu sredinu.Balak neka ide jer se i onako nije naigrao i mogu bez njega.Ja bi volio da zavrse u top 4.Eto vidjecemo sta znaju Levandovski i Hipia.\n18.05.2012, 11:19 #6\nMarkus Weinzierl ce na klupi FC Augsburg naslijediti Jos Luhukaya koji je na kraju sezone odlucio otici sa klupe ovog kluba. On je brzo nasao novo radno mjesto, a to je Hertha Berlin koju ce od naredne sezone voditi sa klupe.\nHiroshi Kiyotake (Cerezo Osaka) novi clan FC Nürnberg.\n18.05.2012, 12:52 #7\nDortmund je napravila sjajan posao kupovinom Rojsa. Bayern je imao priliku prosle godine ali je nije iskoristio. Sjajan igrac!\n18.05.2012, 16:57 #8\nXhaka presao iz Basel-a u Monchengladbach i potpisao je ugovor na pet godina.\n18.05.2012, 17:08 #9\nDavno je Xhaka rekao da bi volio da dodje u Gladbach , evo ostvarila mu se zelja ..\nBgm igra decko strasno , na sredini je bas dominantan , mislim da ce postati strasan fudbaler ;)\n18.05.2012, 17:33 #10\nVec su poceli pametno koristit pare od Reusa, valjda ce jos dovoditi. Bh. mediji povezu Semira Stilica sa Borussia Mönchengladbach, ali mislim da od toga nece nista biti. Pogotovo sto je ovaj dobio zabranu od 6 utakmica u bilo kojem takmicenju.\nIzmenio/la danijelkr; 18.05.2012 u 18:43.\nNisam ga gledao nikako, ali se nadam da ce se dobro snaci, pa da i u narednoj sezoni vidimo Gladbach u samom vrhu.\n18.05.2012, 18:49 #12\nTesko. Bar se nadam da ce nekako uspjeti da izbore LŠ tj. da prodju ove kvalifikacije, da nije trud za 4. mjesto bio uzaludan.\n18.05.2012, 20:38 #13\n- Moravek ostaje u Augsburgu, a na posudbu iz Hoffenheima dolazi Musona\n- Wolfsburg nce produziti ugovore s Thomasom Hitzlspergerom , Hasanom Salihamidzicem i Chrisom\n- Krassimir Balakov nije vise trener FC Kaiserslautern\n18.05.2012, 20:52 #14\nJa mislio da Hicllsperger potpisao trogodisnji ugovor.\nNiklas Bendtner se povezuje sa Dortmundom, za nekih 4 miliona evra bi mogao da se preseli na Vestfalen.\nNakon sto su stagnirali pregovori sa Bajernom, Salke je pokazao interesovanje za Pizarom.\nMladi reprezentativac Nemacke Sebastijan Jung je na meti Bajera iz Leverkuzena.\nHiroki Sakai je sve blizi prelasku u Hanover.\nJa Ceol Ko bi mogao da na leto napusti prenapunjeni VOlfyburg i preseli se u redove HSV-a.\n18.05.2012, 23:11 #15\nOde i Braco. Jbg nije nesto briljirao u Wolfsburgu. Dal ima nekih informacija gdje bi mogao da nastavi karijeru il dal ce uopste da nastavlja?\nbundesligi, ostalo, predsezona, pripremne, spekulacije, transferi, utakmice


Samsung Galaxy M52 5G - MobilniSvet.com - cene i specifikacija modela\nGalaxy M52 5G2021\n6.7" OLED, 86.4% body, Hole\nCenovnikSamsung Galaxy M52 5G\nMaloprodajne cene za novi mobilni Samsung Galaxy M52 5G u prodaji u Srbiji.\nSpecifikacijaSamsung Galaxy M52 5G\n24. septembar 2021. najavljen\n3. oktobar 2021. u prodaji Globalno\n2. decembar 2021. u prodaji Srbija\nMonoblok, 173 grama, 164.2x76.4x7.4 mm\n6.7 inča, 86.4% veličina ekrana, 20:9 odnos strana\nNema Odnos ekrana i kućišta 88% (već: 86.4)\nOvaj telefon ili A52s\nMiki 22.05.2022 yc68kldjd91p0wps7vnc\nJos neko iskustvo sa M52 5g\nMiša Popov 25.06.2022 h0w2shp4zxfcdzglz45l\nImam ga par dana,telefon bez mane,odmah se apdejtovao na Android 12,brz ekran i kamera fantastično,baterija mi traje dva dana sa udaljenim WiFi, zvuk odličan,jedino što nema Jack za slušalice ali može slušalice sa konektorom tipa C da se koriste.toplo preporučuje ovaj telefon ali pazite da bude sa naznakom EU. Od mene čista desetka\nDa li je ovo telefon za internacionalno tržište ili Indijsko? Kako ide za apdejte, da li ih dobija ili može da se očekuje da će biti jedan od onih zaboravljenih modela kada su apdejti u pitanju? Thankx\nigor 8.04.2022 bzy480n8mv7qszycf776\napdejt sve ima.\nodlican tel ja ga imam m-52 5-g nisam mu nasao nijednu manu za svaku je preporuku.


