Kamatna stopa na finansijskom trzistu | SEMINARSKI RAD\nFinansijsko tržište obavlja alokaciju akumulacija ( štednje ) u cilju njene najefikasnije upotrebe u proizvodnji. Vlasnici viškova (kapitala) stavljaju svoj kapital na raspolaganje proizvodnim subjektima u vidu kredita ili vlasničkih ulaganja. Ovaj proces kreira finansijske instrumente, odnosno potraživanja vlasnika viškova i obavezu proizvodnog subjekta. Iako kreditni instrumenti u suštini predstavljaju transfer akumulacije (štednje) u okviru ekonomskog sistema, posledice tog transfera nisu iste. Vlasnik kapitala, koji je dao kredit, ima pravo na povraćaj pozajmljene sume uvećane za kamatu u ugovorenom roku. Sa druge strane, vlasnik kapitala koji je trajno stavljen na raspolaganje nekom drugom korisniku akumulacije ( trajno je razdvojena funkcionalna sposobnost kapitala od vlasništva nad kapitalom ) ima samo pravo na prinos, odnosno na deo viška koji pozjmljeni kapital proizvodi.\nOdlučujući je uticaj finansijskog tržišta na osnovne kategorije finansijskog sistema, posebno na regulatorne veličine – tržište kamatne stope i normativnu diskontnu stopu.\nInvesticione odluke preduzeća zavise od informacija koje se dobijaju sa finansijskog tržišta. Kamatna stopa je ključni parametar finansijskog tržišta. Tržište vrši kreiranje i vrednosvanje finansijske aktive na osnovu prinosa i rizika finansijskog instrumenta. Prinos izražava očekivani povraćaj koji ulaganje kapitala donosi, a rizik izvestnost prinosa. Vlasnik kapitala odlučuje se na ulaganje sa stanovišta odnosa prema zadovoljavanju tekućih, odnosno budućih potreba. Sa razvojem kreditnog sistema, umesto da kapital troši, vlasnik može da ga stavi na raspolaganje drugom ekonosmkom subjektu, koji investira u proizvodni proces. U tom slučaju, kamata je za vlasnika kapitala cena odricanja od tekuće potrošnje – štednje, odnosno ona sa druge strane za preduzetnika predstavlja cenu nedostajuće akumulacije.\n1. Pojam i uloga formiranja kamatne stope\nKamata je cena koju zajmoprimac – dužnik plaća zajmodavcu – kreditoru za upotrebu pozajmljene sume – glavnice u određenom vremenskom periodu. Kamata se izražava kroz kamatnu stopu kao odnos nominalnog iznosa kamate i glavnice. Uobičajeno je da se kamata vezuje za godišnji period. Ako je, na primer, dužnik pozajmio 100 novčanih jedinica na period od jedne godine sa obavezom da uz glavnicu vrati i 10 novčanih jedinica kamate po dospeću, kamatna stopa će iznositi 10 % ( izražena apsolunim brojem ona je 0,10 ). Prema tome, u kvanitativnom pogledu kamatna stopa je izraz cene ustupljenih sredstava. Kvalitativno, ona je cena upotrebe kapitala, te je stoga uslovljena njegovom sposobnošću da kreira višak.\nUopštavajući to sa stanovišta makro aspekta, može se reći da kamatna stopa predstavlja instrument uravnotežavanja između obima štednje i ponude kapitala ( kredita ) sa težnjom finansisjkih resursa i mobilnosti kapitala . Za poslovanje banke je važno poznavanje suštine i uloge kamatne stope na makro, ali i na mikro nivou. Mikro aspekt kamatne stope, sa stanovišta banke, u pogledu upravljanja rizikom kamatne stope veoma je značajna. Brojne su vrste bankarskih poslova u kojima promenljivost kamatne stope može biti jedan od uzroka lošeg poslovanja banke, naročito u nestabilnim ekonomskim uslovima ( kakvi su, na primer, uslovi inflacije ).\nKamatna stopa je bitan, a može se reći i najvažniji instrument funkcionalnog poslovanja banke. U uslovima deregulacije bankarskog poslovanja i dinamičkih promena u bankarskom okruženju, kamatne stope banke se često menjaju i usklađuju sa novonastalim uslovima poslovanja banke. To se odnosi na aktivne i na pasivne kamatne stope. Promeljivost kamatnih stopa je bitna karakteristika poslovne politike banke i ključni faktor uspešnog poslovanja banke. Od obima i stukture produktivne aktive banke i visine aktivnih kamatnih stopa zavisi nivo ukupnog kamatnog prihoda banke. Visina pasivnih kamatnih stopa utiče na ukupne kamatne izdatke banke.\n2. Kamatna stopa na finansijskom tržištu\nRazlika prihoda između ukupnih aktivnih i ukupnih pasivnih kamatnih stopa predstavlja neto kamatni prihod banke. Neto kamatni prihod banke je osnova ukupnog prihoda svake komercijalne, odnosno poslovne banke. U poslovnim bankama tržišno razvijenih privreda prihodi po osnovu aktivnih kamata čine 70 % - 80 % ukupno ostvarenog prihoda banaka po svim osnovama. Ostatak, tj. 20%-30% prihoda banaka čine nekamatni prihodi, tj. prihodi od raznih vrsta usluga, zatim provizije, naknade i duge vrste prihoda. Što se naših banaka tiče, ovaj odnos je još više u korist kamatnih prihoda – čini čak i do 95% ukupnih prihoda banaka, dok su drugi prihodi simbolično zastupljeni u stukturi ukupnih prihoda banke.\nMeđutim, deregulacija domaćeg finansijskog tržišta i veći stepen konkurentnosti u poslovanju među domaćim bankama dovode do smanjenja ukupnog nivoa kako aktivnih tako i pasivnih kamatnih stopa. Takve tendencije dovode i do apsolutnog smanjenja razlika između aktivnih i pasivnih kamatnih stopa u našim bankama ( engl. spread ), što se odražava na uspešnost poslovanja naših banaka, tj. na smanjenje profitabilnosti. Ovakava kretanja imaju za rezultat da i naše banke preduzimaju određene korake u pravcu povećanja drugih nekamatnih izvora prihoda i tako relativiziraju uticaj smanjenja neto kamatne margine na svoju profitabilnost.\n- Omogućavanje tekućoj štednji da se pretvori u investicije u cilju podsticanja ekonomskog rasta;\n- Racionalno raspolaganje ponudom kredita obezbeđenjem zajmovnih fondova za investicione projekte koji imaju najveći očekivani prinos;\n- Uspostavljanje ravnoteže između ponude i tražnje novca i\n- Kao sredstvo ekonomske politike kamatna stopa utiče na obim štednje i investicija.\n3.Teorija kamate i kamatne stope\nTokom čitavnog XIX i XX veka kamata nije bila monetarni fenomen.\nNaime, klasična teorija smatrala je da je kamata sastavni deo profita koji se prenosi na zajmodavca aktom otplate kredita pokazujući na taj način da predstavlja rezultat proizodne funkcije realnog kapitala ( proizvodna teorija kamate ). Zajmodavac prenosi na preduzetnika funkcionalnu sposobnost kapitala i naplaćuje kamatu za ustupljeni kapital. Postojanje profita ( prinosa ) na uloženi kapital u procesu proizvodnje je izvor kamate kao što je postojanje proizvodnog kapitala nužno za valorizaciju štednje, jer, vladanje nad sadašnjim novcem je vladanje sadašnjim resursima, koji mogu biti pretvoreni u buduće robe, uz profit. Postojanje profitne stope jedan je od razloga što stanovništvo, koje bi moglo i samo da uposli novac profitabnlno nije voljno da ga ustupi bez neke naknade“ (Fon Hajek, 1941. god.).\nPodela profita na:\n- Kamatu – koja pripada zajmodavcu i\n- Preduztničku dobit – koja pripada preduzetniku,\nOdređena je ponudom i tražnjom zajmovnog kapitala. Klasična teorija pretpostavlja indeničnost akumulacije – štednje i investicija, odnosno sam čin štednje je istovremeno i čin investiranja, čime se zanemaruje karakter kamate kao vremenske vrednosti novca. Ovo obeležje kamate važno je posebno sa stavnovišta vrednovanja različitih investicionih mogućnosti.\nMarks je delio shvatanje klasične teorije. To je proisticalo kako iz uticaja klasika, tako i po Hilferdingovom mišljenju, iz uticaja okolnosti engleskog novčanog sistema tog doba.\nKlasična teorija nije poznavala posebne zakonitosti formiranja kamatnih stopa na tržištu novca i kapitala, nezavisno od stanja proizvodnje. Takođe ona nije objašnjavala posebne razloge sklonosti zajmodavca ka štednji koji bi, nezavisno od ustupanja akumulacije preduzetnika, mogli da objasne kamatu. Obrazloženje ovog drugog pitanja inicirao je tek Bern Barvek, početkom XX veka. On je smatrao da je kamata premija na sadašnja dobra koja se ostvaruju u razmeni za buduća dobra. Vlasnici budućih dobara spremni su da sadašnja dobra uzmu na zajam i pored toga što plaćaju premiju, iz tri osnovna razloga :\n- Zato što očekuju da će u budućnosti biti bogatiji\n- Zato što su im buduća zadovoljstva slabija od sadašnjih\n- Zato što im svojina nad sadašnjim dobrima pruža mogućnost da ih proizvodno uposle radi sticanja prihoda.\nZa vlasnike ustupljene štednje predstavlja uzdržavanje od potrošnje i to u cilju veće potrošnje u budućnosti. „Kamata proizilazi iz uzajamnog delovanja (psihološki) vremenskih okolnosti i fizičke proizvednosti investicije“ .\nPrirodni nastavak Bern Baverkove teorije dao je i Fišer polazeći od premise o uzdržavanju i mogućnosti proizvodne primene akumulacije. Prema Fišeru kamatna stopa je određena odnosom ponude štednje i tražnje za investicionim kapitalom.\nOsnovni izvor ponude je stanovništvo. Kod stanovništva štednja se javlja kao razlika između tekućeg dohotka i tekuće potrošnje. Pretpostavka teorije je da stanovništvo ima vremensku preferncu – više voli tekuću u odnosu na buduću potrošnju. Da bi se pak odreklo tekuće potrošnje, ono mora da ima veću potrošnju u budućnosti. Stepen povećanja zadovoljstva koje donosi veća buduća potrošnja određuje obim odricanja od tekuće potrošnje.\nTražnja za investicionim kapitalom uglavnom proizilazi iz proizvodnog sektora. Obim ove tražnje određen je stopom prinosa investiranog kapitala.\nRavnotežna kamatna stopa uspostavlja se dejstvom ponude i tažnje za akumulacijom kao tačka u kojoj ponuda kapitala odgovara težnjom za investicionim sredstvima.\n3.1 .Savremene teorije\nKlasična teorija ispoljila je osnovnu slabost kroz nedovoljnu obuhvaćenost faktora koji mogu uticati na ponudu i tražnju na finansijskom tržištu, posebno svih raspoloživih dohodaka. Ne zanemarujući doprinose klasične teorije, savremene teorije pružaju razuđenija analitička sredstva za razumevanje savremnog finansijskog tržišta.\nOvu teoriju formulisao je Džon Majnard Kejnz . Kejnzova osnovna namera bila je da pokaže da određivanje kamatne stope ne vrši realna ekonomija . Ova teorija polazi od perfektne likvidnosti kao osnovnog obeležja novca i želje vlasnika da novac zadrži u likvinom obliku radi obezbeđenja buduće potrošnje (sklonost ka potrošnji i želji ka likvidnošću). Da bi se vlasnik novca odrekao od sadašnje likvidnosti, on mora dobiti nagradu u vidu kamate. Isti je slučaj i ukoliko uloži novac u druge oblike manje likvidne imovine, odnosno u obveznice koje prema Kejnzu predstavljaju jedino ulaganje.\nTražnja za novcem, odnosno želja za likvidnošću, potiče iz tri osnovna motiva:\n- Transakcioni motiv – označava tražnju za novcem u svrhu kupovine robe i usluga. Ovaj motiv znači da vlasnik uvek mora imati novčana sredstva za tekuću potrošnju. Obim transakcionog novca je određen nivoom ekonomske aktivnosti.\n- Motiv sigurnosti – predpostavlja posedovanje novčanih rezervi u slučaju nepredviđenih trošenja u budućnosti. Držanje novca u transakcione i sigurnosne svrhe na kraći rok može se smatrati za konstantno.\n- Špekulativni motiv – težnja vezana za ovaj motiv menja se s obzirom na manju ili veću izvesnost promene cena obveznica, kao jedinog alternativnog načina korišćenja novca. Ako kamatna stopa na obveznice raste, porašće i oporunitetni trošak držanja novca (gubitak moguće kamate) i količina novca koja se traži će pasti.\nPostoji, dakle, negativna korelacija između špekulativne tražnje za novcem i nivoa kamatnih stopa.\nPrema tome ukupna tražnja za novcem imaće dve komponente:\n1. konstantnu – koja izražava transakcionu i sigurnosnu tražnju\n2. varijabilnu – koja izražava špekulativnu tražnju.\nPonuda novca, sa druge strane, predstavlja konstantnu veličinu, budući da je elastičnost ponude novca jednaka nuli, kao što je elastičnost zamene novca jednaka nuli. Ovo se naročito odnosi na papirni novac čiju emisiju kontrolišu emisione ustavnove. Iz tih razloga ponuda novca nije elastična u odnosu na kamatnu stopu.\nRavnotežna kamatna stopa na kratak rok utvrđena je rezultatom odnosa ponude i tražnje novca.\nPrema Kejnzu, kamatna stopa predstavlja psihološki fenomen i proizilazi iz vladajućih gledišta o njenoj budućoj očekivanoj vrednosti. Svaki nivo kamatne stope koji se sa dovoljno ubeđenja prihvata kao verovatno trajan – i biće trajan .\nNa promene ravnotežne kamatne stope utiču, pre svega, promene u tražnji. Tražnju mogu promeniti varijacije u dohotku i nivou cena. Rast dohotka ima za posledicu rast tražnje za novcem, jer sa porastom dohotka raste i sklonost ka potrošnji, kao i obim transakcija posredstvom novca.\nSa rastom cena (inflacija) raste i želja da se poveća količina novca koji se koristi, kako bi se očuvala realna kupovna snaga. Sa strane ponude novca, promenu ravnotežne stope može izazvati promena u emisiji novca: povećanje emisije značiće smanjenje ravnotežne kamatne stope. Ovaj Kejnzov nalaz osporio je Milton Fridmen smatrajući da rast emisije može imati i suprotnu posledicu – rast ravnotežne kamatne stope, kroz uticaj na efekte dohotka, nivoa cena i očekivane inflacije .\nTeorija preferncije likvidnosti dala je osnovu za analizu fenomena tržišta novca i mehanizma uticaja na kratkoročne kamatne stope, posebno uticaja države. Ona, međutim ima nekoliko upropašćenih metodoliških postavki od kojih su osnovne: reduciranje investicionih alternativa i neelastičnosti ponude novca.\nOva teorija je ograničena i usmerenjem na objašnjenje fenomena tržišta novca i stoga je, u krajnjoj liniji, dopuna klasične teorije.\n3.2. Teorija kreditnih fondova\nOva teorija objašnjava formiranje kamatne stope delovanjem ponude i tražnje za kreditnim kapitalom. Sa druge strane, predpostavljeno je i povratno dejstvo kamatne stope na ponudu i tražnju kreditnih fondova.\nTražnja za kreditnim kapitalom potiče iz aktivnosti sektora domaćinstva, preduzeća i države, kao i tražnje inostranih zajmopimaca:\n- Tražnja domaćinstva je relativno neelastična u odnosu na kamatnu stopu, jer je stanovništvo više zaiteresovano za druge uslove zajmova;\n- Sektor privrede angažuje kreditna sredstva za investiciona ulaganja (elastična tražnja) i obrnuta sredstva(neelastična tražnja); ukupna tražnja ovog sektora za kapitalom veća je ako je kamatna stopa niža;\n- Tražnja državnog i inostranog sektora neće zavisiti od promene kamatne stope.\nPonuda kreditnog kapitala ima osnovu u domaćoj stednji, trošenju akumulisanih stokova novcem, kreiranju novca od strane banaka (depozita multiplikacije) i inostranim kreditima. Domaća štednja potiče, uglavnom, iz sektora stanovništva.\nŠtednja se može formirati na sledeće načine:\n- pod uticajem efekta dohotka (utvrđivanjem određene svrhe i cilja štednje); rast kamatne stope izazvaće pad štednje i\n- pod uticajem efekta bogatstva (oređenog nivoa potrošnje) \_ rast kamatne stope izazvaće rast štednje.\nStanovništvo će tezaurisati novac i trošiti ga u zavisnosti od opšteg nivoa ponude i tražnje za novcem.\nNajstabilnija komponenta štednje preduzeća biće zadržana dobit. Amortizacioni fondovi preduzeća povećavaju ponudu kreditnih fondova i relatno su neelastični na promene u kamatnoj stopi. Drugi fondovi preduzeća biće elastičniji.\nS obzirom da teorija kreditnih fondova predpostavlja integrisanost nacionalnog finansijskog tržišta sa svetskim (prisustvo stranih učesnika na domaćem finansijskom tržištu), ravnotežna kamatna stopa podrazumevaće da postoji i ravnotežni devizni kurs. Osim toga, ona će biti u ravnoteži ako su ostvarene predpostavke opšte ravnoteže ekonomije, novčanog tržišta, tržišta kapitala i deviznog tržišta .\n3.3. Teorija racionalnih očekivanja\nOsnovna teorija racionalnih očekivanja je efikasnost finansijskog tržišta. Tržište je efikasno ukoliko su u kretanje kamatnih stopa i cena finansijskih instrumenata uključene sve relativne informacije sa kojima učesnici na tržištu raspolažu. Sa tog stanovišta, kamatna stopa će uvek biti u ravnoteži, svako odstupanje od ravnotežne kamatne stope biće automatski korigovano dejstvom tražnje i ponude.\nSamo nova, neočekivana informacija, može izazvati promene nivoa ravnotežne kamatne stope.\nPredpostavke na koje se oslanja ova teorija su istovremeno i njena objašnjenja. Ona važi samo za perfektno tržište.\n4. Vrste kamatnih stopa\nDepozit – kao izvori sredstava, odnosno\nKrediti – kao plasirana sredstva.\nBanka ostvaruje prihod naplaćujući aktivnu kamatnu stopu na razne oblike plasiranih sredstava, među kojima su najvažnije razne vrste kredita i razne vrste hartija od vrednosti.\nPasivnu kamatnu stopu banka plaća na razne vrste izvora sredstava, među kojima su najvažniji depoziti privrede i građana, odnosno štednja.\nSuma ukupne aktivne kamate služi za podmirenje sume ukupne pasivne kamate banke, a iz razlike aktivne i pasivne kamatne stope banaka podmiruje svoje operativne troškove.\nNačin na koji će banka vršiti obračun kamata na plasmane (što predstavlja prihod banke), a naročito kamata na kredite (s' obzirom da kreditni portfolio ima centralno mesto u aktivi svake komercijalne banke) utiče se na veličinu, realnost i stabilnost prihoda banke. U uslovima čestih ekonomskih promena i nestabilnosti na finansijskom tržištu za banku je od primarnog značaja da obezbedi projektovane prihode i projektovanu rentabilnost, odnosno profit i dividendu. Pri tome je od izuzetnog značaja na svakom kreditnom poslu, ne samo obebediti vraćanje glavnice i naplate ugovorene kamatne stope već i da prihod banke od kamata ne bude obezvređen usled promena u okruženju. To se postiže primenom odgovarujućih modela ugovaranja i obračuna kamatnih stopa na banke.\nRazlikuje se nekoliko vrsta kamatnih stopa:\n1. nominalna kamatna stopa,\n2. stvarna kamatna stopa,\n3. realno pozitivna kamatna stopa,\n4. realno negativna kamatna stopa,\n5. relativna kamatna stopa i\n6. konformna kamatna stopa .\nNominalna kamatna stopa može biti fiksna i varijabilna.\nFiksna nominalna kamatna stopa je navedena u ugovoru, tj. Precizno nominalno ugovorena i po njoj banka vrši obračun kamate dužniku.\na) preko važeće kamatne stope na finansisjkom tržištu u momentu obračuna kamate (npr. LIBOR → London Interbank Offred Rate ) i\nb) preko ostvarene važeće stope inflacije u momentu obračuna kamata (fiksira se fiksni deo kamatne stope i na njega se dodaje promenljivi deo vezan obično za godišnju stopu inflacije).\nU uslovima visoke inflacije obično se uvodi i revalorizacija realnog dela kamatne stope, pa se taj zbir uvećava po stopi inflacije.\nStvarna kamatna stopa podrazumeva uvođenje u aranžman oročenog depozita ili depozita po viđenju za vreme korišćenja kredita, sve do njegove otplate.\nModel obračuna stvarne kamatne stope može se izraziti sledećom jednačinom:\nKs = ( Kp – Knp/ K – Od ) x 100\nKs – stvarna kamata\nKp – plaćena kamata banci po kreditu\nKnp – naplaćena kamata od banke po osnovu oročenog depozita\nK – iznos odobrenog kredita i\nOd – oročeni depozit.\nRealno pozitvna kamatna stopa postoji onda kada je nominalna, odnosno stvarna kamatna stopa veća od stope inflacije.\nKrp = (Ks – Si /1 ± Si)x100\nKrp – realni deo kamatne stope,\nKs - nominalna – stvarna kamatna stopa izražena decimalnim brojem\nSi – stopa inflacije izražena decimalnim brojem.\nRealno negativna kamatna stopa javlja se u situaciji kada je nominalna odnosno stvarna kamatna stopa niža od stope inflacije. Izračunava se prema istom modelu kao realno pozitivna kamatna stopa, s`tim što je u ovom slučaju rezltat sa predznakom minus.\nRelativna kamatna stopa predstavlja proporcionalni deo godišnje kamatne stope koji se koristi za obračunski period kamata tokom godine. Ovaj model se primenjuje kada je godišnja kamatna stopa relativno niska i dovodi do toga da primenom ovog modela stvarna kamatna stopa bude iznad nominalne kamatne stope.\nKonformna kamatna stopa je diskontovana godišnja kamatna stopa za obračunski period tokom godine. Obično se primenjuje kada je godišnja kamatna stopa visoka, jer se preko obračuna ne povećava nominalna ili stvarna godišnja kamatna stopa. Odnosno, stvarna kamatna stopa je uvek jednaka nominalnoj godišnjoj kamatnoj stopi.\n5. Modeli obračuna kamatnih stopa\nKamatna stopa je, dakle, cena pozajmljenih novčanih sredstava. Postoje različiti načini izračunavanja kamatnih stopa vezanih za pojedine kreditne i finansijske instrumente, odnosno operacije na finansijskom tržištu .\nProsta kamatna stopa utvrđuje odnos kamate i pozajmljenih novčanih sredstava tj. glavnice u jednom obračunskom periodu, najčešće u periodu od jedne godine, u kome se pozajmljena novčana sredstva koriste.