Autor Milan Ilić, objavljeno 08/04/2018 Nema komentara\nBeč i Firenca imali su mnogo godina blisko povezanu, zajedničku istoriju. Nakon što je 1737. izumrla toskanska dinastija velikih vojvoda Mediči (de’Medici), ovaj deo Apeninskog poluostrva pripao je habsburškoj kruni. Firencu i čitavu Toskanu dobio je muž Marije Terezije, Franc Stefan Lotarinški, kao “odštetu” za rodnu Lorenu (Lotaringiju), koje se morao odreći pre venčanja, na pritisak nekih drugih evropskih sila. Posle njegove smrti 1765., Toskana je postala “sekundogenitura” dinastije Habsburg-Lotaringija. Velikim vojvodstvom Toskane je otada vladao drugorođeni carev sin, te na taj način i on imao vlast nad jednom suverenom državom (koja je zapravo bila satelit carstva Habsburgovaca). Toskana je deo Austrijskog carstva bila do 1859., kada su Italijani, koji su se tih godina ujedinjavali, proterali poslednjeg velikog vojvodu Toskane iz porodice Habsburg. Nije prošlo mnogo i već 1870. godine car Franc Jozef (na čelu reorganizovanog carstva koje se od 1867. zove Austro-Ugarska Monarhija), tera svog rođaka Ferdinanda IV., poslednjeg nosioca titule velikog toskanskog vojvode, da se odrekne pretenzija na Toskanu. Franc Jozef je i na taj način hteo da normalizuje odnose sa Italijom.\nIz Firence će u Beč u jesen 2019. doći Ajke Šmit (Eike Schmidt), međunarodno poznat istoričar umetnosti i direktor slavne Galerije Ufici (Galleria degli Uffizi), da bude direktor ne manje čuvenog bečkog Umetničko-istorijskog muzeja (Kunsthistorisches Musem). Zaputili smo se zato u Firencu, zbog intervjua sa dr. Šmitom (za ljubljansko Delo) – i usput pogledali jedno drugo zanimljivo umetničko blago “Činkvečento u Firenci: Od Mikelanđela i Pontorma do Đambolonje” (Cinquecento a Firenze – Tra Michelangelo, Pontormo e Giambologna) je izuzetna izložba, koja je nekoliko meseci, do 28. januara 2018., privlačila brojnu publiku u firentinsku Palatu Stroci (Palazzo Strozzi). Za razliku od Galerije Ufici, u kojoj je ogromna gužva pretežno inostranih turista, u Palati Stroci smo bili okruženi većinom Italijanima.\nFirenca je u kasnom Srednjem Veku iznedrila legendarnu toskansku dinastiju Mediči, koja je u vreme renesanse iz Firence napravila jedan od centara evropske umetnosti. Slavu su u to vreme stekle još neke familije koje su postale visoko plemstvo i veliki umetnički mecene. Jedna od takvih je bila porodica Stroci, patriciji, potom i aristokrate, koji su se takođe obogatili trgovinom i bankarstvom. Medičijevi su uspeli da ih politički izguraju, ali su Strocijevi uspeli da još dugo održe značajnu ulogu u italijanskoj umetnosti i drugim društvenim područjima. U prvoj polovini 20. veka su testamentarno ostavili svoju renesansnu palatu u Firenci (izgrađena 1539.) italijanskoj državi, za kulturne namene.\nFirentinska Palata Stroci se u internacionalno relevantnom izložbenom pejzažu pojavila na početku Drugog Svetskog rata, u aprilu 1940., kada Mussolinijeva Italija u njemu još nije bila težak gubitnik. Tada je u ovoj palati bila “Izložba toskanskog činkvečenta”, umetnosti ovog dela Italije u 15. stoleću. U istim prostorima je izložba “Primat crteža” godine 1980. pokazala raznolikost, kompleksnost i kvalitet firentinske umetnosti 16. stoleća.\nPoslednji deo trilogije\nNedavna izložba “Činkvečento u Firenci: Od Mikelanđela i Pontorma do Đambolonje” je bio završni deo trilogije koju su osmislili kuratori Karlo Falčani (Carlo Falciani) i Antonio Natali. Ova trilogija je započeta 2010., izložbom “Broncino” (Bronzino, 1503-1572), o ovom slikaru manirizma. Usledila je, 2014., izložba “Pontormo i Roso Fjorentino” (Rosso Fiorentino, 1495-1540). Upravo su Broncino, Pontormo (1494-1557), Roso Fjorentino i Đorđo Vazari (Giorgio Vasari, 1511-1574) bili najznačajniji predstavnici firentinskog manirizma. Reč je o posebnom stilskom profiliranju umetnika kasne italijanske renesanse, posvećenih naglašavanju lično specifičnog stila (maniera).\nU trećem delu ove trilogije, na izložbi “Činkvečento u Firenci: Od Mikelanđela i Pontorma do Đambolonje” videli smo umetnost druge polovine 16. veka. To su decenije realizacije velikih talenata u prvoklasnoj umetnosti. Bio je to zanimljiv period u Evropi, sa širenjem Luterove (Martin Luther) reformacije i protestantske umetnosti – koja nije bila preterano pobožna, bleda i beskrvna, kao što se dugo verovalo.\nU Firenci 16. veka veliko umetničko blago gomilaju Medičijevi. Rimokatolička crkva je tada na protestantski raskol reagovala i Trijentskim koncilom, sa tri duga zasedanja crkvenog vrha između 1545. i 1563. Među ostalim, rimokatolički vrh je odlučio da sveci, njihove relikvije i njihove slike trebaju biti obožavani, kao i slike Isusa Hrista i Majke Božje. Hrišćanska umetnost nije samo izraz pobožnosti, već u prvom redu treba propagirati crkveno propovedanje, saglasili su se crkveni velikodostojnici.\nKoncil u Trijentu je potakao i redizajn sakralne arhitekture, što je dalo dodatni zamah likovnim umetnostima. Među ostalim, za nove oltare u crkvama poželjne su postale slike velikog formata, razumljive svima. Likovi na njima trebali su biti u savremenoj odeći, da bi se narod mogao sa njima identifikovati.\nMichele di Ridolfo del Ghirlandaio (Michele Tosini):”Noć”, oko 1555-1565; ovo delo je slikarska verzija figure koju je izvajao Michelangelo za grobnicu Giuliana de’Medicija u Novoj sakristiji firentinske katedrale San Lorenzo.\nFoto: Galleria Colonna, Rim\nRimokatolička crkva je na protestantski raskol, među ostalim, reagovala Trientskim koncilom, sa tri duga zasedanja crkvenog vrha između 1545. i 1563. Na tom koncilu se, među ostalim, odlučilo da sveci, njihove relikvije i njihove slike trebaju biti obožavani, kao i slike Isusa Hrista i Majke Božje. Hrišćanska umetnost nije samo izraz pobožnosti, već u prvom redu treba propagirati crkveno propovedanje, saglasili su se rimokatolički velikodostojnici.\nKoncil u Trientu je potakao i redizajn sakralne arhitekture, što je dalo dodatni zamah likovnim umetnostima. Među ostalim, za nove oltare u crkvama poželjne su postale slike velikog formata, razumljive svima. Likovi na njima trebali su biti u savremenoj odeći, da bi se pastva mogla identifikovati sa njima.