\nFormula proste kamatne stope na godišnjem nivou ima sledeći oblik:\ni / = — x 100\ni – godišnja kamatna stopa\nI - glavmica\nP – kamata\nFormula proste kamatne stope može biti izražena u decimalnom obliku, kao i u obliku razlomaka. Na primer, kamatna stopa od 6,5% je isto što i 0,065 ili 6½.\nSložena kamatna stopa koristi se za obračun kamate na novčana sredstva investirana u više obračunskih perioda, kada se kamati iz prethodnog obračunskog perioda pripisuje glavnica. Kao rezultat obračunava se i kamata na kamatu. Složena kamatna stopa izvodi se iz sledeće formule:\nFV = P(l+i)t\nFV – buduća vrednost (iznos glavnice i akumulisane kamate do roka dospeća kreditnog, odnosno finansijskog instrumenta)\nP – glavnica,\nt – vremenski period izražen kao jedna godina\ni ima sledeći oblik:\ni =(/ ) l/t – l\nAko je, na primer, P = 100, FV = 121, t = 2 složena kamatna stopa iznosiće 10%.\nEfektivna kamatna stopa je kamatna stopa koja se odnosi na diskontni metod obračuna kamatne stope. Ona se utvrđuje na osnovu razlike između nominalnog iznosa na koji glasi kreditni, odnosno finansijski instrument i primljene novčane sume. Razlika između nominalnog iznosa i primljenog iznosa predstavlja kamatu. Efektivna kamatna stopa izračunava se kao odnos tako utvrđene kamate i primljene sume.\nNa primer ako je nominalna suma P = 1000, a kamatna stopa i = 10%, onda je neto primljena suma Pl = 900.\nEfektivna kamatna stopa biće:\ni ef = — h l00\nOdnosno: ief = 11,11%\nSve navedene metode i modeli primene kamatnih stopa, kao i izračunavanje kamatne sume sadrže manji ili veći kamatni rizik u uslovima stalnih promena u okruženju banke.\n6. Struktura kamatne stope\nDok opšti pristupi ukazuju na teorijsko uopštavanje osnovnog profila kamate, analiza strukturnih aspekata treba da oslika globalnu konfiguraciju kamatnih stopa na finansijskom tržištu.\nBitna su četiri osnovna strukturna aspekta kamate:\n6.1. Ročna struktura kamatnih stopa\nNa strukturu kamatnih stopa veliki uticaj vrši rok dospeća finansijskog instrumenta, odnosno vremenski period po čijem je isteku izdavalac obavezan da isplati glavnicu i kamatu.\nFinansijski instrumenti imaju veoma različite rokove dospeća:\n1. jedan dan ( eng. overnight )\n2. jedna godina ( kratkoročni )\n3. od 5 do 10 godina ( srednjoročni )\n4. preko 30 godina ( dugoročni finansijski instrumenti ), kao što su na primer instrumenti hipotekarnog tržišta.\nRokovi dospeća uslovljavaju veoma heterogenu strukturu kamatnih stopa. Odnos kamatne stope izražene u finansijskom instrumentu i roka njegovog dospeća zove se ročna struktura kamatnih stopa. Ona se posmatra kod finansijskih instrumenata koji imaju istu rizičnu strukturu kamatne stope, tj. isti kreditni kvalitet.\nRočna transformacija sredstava predstavlja najvažniji i najčešći faktor rizika kamatne stope poslovne banke. Ovde se mogu posmatrati različite situacije:\n- kad banka delimično koristi ili preliva kratkoročne izvore u dugoročne plasmane,\n- kad banka delimičnmo koristi ili preliva dugoročne izvore u kratkoročne plasmane,\n- kamatna neusklađenost aktive i pasive.\nKamatna stopa je povezana sa stepenom izvesnosti prinosa na kratke i duge rokove. Po pravilu, kamatna stopa je manja što je rok plasmana kraći, a veća što je vreme plasiranja duže. Prema tome, struktura kamatnih stopa je uslovljena elementima očeivanja, likvidnosti i ročne kamatne premije. Elementi neizvestnosti u pogledu formiranja osnovnih determinanti prinosa, racionalizacija troškova finansiranja i maksimizacija stopa prinosa rezultiraju formiranjem šire ročne stukture kamatnih stopa. Disperzija ročne strukture kamatnih stopa jednim delom se može objasniti i većim stepenom oscilatornosti kratkoročnih kamata u odnosu na stabilniju liniju dugoročnih kamata. Otuda će dugoročna kamatna stopa često predstavljati nivo prosečne kratkoročne stope. Matematički posmatrano, to je geometrijska prosečna ponderisana stopa kratkoročnih prinosa ili stopa na finansijskom tržištu.\nKratkoročna kamatna stopa formira se na novčanom tržištu na osnovu ponude i tražnje kratkoročnih finansijskih sredstava. Promene obima tražnje mogu nastati usled promene obrasca ukupne privredne aktivnosti, stope inflacije, opštih performansi privređivanja i delovanja sezonskih, cikličnih i stohastičkih momenata. U periodima uspona privredne aktivnosti i/ili povećanja stope inflacije, neizbežno dolazi do porasta tražnje za kratkoročnim novčanim resursima. Porast tražnje za novčanim fondovima može uslediti i na bazi strukturnih promena na tržištu hartija od vrednosti, povećanja deficita državnog budžeta i smanjenja obima izvornih prihoda države ( poreza). U periodima investicionih talasa dolazi do povećanja tražnje za dugoročnim finansijskim fondovima, što se veoma brzo prenosi i na povećanje tražnje za kratkoročnim novčanim resursima. Ako je obim ponude kratkoročnih novčanih sredstava zadržan na konstantnom nivou, tada će navedene promene tražnje novca dovesti do porasta kamatne stope. Pri tome se polazi od bazične teorijske pretpostavke o razvojenosti tražnje i ponude novca.\nNivo kratkoročne stope određen je:\n1. mešavinom faktora oblasti tražnje i ponude novčanih resursa (likvidnosni efekat),\n2. formiranju poslovnih performansi privrede(dohodni efekat)\n3. stabilnosti cena (inflacioni efekat).\nKratkoročna kamatna stopa vezuje se za kratkoročne bankarske kredite, državne hartije od vrednosti, blagajničke zapise, bankarske sertifikate, komercijalne papire preduzeća i sl.\nFormiranje dugoročne kamatne stope je usko povezano sa kratkoročnom, mada je jasno da su one pod uticajem faktora formiranja štednje i rentabiliteta investicije. Iz tih razloga, dugoročne kamatne stope su u matematičkom smislu geometrijski ponderisani prosek tekućih i očekivanih kratkoročnih kamatnih stopa. Kada se takvom sintetizovanom proseku doda određena premijska margina dobiće se prosečne dugoročne kamatne stope. Teorijski posmatrano, dugoročne kamatne stope su determinisane faktorima formiranja štednje i rentabiliteta investicija u makrosistemu, dok su znatno manje pod uticajem monetarnih faktora. Primer tome je situacija u kojoj država, ukoliko namerava da poveća priliv inostranog kapitala, utiče na povećanje dugoročnih kamatnih stopa čime direktno utiče na atraktivnost ulaganja stranih investitora. Iz tih razloga na finansijskim tržištima ekonomski razvijenih zemalja u periodima aktivizacije tzv. investicionih talasa prisutne su povišene kamatne stope, dok se u razdobljima dostignutog nivoa situacije investicija i većeg obima dohotka per capita javlja stabilizacija ili čak smanjenje kamatnih stopa. Veće stope na dugoročne kredite obrazlažu se kao kompenzacija za „žrtvovanje“ likvidnih sredstava na duži rok.\nNovije teorije ističu funkcionalnu povezanost kamatnih stopa i dospelosti finansijskih instrumenata preko specijalne „krive prinosa“. Tipične krive prinosa izražavaju strukturu kamatnih stopa koja ne mora biti samo hipotetička. U različitim periodima, one se na pojedinim finansijskim tržištima javljaju i kao realan izraz iščekivanih prinosa finansijskih instrumenata . Polazi se od konstantnih parametara rizika, stope inflacije i ostalih uslova, da bi se utvrdila povezanost između rokova dospevanja i nivoa kamatnih stopa. Najstandardnija normalna kriva prinosa, sa kamatnom stopom (prinosom) koja raste sa rastućim rokom dospeća finansijskih instrumenata istog kvaliteta.\nOblik krive prinosa značajan je za ponašanje učesnika na finansijskom tržištu, a posebno za finansijske posrednike koji obavljaju tzv. ročnu transformaciju (kratkoročne obaveze koje emituju investitorima pretvaraju u dugoročna potraživanja od svojih komitenata). Promene u krivi prinosa koje odstupaju od njenog očekivanog oblika, mogu povećati troškove finansijskih posrednika kroz rizik promene kamatne stope. Drugim rečima, više kamatne stope na pasivu od kamatnih stopa na aktivu prouzrokuju gubitke za ovaj tip finansijskih institucija. Sa druge strane, povezanost prihoda i dospeća uticaće na odluku investitora o izboru ulaganja u pojedine finansijske instrumente. Investitori će birati investicionu strategiju koja donosi najveći prihod.\nNa sledećem primeru vidljiv je značaj ročne strukture kamatne stope na investicionu strategiju ulagača. Ako je kamatna stopa finansijskog instrumenta A sa rokom dospeća od jedne godine jednaka 5%, a instrumenta B sa rokom dospeća od dve godine iznosi 6% investitor može birati strategiju dvogodišnjeg ulaganja polazeći od sledećih alternativa:\n- uložiti u hartiju B,\n- uložiti u hartiju A i posle dospeća reinvestirati u hartiju A.\nPrva alternativa donosi investitoru prihod od 6%. Druga alternativa donosi prihod koji će zavisiti od kamatne stope na finansijski instrument A u drugoj godini. Da bi prva investiciona alternativa bila jednaka u prihodu sa drugom alternativom, neophodno je da kamatna stopa na finansiji instrument A u drugoj godini bude takva da prihod od dvogodišnjeg ulaganja u taj instrument bude jednak prihodu na ulaganja u instrument B. Ova kamatna stopa naziva se implicitna buduća kamatna stopa ( f ).\nOpšta formula za implicitnu kamatnu stopu je:\nf = — - l\nit – prihod finansijskog insturmenta sa rokom dospeća u periotu t .\nU našem primeru ona je 7%, što proizilazi iz sledeće jednačine:\nfl = 0,07 odnosno 7%\nNa tržištu se ne može očekivati da obe investicione alternative uvek budu jednake sa stanovišta prihoda. Kamatna stopa na finansijki instrument u nekom budućem periodu može biti različita od implicitne buduće kamatne stope. Ako se u našem primeru očekuje da kamatna stopa na instrument A u periodu reinvestiranja bude 6% onda se izbor investicione strategije donosi na kraju druge godine.\nPrema ovom kriterijumu povoljnija je druga investiociona alternativa, jer donosi prihod od 12,4%:\nPrva alternativa: (l+0,05)(l+0,06) = 11,3%\nDruga alternativa: (l+0,05)(l+0,06) = 12,4%\nPrema tome ako se implicitna buduća kamatna stopa i očekivana stopa razlikuju, investitor nije ravnodušan na izbor između različitih investicionih alternativa vezanih za ročnu stukturu kamatnih stopa.\nTeorije koje objašnjavaju ročnu strukturu kamatnih stopa mogu se svesti na četiri osnovne:\n1. teorija očekivanja,\n2. teorija likvidnosti,\n3. teorija segmentacije i\n4. teorija preferencijalnog segmenta.\nPrema teoriji očekivanja očekivane kamatne stope na finansijskom tržištu jednake su implicitnim budućim kamatnim stopama i stoga su investitori ravnodušni prema ročnoj strukturi finansijskih instrumenata. Drugim rečima, očekivana kamatna stopa na dugoročni finansijski instrument (im) jednaka je implicitnim kamatnim stopama vezanim za seriju kratkoročnih kamatnih stopa u periodu do dospeća dugoročnog finansijskog instrumenta, odnosno:\n(im)+(ite + 1)+( ite + 2)+...+( ite +n)\nim = ——————————————————————————\nOva jednačina važi za prostu kamatnu stopu.\nZa složenu kamatnu stopu ona će biti predstavljena geometrijskim prosekom serija kratkoročnih kamatnih stopa.\nInvestitor ostvaruje jednak prihod bilo da investira u dugoročnu hartiju od vrednosti ili niz kratkoročnih hartija od vrednosti istog kreditnog kvaliteta u nameravanom roku investiranja ( dospeća ). Kratkoročne i dugoročne hartije od vrednosti su perfektni supstituti. Investitor će ostvariti isti prihod ako u desetogodišnjem periodu ulaže u jednu hartiju sa rokom dospeća od 10 godina ili sukcesivno u dve hartije sa rokom dospeća od 5 godina ili u 10 hartija sa rokom dospeća od 1 godine. Ako investitor očekuje da će kratkoročne kamatne stope u datom periodu rasti, rašće i prinos na dugoročne hartije od vrednosti: kriva prinosa imaće normalan oblik. Ako se očekuje postojani nivo kratkoročnih kamatnih stopa u periodu investiranja kriva prinosa imaće ravan oblik.\nTeorija očekivanja pretpostavlja da su investitori orijentisani isključivo na maksimizaciju prihoda i da su ravnodušni prema riziku, s obzirom da su rizici minimalni ako su kratkoročne i dugoročne hartije perfektni supstituti. Međutim, rizik vezan za ročnu strukturu finansisjkih instrumenata i te kako postoji i to kao rizik reinvestiranja ( neizvestnost u pogledu kamatne stope po kojoj će biti obavljeno novo ulaganje u hartije od vrednosti po dospeću ) i rizik promene cene, koji je veći ukolko se investira u hartije od vrednosti sa dužim rokom dospeća.\nTeorija likvidnosti ima za osnov težnju ulagača u dugoročne finansijske instrumente da, kao konpenzaciju za dugi rok investiranja, dobiju premiju na instrumente. Investitori u dugoročne instrumente susreću se sa većim cenovnim rizikom i shodno tome, sa neizvesnošću prihoda uslovljenom fluktuacijom cena. Oni zahtevaju premiju na odustajanje od likvidnosti, odnosno premiju na ulaganje u dugoročne instrumente . S`obzirom na tu pretpostavku, prirodna je uzlazna (normalna) kriva prinosa na finansijskom tržištu.\nAko se može dogoditi da kriva dobije inverzan oblik, to se objašnjava činjenicom da očekivane opadajuće kamatne stope, u izvesnim okolnostima, mogu premašiti likvidnosnu premiju.\nTeorija likvidnosti je samo poseban slučaj teorije očekivanja. Ročna struktura kamatnih stopa na razvijenom finansijskom tržištu na duži rok pokazuje tendenciju koju implicira teorija likvidnosti .\nTeorija segmentacije tržišta ili teorija težnje ka osiguranju od rizika ima kao osnovu težnju investitora ka minimizaciji rizika ulaganja a ne ka maksimizaciji prihoda. Finansijski instrumenti nisu perfektni supstituti i ulagači biraju ulaganje koje donosi najmanji rizik promene kamatne stope. Oni će biti skloni da izbor ročne strukture instrumenata u koje ulažu vežu za ročnu strukturu izvora iz kojih finansiraju ulaganje.\nPosebno će finansijski posrednici, odnosno institucionalni investitori, nastojati da uravnoteže strukturu svoje aktive sa strukturom pasive. Stoga se finansijsko tržište ne može smatrati za globalni put pozajmljivih sredstava nego za segmentirano tržište, odnosno seriju su-tržištu. U okviru svakog od ovih segmenata ponuda i tražnja za sredstivma će oblikovati odgovarajuću strukturu kamatnih stopa . Zajmoprimci ni u kom slučaju neće prelaziti granice segmenata u koje ulažu, bez obzira na postojanje viših kamatnih stopa u drugim sektorima (apsolutna averzija prema riziku).\nKompromisna teorija pod nazivom Teorija preferentnih segmenata ili složena teorija kombinuje obeležja svih prethodnih teorija. Investitori se opredeljuju za segment ročnosti koji najviše odgovara njihovim sklonostima ka riziku, odnosno ka očekivanom prihodu. Oni nastoje da izbegnu rizik reinvestiranja, odnosno promene cena birajući finansijski instrument koji odgovara vremenskoj prefernciji odlaganja potrošnje i fiksiraju ročnost tog instrumenta.\nMeđutim, ukoliko kretanje kamatnih stopa u drugim sektorima pruža unosnije mogućnosti investiranja koje mogu kompenzovati rizik ulaganja izvan granica izabranog segmenta i rizik kamatne stope, investitori će kupovati instrumente sa različitim rokovima dospeća. Prema ovoj teoriji, kretanje kamatnih stopa na finansijskom tržištu omogućava, kao tipične, sve oblike krive prinosa.\nDugo su banke imale regulasane kamatne stope. Prvi začetci deregulacije bankarskog poslovanja u visoko razvijenim privredama nisu zaobišli ni ovu bitnu kategoriju determinantu uspešnog bankarskog poslovanja. Da bi bili uspešni u savremenim uslovima, bankarski menadžeri moraju biti sposobni da na racionalan način odgovore promenama tehnologije, regulacije, kamtnih stopa, konkurencije i adekvatnosti kapitala. Pravilo „3-6-3“ koje znači: uzmite novac uz kamatu od 3%, dajte ga u zajam uz kamtu 6% i budite na partiji golfa u # sata posle podne, ne može se primeniti u banci pri današnjim dinamičnim promenama u okruženju.\nPromene obima ponude novčanih resursa nastaju usled zaokreta u monetarnoj politici zemlje, strukturnih promena u međunarodnim ekonomskim odnosima, promena stope štednje i inovacija u tehnologiji platnog prometa. Ekspanzivna monetarna politika deluje na porast obima likvidnih novčačnih resursa u sistemu, povećanje tražnje za alternativnim finansijskim aktivama i obaranje nivoa kamatne stope. Povećani obim likvidnosti i smanjenje kamatne stope pokreću mehanizme oživljavanja privrede i bržeg rasta dohotka. Povećani dohodak usporava započeti trend rasta kamatne stope. U uslovima punog korišćenja kapaciteta deluju inflacioni efekti na rast kamatne stope.\nU razdobljima uspona ekonomske aktivnosti i poboljšanja ekonomskih performansi dolazi do porasta tražnje za instrumentima mobilizacije resursa i finansijskih investicija, na osnovu čega će uslediti povećanje kamatnih stopa. Porast obima pozajmljivanja finansijskih resursa, namenjenih pokrivanju porasta obima trajnih obrtnih sredstava, zaliha i deficita likvidnih sredstava ima istosmerno kretanje sa kamatnom stopom. Oštrija restriktivna monetarna politika u okviru stabilizacione politike uvek rezultira u povećanju kamatne stope.\nKamatne stope se u tržišno orijentisanim ekonomijama formiraju na bazi: bazičnih ekonomskih performansi sistema, balansa između štednje i investicija, te ponude i tražnje na finansijskom tržištu. Težnja je usmerena na uspostavljanje ravnotežne kamatne stope koja omogućava investiranje. Ravnotežna kamatna stopa treba da bude korigovana za indeks očekivane inflacije i ne može ispod stope inflacije. Centralna banka preko instrumenata monetarne politike treba da pospešuje procese formiranja ravnotežne kamate u okviru čega ključno mesto pripada diskontnoj ( eskontnoj ) kamatnoj stopi. Prilikom formiranja zvanične ( eskontne ) kamatne stope Centralna banka respektuje opšte troškove tržišnog formiranja kamatnih stopa, ali se želi i intervenisanje u uslovima znatnijeg odstupanja kamata od ravnotežnih. Povećanjem ili sniženjem nivoa eskontne kamatne stope izvršiće se odlučujući uticaj na porast ili smanjenje tržišnih ( bankarskih ) kamata. Usled toga, može se govoriti o čvrstim reverzibilnim uticajima između kamatne stope Centralne banke i kamatnih stopa na tržištu, koje su najčešće vezane za kamate poslovnog bankarstva. Takođe može se govoriti i o postojanju određene zone relativno stabillnih kamatnih stopa, koje neznatno odstupaju od ravnotežne kamatne stope i kada Centralna banka ne interveniše.\nU okviru većine zemalja u razvoju ne postoje razvijena finansijska tržišta, niti mnoštvo individualnih odluka poslovnih subjekata, štediša i investitora. Kao i ostali osnovni instrumenti ekonomske politike i kamatna stopa je pod čvrstom kontrolom administativnih centara, usled čega nema suptilnog usklađivanja ekonomskih subjekata, efikasnog donošenja odluka i racionalnog investiranja. Administrativno regulisanje svodi se na instaliranje obračunske uloge kamatne stope, „plafoniranje“ ili apsolutno fiksiranje njenog nivoa. Relativno nizak nivo akumulativnog potencijala privrede i ukupnog obima nacionalne štednje, neadekvatna privredna struktura, hronična nestabilnost osnovnih bilansnih agregata i nezadovoljavajuća struktura banaka i ostalih finansijskih organizacija predstavljaju krupne barijere za funkcionisanje normalnog finansijskog tržišta i parametara kamatne stope. Rigidnost instrumenata kamatne stope ima snažne povratne efekte na održavanje veoma slabih ukupnih ekonomskih performansi makroekonomskog sistema.\nOsetljivost zarade banke na promene kamatnih stopa zavisi od strukture dospeća u bilansu banke. Pri tome je važno naglasiti da banka uvek ima kontrolu nad bilansom, ali skoro nema kontrole nad kamatnim stopama.\n- dr. Slavoljub Jović: Bankarstvo, Naučna knjiga, Beograd 1990. god.\n- J. Shumpeter: Povjest ekonomske analize, Informator, Zagreb 1975. god.\n- John Maynard Keynes: Oputna teorija zaposlenosti, kamate i novca, Kultura, Beograd 1956. god.\n- Dr. Jovan Rodić: Poslovne finansije, Ekonomika, Beograd 1991.\n- Nenad Vunjak Finansijski menadžment, poslovne finansije i poslovno bankarstvo, Ekonomski fakultet Subotica 1994. god.\n- redaktor: dr. Branko Vasiljević, Rizici u bankarstvu, FOKUS, Beograd 1990. god.\n- Prof. Dr. Branko Vasiljević: Osnovi finansijskog tržišta, Princip, Beograd, 1999. god.\n- Prof. Dr. Uroš N. Čurčić: Bankarski portfolio menacment Feljton, Novi Sad, 2002. god.\n- Milutin Ćirović: Bankarstvo, Beograd 2006. god.