\nSvetlija koža Michelangelovog boga\n“Činkvečento u Firenci” pokazao je dostignuća manirizma i uticaj ubrzane protivreformacije na slikarstvo i kiparstvo. Na početku vidimo de ovih dela pršti erotika. Takvi su “Venera i Kupidon”, slika koju je izradio Alesandro Alori (Alessandro Allori, 1535-1607). Eksponati na kraju izložbe pokazali su otvaranje firentinske umetnosti za nove likovne izraze početkom 17. stoleća, na primer obnovljen interes za naturalizmom, kao i umetničko prožimanje sa stremljenjima iz drugih italijanskih centara umetnosti: Venecije, Rima, Napulja….\nMikelanđelo je bio neizbežan ideal umetnika tog doba u Firenci. Neposredan putokaz tadašnjim vajarima bila su Mikelanđelova dela za “Novu sakristiju”, jednu od dve kapele Medičijevih u katedrali Svetog Lorenca (San Lorenzo) u Firenci. Mikelanđelo je za nju izradio i pomenutog “Rečnog boga”. Vrhunska umetnost del Sarta takođe nikad nije bila pod znakom pitanja. Bio je uzor brojnim firentinskim slikarima, Pontormu i Rosu Fjorentinu i lični učitelj u svojoj umetničkoj radionici.\nMichelangelo Buonarotti: “Rečni bog”, 1526-1527. Foto: Akademija umetnosti dizajna, Firenza\nIzložba je pokazala brojna dela iz prve polovine 16. veka, do izlaska poznate Vazarijeve knjige “Život umetnika” (1550). U jednoj sali gledamo “trijalog” majstorstava evropskog slikarstva na temu skidanja Isusa sa krsta. Najstariju od ovih slika je 1521. izradio Roso Fjorentino (čuva je Pinakoteka Voltera /Volterra/, Italija), drugu Pontormo (1526-1528; crkva Svete Felicije, Firenca), a treću Broncino (oko 1543-1545, Muzej lepih umetnosti, Bezanson /Besançon/, Francuska).\nValerio Cioli: “Patuljak Barbino”, 1564-1566.\nFirentinski slikari i kipari 16. veka iskazali su se i u portretima, kojima je takođe bila posvećena jedna sala izložbe u Palati Stroci. Valerio Čijoli (Cioli, 1529-1599) je ekstremno naturalistički uradio lik patuljka Barbina (oko 1564-1566). Izvajani Barbino je bio napravljen da bude deo fontane u parku Palate Piti (Palazzo Pitti). Usput, Čijoli je izradio alegorijske skulpture kiparstva, slikarstva i arhitekture na Mikelanđelovoj monumentalnoj grobnici u bazilici Svetog Krsta (Santa Croce) u Firenci.\nAlessandro Allori: “Venera i Kupidon”, oko 1575-1580\nFoto: Muzej Fabre, Montpellier\nEksponati “Činkvečenta u Firenci” bila su i brojna dela sa mitološkim scenama, kompleksne kompozicije sa nagim ženskim i muškim likovima. Iz većine ovih dela pršti erotika. Takvi su “Venera i Kupidon”, slika koju je izradio Alesandro Alori (Alessandro Allori, 1535-1607). Eksponati na kraju izložbe pokazali su otvaranje firentinske umetnosti za nove likovne izraze početkom 17. stoleća, na primer obnovljen interes za naturalizmom, kao i umetničko prožimanje sa stremljenjima iz drugih italijanskih centara umetnosti: Venecije, Rima, Napulja….\nza P.U.L.S.E: Milan Ilić\nizložba, Mikelanđelo, Milan Ilić, Priče iz Bečke šume, Slikarstvo, Umetnost, Vajarstvo\nKad vrhunski majstori rade za strasne umetničke mecene napisao/la Milan Ilić dana 08/04/2018\nPregled tekstova autora – Milan Ilić →