Košarkaši Podgorice ponovo na okupu | MINA\nNaslovnicaMina SportKošarkaKošarkaši Podgorice ponovo na okupu\nPodgorica, (MINA) – Košarkaši Podgorice, poslije mini pauze, ponovo su od danas na okupu, saopšteno je iz tog kluba.\nTrener Nebojša Bogavac, sa svojim stručim štabom, okupio je grupu mlađih igrača, odnosno juniora, među kojima su bili i prvotimci iz prošle sezone Vladan Kaluđerović, Marko Kljajević i Andrej Vulević.\nBogavac je kazao da je stručni štab odlučio da period od 15 dana prije pauze da okupi uglavnom mlađe igrače koji su se nametnuli i dobili poziv za juniorsku reprezentaciju.\n“Zato smo odlučili da bude i dosta košarke, ali i motivacionih treninga prema tim mlađim igračima, jer i oni ulaze u priču prvog tima. Planirano je da od 25.juna do 1.jula imamo otvorene dane, gdje će doći određeni igrači iz Crne Gore i regiona da pokušaju da se nametnu i kroz tu probu možda vidimo nešto što nama može biti interesantno”, rekao je Bogavac za klupski sajt.\nSredinom avgusta kreću i zvanično pripreme za narednu sezonu, gdje će Podgorica, kako je najavljeno iz kluba, imati istu viziju.\n“Manje više biće to iste ambicije, gdje ćemo imati mladu ekipu u kojoj će biti jedan ili dva igrača iz naših mlađih selekcija. Planirana je pauza od 1. jula do 15.avgusta, kada se nadam da ćemo biti kompletni, odnosno da ćemo od prvog dana priprema imati tim koji treba da opravda ciljeve, koji budu zacrtani. Tokom pauze očekuju nas pregovori, imamo određena imena koju nam interesantna, ali ostaje da vidimo šta će biti. Svakako očekujem četiri – pet igrača da ćemo potpisati”, rekao je Bogavac.\nU stručnom štabu Bogavca su Dragan Radović, Vladan Vuković, Nikola Bulatović, Nemanja Marković i Stefan Lutovac.