Posao: Regionalni zastupnik m/ž - 46 aktuelnih poslova za Regionalni zastupnik m/ž | Jooble\nRegionalni zastupnik m/ž posao\n...Sloveniji, Italiji i Bosni i Hercegovini. Zbog daljeg širenja, poziva ambiciozne profesionalce da se prijave na poziciju: REGIONALNI VODITELJ PRODAJE Kolektiv d.o.o. – Agencija Posao.ba je zadužena za proces selekcije Odgovornosti: Odgovoran za rad timova...\nProdajni zastupnik za male poslovne korisnike (m/ž)\n- Kontaktiranje i dogovaranje sastanaka s malim poslovnim korisnicima (SOHO)- odlazak na dogovorene sastanke s ciljem ugovaranja novih usluga- evidentiranje potpisanih ugovora prema utvrđenim procesima- osiguravanje istinitog informiranja korisnika o postojećim uslugama...\nSvrha posla:Postiže maksimalnu prodajnu profitabilnost, rast i rast broja korisnika unutar dodijeljenog teritorija i tržišnog udjela kroz efikasnu prodaju mobilnih usluga i paketa te mobilnih uređaja kao i povezanih usluga Hrvatskog telekoma (Informatička oprema, Cloud ...\nEurosan d.o.o. - Mostar\n...OPIS Eurosan d.o.o. Mostar , jedna od vodećih tvrtki u području prodaje profesionalnih sredstava za održavanje higijene, zastupnik svjetski poznatih brandova (Kimberly-Clark, Diversey, TTS, DonauChem, 3M, Vileda Professional), raspisuje natječaj za sljedeće radno mjesto...\n...članica Stanić Grupe, vodeće grupacije u proizvodnji sokova, distribuciji pića, duhanskih proizvoda i tehničke robe, je distributer i zastupnik svjetski poznatih brandova iz asortimana pića, Heineken, Karlovačko, Zaječarsko, Krušovice, Laško, Union, Afflingem, Edelweiss kao...\n...OPIS M SAN Grupacija širi svoje poslovanje i otvara veliki regionalni ured u Banja Luci. Imamo punu posvećenost, istrajnost, jasne ciljeve i sredstva. Imamo veliki broj izazovnih razvojnih i implementacijskih projekata, iznimnu priliku za učenje, usavršavanje i sticanje...\n...OPIS M SAN Grupacija je regionalni lider u distribuciji IT opreme i potrošačke elektronike, u sistemskoj integraciji, eCommerce rješenjima i prodaji putem interneta te u poljoprivrednoj proizvodnji.. I upravo po tome se razlikujemo od ostalih! U BiH smo prisutni preko...\nOsoblje za čišćenje (m/ž)\n...Eurosan d.o.o. Mostar , jedna od vodećih u oblasti prodaje profesionalnih sredstava za održavanje higijene, zastupnik svjetski poznatih brandova (Kimberly-Clark, Diversey, TTS, DonauChem, 3M, Vileda Professional), raspisuje natječaj za sljedeća radna mjesta: Osoblje...\nKolektiv d.o.o. Sarajevo - Doboj\n...Preduzeće “MG-Lotus “d.o.o. je zvanični zastupnik i distributer programa više kompanija za područje BiH i okruženja kao što su „Antigerm“, “Sanitec“, “Technical Concepts“, “VDM“, “Vileda professional“, “GFL“… Kompletno naše poslovanje se zasniva na principima kompanija...\nDatabase developer (m/f) .................................................. M SAN Grupacija širi svoje poslovanje i otvara veliki regionalni ured u Banja Luci. Imamo punu posvećenost, istrajnost, jasne ciljeve i sredstva. Imamo veliki broj izazovnih razvojnih i...\n...M SAN Grupacija širi svoje poslovanje i otvara veliki regionalni ured u Banjaluci. Imamo punu posvećenost, istrajnost, jasne ciljeve i sredstva. Imamo veliki broj izazovnih razvojnih i implementacijskih projekata, izuzetnu priliku za učenje, usavršavanje i sticanje...\nMikrokreditno društvo „MIKROFIN’’ d.o.o. - Konjic\n...Mikrokreditno društvo „MIKROFIN’’ d.o.o. Banja Luka je regionalni lider u oblasti mikrofinansiranja i moderna kompanija zasnovana na konceptu pružanja vrhunske usluge. Od svog osnivanja, Mikrofin je razvio poslovnu mrežu koju čini 14 filijala i 62 ekspozitura širom...