8. августа 2017. Film & TV, Kultura, Novi Sad, Vesti\nOvogodišnji Sinema siti (koji se ove godine održava u podrgrađu Petrovaradinske tvrđave, uokviru Gradić festa, zajedno sa Festivalom uličnih svirača) predstavio ke kategoriju niskobudžetnih filmova nazvanu „Do 10 hiljada dolara“ (Up to 10.000 bucks) za koji su odabrana 32 niskobudžetna filma iz 20 zemalja. Biće prikazani kratki igrani, dokumentarni, animirani, studentski i eksperimentalni filmovi iz Rusije, Nemačke, Srbije, Kanade, Švedske, Južne Koreje, Finske, Španije, Meksika, Irana, SAD, Rumunije, Portugalije, Francuske, Turske, Poljske, Škotske, Hrvatske, Avganistana, Francuske. Da podsetimo, „Sinema siti“ održava se 10 put i obuhvatiće selekcije „Nacionalna klasa“, „360 stepeni“, „Fresh Danube Films“, „Up to 10,000 bucks“ i „Planet Rock“. Opširnije o ovim filmovima pročitajte ovde.


Mihajlović ima bogato iskustvo u poslovima unapređenja prodaje, a prethodno je bio zaposlen na rukovodećim pozicijama u firmama koje se bave prodajom robe široke potrošnje, saopšteno je iz Sberbanke.\nOd januara 2013. godine Mihajlović je zaposlen u Sberbanci Banjaluka na mjestu direktora prodaje i mreže filijala.\nU 2013. godini banka je dobila priznanje Sberbank Jurop grupacije kao najbolja banka u grupaciji po pitanju prodaje u segmentu poslovanja sa stanovništvom.\nPredsjednik Uprave Sberbanke Banjaluka Aleksandar Kesić rekao je da je Mihajlović svojim zalaganjem u prošloj godini znatno unaprijedio poslovanje ove banke u ritejl segmentu, što pokazuju rezultati na nivou grupacije.\n“Smatramo da ćemo u ovoj godini sa izmjenjenom Upravom, kao i zalaganjem svih zaposlenih postići još bolje rezultate”, poručio je Kesić.\nMihajlović je istakao da je posljednjih 15 mjeseci imao priliku upoznati Sberbanku, te će i u budućnosti nastaviti da sarađuju i obavljaju poslove sa istom energijom i posvećenošću kao što je to bio slučaj do sada, jer njihova misija tek počinje.\n“Recept za naš dosadašnji, ali i budući uspjeh je timski rad, jer individualnim radom ne možemo mnogo postići, ali kao tim možemo ostvariti zadate ciljeve i postići tražene rezultate – a to su prije svega zadovoljni klijenti”, poručio je Mihajlović.\nTagovi: Aleksandar Kesicsandro mihajlovicsberbankauprava\nKomentari na članak: Sandro Mihajlović novi član Uprave u Sberbanci Banjaluka\n12.05.2014 u 22:55\nLik do juce prodavao koka kolu…


Western Digital Purple Pro 12TB Surveillance 3.5 SATA WD121PURP hard disk | ePonuda.com\nWestern Digital Purple Pro 12TB Surveillance 3.5 SATA WD121PURP hard disk cene\nOblik 3.5 inča, Kapacitet 12TB - 12 TB WD Purple Pro WD121PURP, 7200RPM 256MB SATA3.\nod 54.300,00 do 58.798,00 din\n12 TB WD Purple Pro WD121PURP, 7200RPM 256MB SATA3\nod 52.969,00 din\nod 40.433,00 din\nod 56.665,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Western Digital Purple Pro 12TB Surveillance 3.5 SATA WD121PURP hard disk po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Western Digital Purple Pro 12TB Surveillance 3.5 SATA WD121PURP hard disk na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Hard diskovi cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Western Digital Hard diskovi, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Western Digital Purple Pro 12TB Surveillance 3.5 SATA WD121PURP hard disk sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Western Digital Purple Pro 12TB Surveillance 3.5 SATA WD121PURP hard disk. Pre kupovine, podatke za Western Digital Purple Pro 12TB Surveillance 3.5 SATA WD121PURP hard disk proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Sedam godina vlasti SNS: Bez slobodnih medija, korumpirana i nesposobna vlada – На вези\nSedam godina vlasti SNS: Bez slobodnih medija, korumpirana i nesposobna vlada\nLideri Saveza za Srbiju (SzS), povodom sedam godina od formiranja vlasti u Srbiji u kojoj ključnu ulogu ima Srpska napredna stranka (SNS), ocenili su rezulate vlada u tom periodu negativno, navodeći da je država dobila nesposobnu i korumpiranu vladu, medije koji su servis vlasti, zavisno sudstvo i obračun sa neistomišljenicima.\nOni zameraju takođe i loša ekonomska rešenja, nizak rast bruto domaćeg proizvoda, nedostatak, kako tvrde, političkih sloboda i vladavine prava, te vođenje državne politika prema Kosovu.\nPredsednik Stranke slobode i pravde i predsedavajući SzS Dragan Đilas u loš saldo rada proteklih vlada ubraja to što je, kako kaže, rast prosečne plate u Srbiji nekoliko puta manji u odnosu na rast plata Mađarske, Rumunije, Bugarske, da je veliki broj građana otišao u inostranstvo, da se rađa najmanji broj beba u poslednjih 100 godina da su građani sada zaduženi za 60 odsto više nego 2012. godine.\n“Vlada arogantnih i nesposobnih, učešće kriminalaca u svim strukturama vlasti, gašenje medija, pritisak na pravosuđe, obračuni i harange prema ljudima koji drugačije misle, tenzije i agresija… to su rezultati 7 godina vlasti SNS”, naveo je Đilas.\n.@BorkoStef: Za 7 godina #SNS dokazala da je sistem obrazovanja za nju čist trošak.\n— Savez ZA Srbiju (@SavezZaSRB) July 24, 2019\n.@j_veselinovic: Za 7 godina #SNS vlasti, smanjene su subvencije poljoprivrednicima, a zemlja se otima.\nPredsednik Demokratske stranke Zoran Lutovac je ocenio da je posle sedam godina vlasti SNS Srbija delimično slobodna država, u kojoj se politički protivnici tretiraju kao neprijatelji koje treba uništiti, i u kojoj nema ni pravne, ni politčke odgovornosti.\n.@slogasindikat o rezultatu 7 godina vlasti #SNS:\nStalni radni odnos postao je misaona imenica, agencijsko zapošljavanje faktički ozvaničeno.\nPrvi put u istoriji radnici nose pelene.\nUvedena je još jedna vrsta mobinga – teranje zaposlenih da idu na mitinge Aleksandra Vučića. pic.twitter.com/NVHGwIwbSr\nOva vest Sedam godina vlasti SNS: Bez slobodnih medija, korumpirana i nesposobna vlada je objavljena na Savez za Srbiju.\n← Званична Москва о заплени танкера: Последице ће бити моменталне\n2. Kanal fest, ŠI →


Država za Genjca – Magazin Plus\nHome/-TopSLIDE/Država za Genjca\nKoliko nam još bijede mogu posijati, prije nego što im mase konačno požanju gnjev\nZamislite da živite u BiH i imate mjesečna primanja između pet i sedam hiljada maraka. Zamislite da sve što trebate raditi za tu plaću jeste da se jednom u nekoliko sedmica pojavite na sjednici, progovorite koju, dižete ruku i to je, manje-više, to. Eventualno ćete imati neki angažman u nekoj komisiji, ali i to će vam biti debelo nadoknađeno.\nZamislite da, uz malu pomoć svojih kolega, sami sebi određujete visinu plaće. Zamislite i da se zovete Halid. Prezivate se, recimo, Genjac. I zamislite da vas građani na izborima uporno ne biraju za funkciju za koju se kandidirate, ali i pored toga se stranka brine za vas, pa redovno, punih 25 godina, putem kompenzacijskih lista ulazite u Parlament BiH, a ako ni to ne prođe, tu je uvijek jednako unosna stolica u Domu naroda u koji će vas delegirati stranka.\nAko vam ovo sve zvuči previše bajkovito, ta bajka je upravo ono u čemu bh. političke elite i naročito pojedini političari žive posljednjih 25 godina. U jednoj od najsiromašnijih država Evrope, s najvećom nezaposlenošću, u kojoj su najveći izvozni proizvod mladi ljudi, koji u potrazi za boljim životom u masama odlaze na Zapad, vladajuća politička oligarhija stvorila je paralelni svijet u kojem živi poput francuskih velmoža, a koji im osiguravaju upravo ti siromašni radnici putem nesnosno visokih harača, za koje zauzvrat ne dobivaju gotovo ništa – to sasvim sigurno nisu kvalitetno, školstvo, zdravstvo ili vakcine koje život znače.\nDa ne spominjemo da su političke oligarhije suvereno prisvojile resurse ovog društva, da su svojom nesposobnošću i uhljebima uništile desetine firmi u ovom društvu, dok, putem javnih nabavki i budžetskih preraspodjela, nastavljaju suvereno krasti.\nBh. oligarhije učinit će sve što je u njihovoj moći da, ne birajući žrtve, što je moguće duže održe ovakav sistem u životu. No privilegije šačice za direktnu posljedicu imaju bijedu i beznađe za ogromnu većinu. Koliko nam još bijede mogu posijati, prije nego što im mase konačno požanju gnjev?\nPiše: Danijal Hadžović – avaz.ba


Drustvo - datum: 2018-05-19 ANALIZA EUROMOSTA ZA PERIOD OD 2011. DO 2017. POKAZALA\nU Rožajama najveći porast nezaposlenosti Na sjeveru broj nezaposlenih porastao za 11.220 Najviše nezaposlenih je u Beranama i Bijelom Polju, a broj se povećava i u drugim gradovima, posebno u Rožajama\nNezaposlenost na sjeveru Crne Gore je i dalje u porastu, upozoreno je iz NVO „Euromost” čije istraživanje pokazuje da je od 2011. do kraja 2017. broj lica bez posla u toj regiji porastao za 11.221. Kako objašnjavaju, na sjeveru je 2011. bilo 12.096 nezaposlenih, a na kraju prošle godine čak 23.317.\n– Najviše nezaposlenih je sada u Beranama i u Bijelom Polju. Broj nezaposlenih lica se povećavao i lani u ovim opštinama, s tim što opština Rožaje bilježi najveći rast nezaposlenih za čak 1.113 lica. Najveći razlog iseljavanja građana sa sjevera Crne Gore je nezaposlenost – kažu u „Euromostu”.\nPrema tim podacima, na dan 31. decembar 2016. godine, broj nezaposlenih lica na evidenciji ZZZCG u Rožajama je bio 2.607, dok se taj broj na dan 31. decembar 2017. popeo na 3.720.\n– U Beranama se i dalje povećava broj nezaposlenih i ova opština na sjeveru Crne Gore uvijek je na prvom mjestu po broju nezaposlenih – 6.444 lica. Broj nezaposlenih u 2017. raste i u Bijelom Polju, gdje je na dan 31.12.2017. godine na evidenciji bilo 5.026 lica, čime je ovaj grad na drugom mjestu na sjeveru po broju nezaposlenih. Prema podacima ZZZ koje je obradila NVO,,Euromost” od 1. januara 2011. do 31. decembra 2017., nezaposlenost se u sjevernom regionu povećala na 11.221 nezaposleno lice. Posebno se nezaposlenost povećala u 2015, 2016, 2017. godini i to za 7,849 nezaposlenih lica – ističu u „Euromostu”.\nNavode da je broj nezaposlenih lica u 2016. bio veći za 4.613 i u 2017. se povećao za 3.236.\n– Tokom istraživanja u komunikaciji sa građanima ustanovili smo da su u 2017., na ZZZ u opštinama na sjeveru Crne Gore korišćene sve nedozvoljene metode da bi se smanjio broj nezaposlenih. Te metode se koriste i u ovoj godini, pa imamo veliki broj prijavljenih slučajeva, gdje nezaposlena lica neće odmah da prijave na evidenciju, već im prijave odlažu naredna tri mjeseca, navodeći da su svi termini kod savjetodavaca popunjeni. Takođe su uveli sistem da se lice koje zakasni 24 sata da se javi svom savjetodavcu ili na evidenciju, automatski, bez bilo kakvog upozorenja, briše iz evidencije. Nezaposleni su nam u razgovoru kazali da ih ucjenjuju raznim poslovima, ne gledajući stručnost i struku koju su završili, govore da im da neće ostvariti ništa ako se prijave. Iz svih ovih razloga veliki broj nezaposlenih na sjeveru Crne Gore se ne nalazi na evidenciji ZZZCG, zbog čega se u ovom trenutku još ne zna tačan broj nezaposlenih na sjeveru – kažu u „Euromostu”.\nNavode da su im nezaposlena lica koja su učestvovala na javnim konkursima objasnila kako ide namještanje poslova.\n– Kroz izvještaj Investicionog razvojnog fonda (IRF) milionska sredstva su dodijeljena privatnom sektoru na sjeveru, kao i kompanijama čija su sjedišta u Podgorici, pod uslovima da se zapošljavaju građani na sjeveru Crne Gore. Kroz naša istraživanja smo ustanovili da se i pored tih obaveza, nezaposlena lica ne zapošljavaju, već te privatne kompanije prebacuju iste radnike iz jednog pogona u drugi, dok ne prođe otvaranje i kontrole, prikazujući tom prilikom da su ta lica dodatno zaposlena – navode u „Euromostu”.\nZZZ da prestane sa pritiscima\nU „Euromostu” pozivaju ZZZ da prestane sa pritiscima na nezaposlena lica i njihovim nasilnim uklanjanjem sa evidencije.\n– Podsjećamo ih da je njihova obaveza da budu servis građana prilikom zapošljavanja, a ne neko ko će ih demotivisati i tražiti od njih da se ne prijavljuju na evidenciju za nezaposlena lica i tom prilikom koristiti sve metode da ih ne bi evidentirali kao nezaposlene – navode u toj NVO.


On line konferencija o Integriranom pristupu skrbi za starije osobe u kući :: HRT – Radio Sljeme\nNa jučerašnjoj on-line konferenciji Integrirani pristup skrbi za starije osobe u kući, u sklopu EU projekta Cross Care bilo je 340 sudionika. U partenerskom projektu Hrvatske i Slovenije, u Zagrebu je obuhvaćeno 400 osoba. Njima je pruženo više od 500 usluga zdravstvene pomoći u njihovim domovima.\nNa završnoj on-line konferenciji predstavljena je i publikacija „Integrirani pristup skrbi za starije osobe u kući“ u kojoj su prikazane različite prakse i razmjena iskustava o uslugama fizioterapije i radne terapije, koju je prezentirala Mirela Šentija Knežević, predsjednica Organizacijskog odbora i voditeljica projektnog tima CrossCare projekta za Grad Zagreb.\nPrema zadnjem popisu stanovništva u Republici Hrvatskoj je oko 760 000 stanovnika starije životne dobi, iznad 65 godina, što čini 18% ukupne populacije. Kroz aktivnosti projekta unaprijeđena je izvaninstitucionalna skrb za starije i intersektorska suradnja zdravstvene i socijalne skrbi te je stvorena osnova za daljnji razvoj i iznalaženje dugoročnih rješenja na području skrbi za starije osobe, rekao je državni tajnik Ministarstva zdravstva Željko Plazonić.\nNa on-line konferencija „Integrirani pristup skrbi za starije osobe u kući“, prijavilo se 340 sudionika, priopćeno je iz Službe za informiranje Grada Zagreba.


Beranska opština ponovo plaća ono što je DPS potrošio | Budim Info\nSredstva u iznosu od 120.000 eura, koje je Fond PIO prebacio na račun Opštine Berane za izgradnju zgrade za penzionere, prethodna vlast je nenamjenski potrošila i tih para nema u budžetu\nParcela na kojoj će biti izgrađena zgrada za beranske penzionere nalaziće se na atraktivnoj lokaciji, u okviru DUP-a “Lijeva obala Lima”, odmah preko puta Gimnazije i Opšte bolnice.\nU blizini nove stambene zgrade za najstarije planirana je izgradnja novog dječijeg vrtića i zgrade za medicinske radnike, a pored njih će proći nastavak Ulice slobode i mira, odnosno zaobilaznice i izgrađen most koji će spajati Hareme i lijevu obalu Lima.\n”Parcela za novu zgradu penzionera površine je 1.014 metara kvadratnih, bruto građevinska površina za izgradnju je 1.521 kvadrata, spratnost je P+3. Za stanove je predviđeno 915 kvadrata, dok su u prizemlju zgrade planirane prostorije dnevnog centra za penzionere. Kad sve to bude završeno, imaćemo reprezentativan objekat kojim će penzioneri biti zadovoljni”, kazao je potpredsjednik Opštine Marko Lalević.\nOn je pojasnio da su Opština, odnosno njene nadležne službe, krenuli u izradu takozvane parcelacije po DUP-u.\nUgovor o sufinansiranju izgradnje stambenog objekta za penzionere u Beranama potpisan još 2008. godine.\nPredsjednik Opštine Tihomir Bogavac i potpredsjednik su, nedavno održali sastanak sa predstavnicima dva udruženja penzionera u Beranama Milankom Radenović, Mićunom Babovićem i Jovicom Markovićem.\nNa tom sastanku su dogovoreni dalji koraci vezani za realizaciju projekta izgradnje zgrade za penzionere.\n”Povod za poziv čelnicima dva beranska udruženja penzionera je bio taj što je prije dvadesetak dana Vlada Crne Gore usvojila izmjene i dopune DUP-a ‘Lijeva obala Lima”. Izbor lokacije za zgradu bio je najveći problem. Lokacija je trebalo da bude u vlasništvu Opštine, da zadovoljava određene parametre iz DUP-a, pošto je u ugovoru pisalo da treba da bude izgrađeno 12 stanova i da treba da zadovolji određenu spratnost. Da bi Opština ispunila tu svoju obavezu, morali smo da pristupimo izmjenama DUP-a”, rekao je Lalević, i optimistično najavio da očekuje da će se do sredine marta krenuti u izradu projektne dokumentacije za zgradu penzionera.\nTo je bilo prije smjene državne vlasti, a sada je DUP odobrila Vlada i sve je spremno za konačnu realizaciju.\nU decembru 2008. godine potpisan je ugovor o sufinansiranju stambenog objekta za dvanaest stanova u Beranama za potrebe korisnika penzije republičkog Fonda PIO. Potpisnici tog ugovora su bili tadašnje Ministarstvo zdravlja, rada i socijalnog staranja, Opština Berane i Fond PIO.\nUgovorom su se sve tri strane obavezale da za realizaciju tog projekta ulože po 120.000 eura. Opština je svoj dio trebalo da obezbijedi kroz plac i komunalnu infrastrukturu.\nRaspoloživa dokumentacija pokazuje da su Ministarstvo zdravlja, rada i socijalnog staranja i Fond PIO već u startu izmirili svoj dio obaveza i uplatili po 120.000 eura na žiro-račun Opštine Berane.\nTo potvrđuju i iz lokalne uprave, ali ističu da im nije poznato na šta je prethodno opštinsko rukovodstvo potrošilo ta sredstva.


TRI OSOBE POGINULE, A DVIJE POVRIJEĐENE U STRAVIČNOM SUDARU KAMIONA I DVA AUTOMOBILA | Hayat.ba\nTRI OSOBE POGINULE, A DVIJE POVRIJEĐENE U STRAVIČNOM SUDARU KAMIONA I DVA AUTOMOBILA\nTri osobe su smrtno stradale, a dvije su povrijeđene u teškoj saobraćajnoj nesreći koja se večeras oko 19:05 sati dogodila u mjestu Modrac kod Lukavac. Ova informacija potvrđena je iz Operativnog centra Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Tuzlanskog kantona (MUPTK).\nDežurni operativni Uprave policije MUP-a TK je kazao da se saobraćajna nesreća dogodila u mjestu Modrac kod Lukavca te da su učestvovala dva putnička i jedno teretno motorno vozilo.\nTom prilikom tri osobe su smrtno stradale, a dvije su zadobile tjelesne povrede čiji stepen još uvijek nije poznat – kazao je dežurni operativni Uprave policije MUP-a TK, piše Klix.


ŠABAN I GOCA ŠAULIĆ POSETILI LUKU U BELGIJI: Kod unuka slavili 43. godine braka! (FOTO)\n18:31h PANDEMIJA MOŽE BITI JOŠ GORA! Upozorenje iz SZO: Previše zemalja je krenulo u pogrešnom smeru!\n18:31h SVOJ ROĐENDAN NE SLAVI, ALI NJEN NE PROPUŠTA! Ovako je Karamela ulepšao ženi dan! (FOTO)\n18:30h KORAK KA TREĆEM SVETSKOM RATU: Tajni sporazum Kine i Irana upalio alarme u Vašingtonu! Nije problem samo VOJNA SARADNJA!\n18:29h OBRAČUN U PERIONICI U ŠAPCU: Muškarac uboden nožem u vrat, lekari mu se bore za život\n18:22h PRELEPA ANA KAO HOLIVUDKSKA ZVEZDA BLISTA OD SREĆE: Hvala ti, Bastijane, za sve što činiš za mene! Čestitke samo pljušte\nIVA SE BAŠ PLAŠILA ZA MAJKU ZBOG OVOGA! A Miljković ostao bez ičega? Drame 30\t75\nTETKA I TEČA: Bojana drži malog Željka Ražnatovića, a Šijan ga MAZI! Fotka 9\t62\nRAŽNATOVIĆI KRSTILI BEBU ŽELJKA! Ceca puca od sreće i ponosa: A tek šta 21\t257\nPRVI INTERVJU POBEDNICE RIJALITIJA: Mrzelo me 40 ljudi, a milioni me razumeli! 15\t133\nBAKA DANIJELA RODIĆ SLAVI KRŠTENJE ŽELJKA SVE U ŠESNAEST! Evo kako su se 3 5\t19\nKO JE POBEDNICA ZADRUGE 3? Ivu Grgurić pratili su SKANDALI, a evo šta je 9\t40\nOVO JE BRUKA I SRAMOTA! Anabela Atijas nije mogla da sakrije BES što je 17\t271\nJANJUŠEVA ŽENA HOĆE RAZVOD! PUKAO BRAK: Bivši košarkaš izgubio sve zbog 6\t90\nNAJNESREĆNIJA SAM OSOBA NA SVETU, BOLJE DA SAM BILA SPONZORUŠA: Milica 5\t23\nPEŠIĆEVA O LUNI, MARKU, JANJUŠEVOM RAZVODU I SANTANI! Iskrena ispovest 9\t59\nGRGURIĆEVA POSLE POBEDE POSTAJE PEVAČICA: Prvo kupuje stan u Beogradu i 18\t23\nŠUŠKALO SE DA ĆE IVA ŠUTNUTI ĐUKIĆA ODMAH POSLE FINALA: Pobednica se probudila 5\t16\n13.07.2018. 17:37h 13.07.2018. 17:37h\nŠaban i Goca Šaulić proslavili su 43 godine srećnog braka putovanjem u Belgiju.\nOni su u ovu evropsku zemlju otputovali i da bi posetili najstarijeg unuka, Luku Adžića, koji odnedavno nastupa za fudbalski klub Anderleht. Luka je sin njihove starije ćerke Sanela, koga je dobila u braku s bivšim suprugom Ivanom Adžićem.\nUnuk se obradovao dolasku babe i dede a posebno zato što je mogao da ih izljubi i čestita im godišnjicu braka, pošto su uvek na taj dan bili zajedno. Njihov miljenik se ovih dana priprema za predstojeću sezonu, ali je ipak uspeo da odvoji vreme za baku i deku, koji su takođe presrećni što su godišnjicu mogli da proslave upravo s njim.\n- Nismo mogli da zamislimo bolji način da obeležimo godišnjicu nego da posetimo Luku i provedemo vreme s njim. Ovo je naša prva poseta njemu, ali svakako neće biti poslednja - rekao je folker.\nInače, Šaban, koji će leto provesti radno jer ima zakazane brojne nastupe, već uveliko se sprema za koncert u Areni u Beogradu, koji je zakazan za 6. oktobar, a biće kruna njegove karijere, koja traje već pola veka. Kurir.rs/I. B./ Foto: Dragana Udovičić\nKRALJ NARODNE MUZIKE PRVI ČESTITAO MLADENCIMA: Uputio im je tako emotivne reči da će zaplakati kada pročitaju\nEKSKLUZIVNI INTERVJU S GOGOM SEKULIĆ: Trudnoća je ispunjenje mog najvećeg sna!\nDOVEO ATMOSFERU DO USIJANJA: Šaban Šaulić podigao goste na noge! (VIDEO)\nŠaban ŠaulićGoca ŠaulićLuka AdžićSanela ŠaulićIvan Adžić\nTedros Adhanom Gebrejesus\nPANDEMIJA MOŽE BITI JOŠ GORA! Upozorenje iz SZO: Previše zemalja je krenulo u pogrešnom smeru!\nSVOJ ROĐENDAN NE SLAVI, ALI NJEN NE PROPUŠTA! Ovako je Karamela ulepšao ženi dan! (FOTO)\nKORAK KA TREĆEM SVETSKOM RATU: Tajni sporazum Kine i Irana upalio alarme u Vašingtonu! Nije problem samo VOJNA SARADNJA!\nVLASNIK DOBACIO PROlAZNICIMA, A ONDA JE NASTAO HAOS\nOBRAČUN U PERIONICI U ŠAPCU: Muškarac uboden nožem u vrat, lekari mu se bore za život\nPRELEPA ANA KAO HOLIVUDKSKA ZVEZDA BLISTA OD SREĆE: Hvala ti, Bastijane, za sve što činiš za mene! Čestitke samo pljušte\nIVA SE BAŠ PLAŠILA ZA MAJKU ZBOG OVOGA! A Miljković ostao bez ičega? Drame zbog kojih bivši zadrugari NEMAJU MIRA! 30\t75\nTETKA I TEČA: Bojana drži malog Željka Ražnatovića, a Šijan ga MAZI! Fotka sa KRŠTENJA istopila SRCA! (FOTO) 9\t62\nSLAVLJE U PORODICI\nRAŽNATOVIĆI KRSTILI BEBU ŽELJKA! Ceca puca od sreće i ponosa: A tek šta kaže TETKA ANASTASIJA! (VIDEO) 21\t257\nPRVI INTERVJU POBEDNICE RIJALITIJA: Mrzelo me 40 ljudi, a milioni me razumeli! Sve o Zadruzi, Šopićki, Kariću i Filipu! 15\t133\nBAKA DANIJELA RODIĆ SLAVI KRŠTENJE ŽELJKA SVE U ŠESNAEST! Evo kako su se tetke skockale i Tasa RAZNEŽILA! Dušo moje DUŠE 3 5\t19\nDANAS JE PETROVDAN! Ispoštujte običaje! Ako verujete u Boga, jednu stvar nipošto NE SMETE RADITI 3\t1.9k\n2,6 puta više antitela nego kod najjačih organizama\nSTIŽE SPAS: Vakcina protiv korone već u septembru? Testiranje u završnoj fazi 26\t1.8k\nPORUKA DOKTORKE DANIJELE IZ KOVID AMBULANTE: Ne smem napisati koliko pacijenata preživi respirator! LJUDI, UOZBILJITE SE 29\t1k\nUPRKOS KORONI I PROTESTIMA\nVUČIĆ OBRADOVAO SRBIJU: Garantujem, nećemo smanjivati plate i penzije! 30\t923\nLEGIONAR SPREMIO DVE ZOLJE! KURIR SAZNAJE: Član Legije stranaca učestvovao u linču policajaca pred Skupštinom 57\t860\nŽali se Mujo Sulji: - Pobegla mi Fata s najboljim drugom Hasom. - Koliko znam, Haso ti nikada nije bio najbolji drug - kaže Suljo. - Istina, ali sada jeste - odgovara Mujo.\nPEVAČ LUKIJAN IVANOVIĆ: Žena me je dovela u Beograd, sad smo u pregovorima za drugo dete\nBRZE VESTI 13.07.2020. U 14.55\nBRZE VESTI 13.07.2020. U 13.55\nKurir dnevni horoskop za 14.7.2020.\nNe bi trebalo da očekujete komplikacije na poslovnom polju. Sudbina je na vašoj strani i lako rešavate sve. Možete da očekujete povoljan dan za susret ...\nMoguće je da ćete tokom današnjeg dana uspeti da pokažete da ste uspešni i ostvareni u svom poslu. Nova ljubavna dešavanja će vam uneti zadovoljstvo i ...\nOčekuje vas povoljan period za posao. Rešićete neke manje dileme koje će vas pratiti. Sa voljenom osobom imate manje nesporazume koji vas muče u ovom periodu. ...\nNije vam nimalo lako da se organizujete kada je u pitanju posao. Potrebna vam je pomoć nekog iskusnijeg saradnika. Očekuje vas prilika da se sretnete sa ...\nNova poslovna dešavanja i promene stižu, bili vi na to spremni ili ne. Očekuje vas period u kojem biste mogli da imate manju krizu u odnosu s voljenom ...\nMoguće je da vam je situacija na polju posla i finansija prilično usporena i da vam se to nimalo ne dopada. Ukoliko ste slobodni, spremni ste da se upustite ...\nPred vama je povoljna atmosfera kada je u pitanju polje posla. Neke vaše ideje i predlozi će biti prihvaćeni. Želite da vaš odnos sa voljenom osobom bude ...\nImate dovoljno iskustva kada je u pitanju vaš posao. Spremni ste da se posvetite ostvarenju zadatih ciljeva. Ljubav na daljinu vam teško pada, ali imate ...\nMoguće je da ćete uspeti da dođete do poboljšanja poslovnih okolnosti u ovom periodu. Imate emotivne kočnice i strahove. Kao da ne smete da se emotivno ...\nMoguće je da ste skloni tome da preterujete sa nametanjem pravila u poslovnom okruženju. Stanje u vašem braku je prilično nestabilno sada i sve češće razmišljate ...\nMožete da očekujete da ćete svojim zalaganjem i trudom uspeti da ostvarite poboljšanje poslovne situacije. Moguće je da vam usamljenost ne da mira i da ...\nMoguće je da ćete imati manje nesporazume s kolegama, ali sve je to rešivo za vas. Pred vama je zanimljiv period za nova ljubavna dešavanja. Ako imate ...


Izvor: B92, 25.Nov.2020, 15:27\nKriza izazvana pandemijom koronavirusa negativno utiče na natalitet i rad žena u Italiji, koja je već pogođena "demografskom recesijom", podaci su koje je danas predstavio Nacionalni statistički institut (Istat).\n"Klima straha i neizvesnosti kao i materijalni problemi... izazvani nedavnim događajima imaće negativan uticaj na plodnost italijanskih parova", ocenio je u parlamentu predsednik Istata Đan Karlo Blanđardo.\nU Italiji je tokom 2019. godine rođeno 420.000 >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << beba što je najmanje u poslednjih 150 godina, ali taj broj bi mogao da padne na 408.000 u ovoj godini i na 393.000 u 2021. godini, prognoze su Istata.\n"Demografska recesija koja je od 2015. pogodila Italiju rezultirala je pravim kolapsom koji nema ekvivalent u istoriji Italije ukoliko se ne vratimo u 1917-1918, vreme obeleženo Velikim ratom i dramatičnim posledicama španske groznice", ukazao je Blanđardo.\nMedju faktorima koji negativno utiču na stopu plodnosti, jeste nepovoljna situacija na tržištu rada, koja posebno pogadja mlade i žene.\nPad stope zaposlenosti izmedju februara i septembra pogadja više žene, -1,9 odsto u odnosu na -1,1 odsto muškaraca.\nPrema Istatu, posledice krize na tržištu rada izazvane zdravstvenom krizom uticale su prvenstveno na najugroženije, mlade, žene i strance. "Pandemija je uticala da budu povećane nejednakosti koje su već prisutne na tržištu rada", ukazuje taj institut.\nU Italiji radi tek svaka druga žena u odnosu na 73 odsto u Nemačkoj, 62 odsto u Francuskoj i 58 odsto u Španiji. Kad je reč o evropskim zemljama, lošija situacija je samo u Grčkoj gde je zaposleno 47 odsto žena.


NALED 23. februara predstavlja 13. Sivu knjigu – Srbija NAŠA Zemlja\nNALED 23. februara predstavlja 13. Sivu knjigu\nby admin February 19, 2021, 7:31 pm 1.4k Views\nNa godišnjoj konferenciji o ekonomskim reformama u Srbiji biće predstavljeno 100 preporuka za bolje uslove poslovanja.\nGovoriće premijerka Ana Brnabić, potpredsednica vlade i ministarka energetike Zorana Mihajlović, ministar finansija Siniša Mali, ministarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Darija Kisić Tepavčević i ministarka državne uprave i lokalne samouprave Marija Obradović, najavio je NALED.\nTom prilikom NALED će, u hotelu Hajat, zajedno sa liderima vlade i međunarodne zajednice razmotriti reformske prioritete i mere za podršku privredi u uslovima pandemije.\nNALED će posebno istaći pojedince i timove iz državnih institucija koji su u saradnji s NALED-om uprkos izazovima u prethodnoj godini dali zapažen doprinos prevazilaženju krize, kroz razvoj efikasnih javnih usluga za građane i privredu.\n“Siva knjiga” sadrži 100 najznačajnijih preporuka privrede, lokalnih samouprava i organizacija civilnog društva za otklanjanje administrativnih prepreka poslovanju u Srbiji i predstavlja jedan od ključnih dokumenata kojim se rukovode državne institucije u planiranju i sprovođenju regulatornih reformi.


CAKA ZA TOP FORMU\n06.05.2020. - 10:59h 13:20h Autor: Stil.kurir.rs\nIako Melania vodi računa o svom izgledu, naglašava da ne ide u krajnost: "Živim zdrav život, brinem o svojoj koži i svom telu, ali ni u čemu ne preterujem".\nOsim toga, kada god ima potrebu za slatkišima i oseti napad gladi, ona napravi ovaj napitak. "Kad osetim potrebu za slatkišima, ja napravim ovaj napitak i nakon toga ta želja prođe. Od neverovatne je koristi kada su ove situacije u pitanju", rekla je ona.\nJogurt sa malo masti\nVitamin D u kapima\nŠtose tiče ostatka dana, ona se trudi da u toku dana pojede puno voća, jer je ono bogato vitaminima i mineralima, uključujući folat, vitamin C i kalijum, a bogato je vlaknima, što može pomoći u održavanju zdravih creva. Svetska zdravstvena organizacija preporučuje da se jede najmanje 400gr dnevno kako bi se smanjio rizik od ozbiljnih zdravstvenih problema, kao što su srčane bolesti, moždani udar i neke vrste raka.\nmelanija tramptrik melanije tramp za vitku linijunapitak za mršavljenjenapitaksmutidiejeta


Italija je nakon Prvog svjetskog rata uspjela potpisati niz trgovačkih sporazuma sa Etiopskim carstvom te je 1930-ih postala najveći trgovački partner Abesinije. Dolaskom Benita Mussolinija na vlast u Italiji 1925. povećale su se talijanske ambicije u Istočnoj Africi. On je pojednostavljeno rečeno istupio s vrlo jednostavnom idejom - obnovitelja rimske civilizacije a Abesinija je ulazila u krug zemalja koje su trebale ući u njegovo novo carstvo. Početkom 1930-ih godina Italija je počela raditi na politici sustavnog podrivanja Etiopije. Talijani su zaigrali na kartu stalne vjerske netrpeljivosti koja je stoljećima tinjala u Etiopiji između Islama i Kršćanstva, kao i na politiku podrške svim oponentima etiopskog dvora, između ostalog podržavali su snage naklonjene svrgnutom i nikad okrunjenom caru Liju Ijasuu.\nU studenom 1934. su jedinice abesinske teritorijalne obrane ušle na sporni teritorij kao pratnja anglo-etiopske komisije za granice. Talijani su tražili da se etiopska vojska povuče, britanski članovi komisije vidjevši da bi moglo doći do oružanog incidenta, jednostavno su se povukli ali Etiopljani su ostali. Do oružanog sukoba je doista i došlo između 5. - 7. prosinca 1934. (ni danas se ne zna koja je strana prva otpočela sukob). U tom sukobu poginulo je 150 Etiopljana i 50 Somalijaca i Talijana, time je otpočela Abesinska kriza koja je duboko obilježila rad Društva Naroda i međuratnu europsku politiku.\nI pored mnogih žalbi koje je podnosila Etiopija, Liga naroda nije poduzela nikakve konkretne mjere kojom bi se osujetila buduća talijanska invazija. Etiopska vlada se 3. srpnja 1935. obratila vladi Sjedinjene Američke Države sa molbom da joj ona pomogne u rješavanju tog sukoba, međutim je američka vlada odbila etiopsku molbu. Čak kad je pitanje talijanskog napada na Etiopiju postalo pitanje dana, Kongres SAD je 31. kolovoza 1935. usvojio zakon o neutralnosti. Britansko ministarstvo vanjskih poslova, je u skladu s tadašnjom kompromiserskom politikom premijera Nevilla Chamberlaina pokazalo krajnje popustljiv stav prema Mussoliniju, pod uvjetom da Italija ne dira britanske interese na jezeru Tana i Plavom Nilu. Francuska je pak na račun Etiopije željela učvrstiti svoje odnose sa Italijom, kako bi na taj način spriječila budući savez između Berlina i Rima.\nTalijanske oružane snage su bez objave rata prodrle iz Eritreje na teritorij Etiopije preko rijeke Mareb u 5:00 h 3. listopada 1935. godine.  Na to je Abesinija objavila rat Italiji.\nLiga naroda se tek tad pokazala potpuno bespomoćnim u reakciji na talijansku invaziju, iako je u Deklaraciji od 7. listopada 1935. Italija proglašena agresorom, nikakve konkretne mjere nisu poduzete. Zapravo otpočelo se sa uvođenjem vrlo sporih i nedostatnih sankcija (Britanija i Francuska ih uopće nisu provodile, čak nisu blokirali Sueski kanal za prolaz talijanskih ratnih brodova).\nDobavljeno iz "https://hr.wikipedia.org/w/index.php?title=Drugi_talijansko-abesinski_rat&oldid=5414958"\nZadnji put uređivano 17. siječnja 2020., u 09:40.\nOva stranica posljednji je put uređivana dana 17. siječnja 2020. u 09:40.


ŽENA SAŠE POPOVIĆA NA LEKOVIMA ZA SMIRENJE ZBOG PLJAČKE: Suzana je uznemirena i više se u luksuznoj vili ne oseća bezbedno – Celebrity.rs\nŽENA SAŠE POPOVIĆA NA LEKOVIMA ZA SMIRENJE ZBOG PLJAČKE: Suzana je uznemirena i više se u luksuznoj vili ne oseća bezbedno\nNakon što je opljačkana kuća Saše Popovića na Bežanijskoj kosi, njegova supruga Suzana doživela je ogroman stres, zbog čega je, već danima na lekovima za smirenje!\nNaš izvor kaže da je pevačica uznemirena i da se u luksuznoj vili više ne oseća bezbedno, iako je suprug uverava da nema razloga za strah.\n„Suzana je mnogo osetljiva i brižna prema Saši i ćerki Aleksandri i sinu Danijelu, a ova situacija unela joj je nespokoj. Iako se i muž i deca trude da joj objasne da se provale dešavaju svakodnevno i da je jasno da niko ne želi da im naudi, o čemu govori i to što su lopovi ukrali sef kada su očigledno znali da u njihovom domu nema nikoga, ona je neutešna“, kaže naš izvor i dodaje da je Suzana našla spas u lekovima, ali samo privremeno.\n„Lakše joj je da pije lekove nego da plače po ceo dan, a to joj je rekao i doktor koji joj ih je prepisao, međutim, objasnio joj je da to ne treba dugo da traje. Ona je svesna da treba da se opusti, ali još nije sposobna za to. Saša se neprestano trudi da je oraspoloži i nasmeje, tako da je uveren da joj lekovi uskoro neće trebati. Osim toga, rekao joj je da će dodatno pojačati obezbeđenje vile“, zaključuje naš izvor.\nPodsetimo, u četvrtak uveče ustanovljeno je da je iz porodične kuće Saše Popovića na Bežanijskoj kosi odnet sef, u kojem su se nalazila dokumenta, nakit i satovi vredni više od 100.000 evra. Direktor „Granda“ i njegova supruga rekli su policiji da ne sumnjaju ni na koga konkretno, a istraga je u toku.\nPrevious Article NAPUSTIO „ZADRUGU“ PA RAZVEZAO JEZIK Bivši ukućanin ostavio sve bez teksta informacijama koje je izneo\nNext Article Prvo je postala voditeljka, a sada će Nada Macura da GLUMI u ovoj našoj HIT seriji!


Saobraćajni kolaps zbog zatvaranja Bate Jankovića - Ozonpress :: internet portal\nSaobraćajni kolaps zbog zatvaranja Bate Jankovića\nZbog izgradnje kružnog toka kod nekadašnje kafane Moravica, od jutros je za saobraćaj zatvorena ulica Bate Jankovića. Saobraćaj je preusmeren na “Plavi most” zbog čega se stvaraju velike gužve. Kako kažu taksisti, u saobraćajnim špicevima vožnja od centra grada do Ljubića traje i više od 20 minuta.\nZagušenje na Plavom mostu\nU Putevima Čačak kažu da će potpuni prekid saobraćaja trajati i narednih dana sve dok se u potpunosti ne izgrade pristupne saobraćajnice ka novom kružnom toku.\nIzgradnja kružnog toka kod Moravice počela je 1. septembra i trebalo je da se završi do 1. oktobra. Međutim, taj tok će biti probijen najmanje 15 do 20 dana.\nJoš danas toplo a zatim sledi promena vremena\nDanas obilne kiše i zahlađenje\nDelija 06/10/2015 u 16:22 Odgovorite\nNemanja 06/10/2015 u 18:07 Odgovorite\nljudi, ajde da najurimo ove beskicmenjake iz opstine. gde su bili dok je trajao raspust i dok su ljudi bili na odmorima?\nZoka 06/10/2015 u 19:43 Odgovorite\nRekli bice sve zavrseno u roku. Ali kasnice mesecak-dva strpite se sta je to vozite se 20-tak minuta vise, samo zamislite da ste u Parizu, Londonu,… nije tesko, pa njima je tesko\nPutar 06/10/2015 u 20:13 Odgovorite\nSvi su brzo zaboravili ulicu Đorđa Tomaševića koja je umesto nekoliko meseci rađena nekoliko godina i to sve naopako. Ako ovaj kružni tok bude završen za mesece – dva biće top sasvim normalno – u roku.\nKatastofa 06/10/2015 u 22:25 Odgovorite\nPored svega toga danas pandur izgleda ne moze da stoji na suncu gospodin da regulise saobracaj zaboga i jos se cudi sto to tako sporo ide vice na ljude ko vam je dao dozvolu i slicno, a neko ga je s namerom postavio tu valjda.\nNikola 07/10/2015 u 06:57 Odgovorite\nOvo je čist haos,pa ako im se žuri uvedite i treću smenu.Rešite to u što kraćem roku.Al budale posekoše i svo zelenilo koje je bilo i ovako jadno iz te ulice.Pa kada upekne zvezda šetači u letnjim uslovima su nadrljali.\nSaul Goodman 08/10/2015 u 14:37 Odgovorite\n19 godina glasate za ovaj olos na vlasti… Patite,zasluzili ste..\nDa da da. 08/10/2015 u 18:16 Odgovorite\nGospode bože pomozi . Sta uradiste koji kruzni tok. Suziste ulice umesto da širite. Ima li neko sa malo mozga da kaže arhitektama da tu samo treba veliki krug za kružni tok a ne da širite trotoare a kola nece moci da se mimoidju.\nBLICANJE 09/10/2015 u 17:52 Odgovorite\nOvakvi radovi se pocinju u prolece.


Priručnici - Savjetnici - Slobodno vrijeme - Roditeljstvo/obitelj - Roditeljstvo/odgoj - Dobar roditelj : upoznajte sebe i svoje dijete - Libri - otkup i prodaja rabljenih knjiga\nShirley Lane-Smith - Dobar roditelj : upoznajte sebe i svoje dijete\nKnjiga Dobar roditelj nadahnuta je mudrošću roditelja. Svaki roditelj želi da njegovo dijete uživa u pozitivnom osjećaju vlastite vrijednosti. Knjiga sadrži različite načine kojima roditelji mogu pomoći svojoj djeci da razviju osjećaj samopoštovanja, organizacijske sposobnosti i sposobnost samostalnog odlučivanja. Knjiga sadrži praktične savjete o tome kako im možete pomoći da prevladaju pritiske svojih vršnjaka i stres zbog testova.\nOva je knjiga vodič za roditelje koji će vam pomoći da otkrijete probleme s kojima se suočavaju vaša djeca. U njoj su navedeni razni prijedlozi o tome što možete učiniti i gdje možete potražiti pomoć kada vaše dijete pati od depresije, tuge ili osjeća ljutnju zbog raspada obitelji. Sadrži savjete o tome kako pomoći djetetu koje pati od poremećaja u prehrani ili djetetu koje je fizički ili psihički zlostavljano.\nSvi su savjeti popraćeni širokim rasponom alternativnih terapija, od meditacija do izreka, koje će donijeti sreću i smirenje i roditeljima i djeci, osobito u teškim trenucima.


Ko je Suzana, devojka Sebastijana Kurca s kojom čeka dete\nSvet Autor:Ana Tašković13. okt. 202107:42\nSuzan Tier i Sebastijan Kurc Foto: JOE KLAMAR / AFP / Profimedia\nUhapšena žena koja je lažirala istraživanje za Sebastijana Kurca\nIstraga protiv Kurca zbog korupcije smanjila popularnost OVP\nSebastijan Kurc izabran za šefa poslaničkog kluba OVP\nKada je Sebastijan Kurc pobedio na izborima 2017. godine, a potom postao kancelar, njegova partnarka Suzana je privukla veliku pažnju. Tabloidna štampa nije prestajala bruji o njima, a postepeno su po isplivavali detalji njihove romanse.\nSuzana i Sebastijan su postali par još dok su išli u školu, a upoznali su se na novogodišnjoj zabavi. Od tada su u vezi, a poznato je da su do sada imali dva raskida.\nSuzan Tier i Sebastijan Kurc Foto: ALEX HALADA / AFP / Profimedia\nSuzan Tier i Sebastijan Kurc Foto: GEORG HOCHMUTH / AFP / Profimedia\nAustrijadecadevojkakancelarmedijiOstavkapolitikaPorodicaSebastijan KurcSuzana Tir


TRAMPOV ČOVEK ZA BALKAN U BEOGRADU: "SAD će aktivno da prati šta Rusija radi u regionu" | Afera\nTRAMPOV ČOVEK ZA BALKAN U BEOGRADU: „SAD će aktivno da prati šta Rusija radi u regionu“\nSAD će i dalje pomagati zemlje regiona u njihovim naporima da steknu članstvo u EU koliko god može, a verujem da će to činiti i Evropa, poručio je pomoćnik američkog državnog sekretara Brajan Hojt Ji.\n– Ali, tamo gde naši interesi, naše vrednosti i ciljevi nisu kompatibilni, gde se možda sukobljavamo, mi ćemo snažno braniti i čuvati naše i intrerese naših saveznika – izričit je bio Ji.\n„Postoji jedan element nestabilnosti u tome“, ocenio je Ji, ne želeći, kako je istakao, da kaže da iza svakog poteza stoje loše namere, ali i primetivši da je ustanovljeno dosta toga što rade a što može imati loše posledice.\n– Ali iznad svega je potrebna snažna volja s obe strane, kako bi se ubrzao proces, te verujemo da ako svi odrade svoj deo posla, a vlade ispune standarde čak i kad su teški, da će to doneti boljitak ne samo u integracijama nego i svakoj zemlji pojedinačno.\n– A od zemalja očekujemo da pokažu političku volju, kao sto je to pokazao Vučić, i to i onda kad to nije popularno, a mi ćemo da nastavimo da pomažemo koliko možemo, verujemo i Evropa takođe – poručio je Ji.\n← VRUĆE I SPARNO Stiže talas paklenih vrućina\nVučić: Očekujemo više američkih investitora →\nSNS PODNEO KRIVIČNU PRIJAVU PROTIV ZELENOVIĆA: Vladajuću stranku uporedio sa nacističkom strankom Adolfa Hitlera!\n26. децембра 2019. Srećko Milovanović 0\nTAKSISTI PRETE JOŠ VEĆIM BLOKADAMA! SPUSTAJU SE NA MOSTOVE: Blokiraćemo Gazelu i Slaviju i to u špicu dana!


EKOLOŠKI PROBLEMI: Energetska zajednica podnela prijavu protiv Crne Gore – Nacionalist\nby nacionalist May 8, 2021, 6:14 am 1.3k Views\n– Sekretarijat Energetske zajednice je dana 20 aprila 2021. godine uputio ovom Ministarstvu Uvodno pismo i time pokrenuo postupak za rešavanje sporova protiv Crne Gore, zbog navodnog nepoštovanja Ugovora o osnivanju Energetske zajednice.\nU navedenoj Informaciji se napominje da slanjem Uvodnog pisma, Sekretarijat EZ je pokrenuo preliminarni postupak, čija je svrha pružanje mogućnosti Crnoj Gori da se izjasni na navode o navodnom nepridržavanju pravila Energetske zajednice u roku od dva meseca. Kako bi se u tom postupku izdejstvovao najpovoljniji ishod, a koji ne bi smio značiti gašenje TE Pljevlja, Vlada je obavezala Elektroprivredu Crne Gore da preduzme sve pravne radnje i obezbedi sve uslove u cilju zaštite prava države Crne Gore u postupku pred Energetskom zajednicom. Ministarstvo kapitalnih investicija je zaduženo da prati i pruži aktivnu podršku Elektroprivredi u tom postupku, i da zajedno pripreme nacrt Odgovora – izjašnjenja na Uvodno pismo Sekretarijata Energetske zajednice u postupku koji se pred tim telom vodi.\n– Iz ovoga proizilaze osnovi sumnje da je poslovodstvo Elektroprivrede Crne Gore (EPCG) svesno, i uz puno znanje o svim negativnim posledicama po državu, zbog kršenja preuzetih obaveza kod EEZ, rad TE projektovalo na način da potroši sve radne sate do kraja 2020. godine – navodeno je u prijavi.


Crnadak: Južna Osetija je nepriznata regija veličine Prnjavora, posjeta će naštetiti RS-u – Minber\nsij. 11, 2018 at 6:57 pm\n-Podržavam svom snagom međunarodne aktivnosti RS-a i smatram da RS mora da ima mnogo kvalitetnije međunarodne aktivnosti, ali ovo što su uradili s Južnom Osetijom nanijelo je ogromnu štetu RS-u na međunarodnom planu. To je devalviranje značaja, statusa i međunarodnog položaja RS. U istu ravan stavljena je RS, koju podržavaju i koju su priznale sve zemlje UN-a, te jedna regija, sumnjivog međunarodnog položaja, veličine Prnjavora. To je nešto što ne treba RS – ustvrdio je Crnadak.


Krediti obezbeđeni garancijom iz EDIF programa\nEvropski investicioni fond i UniCredit Bank Srbija, potpisali su garantni sporazum za pružanje podrške malim i srednjim preduzećima u Srbiji u okviru Programa za razvoj preduzeća i inovacije Zapadnog Balkana (WB EDIF). Finansiranje se oslanja na garanciju izdatu u okviru Programa za razvoj preduzeća i inovacije Zapadnog Balkana, obezbeđenu od strane Evropske unije.\nKreditna linija za tehničku podršku - koja ima za cilj da unapredi regulatorni okvir za podršku inovativnih malih i srednjih preduzeća sa visokim potencijalom rasta i da stimuliše tržište rizičnog kapitala.\nEvropski investicioni fond (EIF) osnovan 1994. godine, je agencija Evropske unije za finansiranje malih i srednjih preduzeća.\nMisija Evropskog investicionog fonda je da podrži evropska mala i srednja preduzeća kroz obezbeđivanje pristupa finansijama. EIF razvija i pospešuje preduzetništvo, garancije i mikrofinansijske instrumente koji posebno targetiraju segment malih i srednjih preduzeća. U toj ulozi EIF potpomaže i ciljeve EU u podršci inovacijama, istraživanju i razvoju, preduzetništvu rastu i zapošljavanju.\nMaksimalni iznos kredita za mala i srednja preduzeća je 500.000 EUR (ili protivvrednost u domaćoj valuti)\nPotencijalni korisnici kredita su preduzetnci, mala i srednja preduzeća u skladu sa definicijom Evropske unije\nUgovoreni volumen portfolia na nivou banke je 30 miliona evra\nPlan otplate (amortizing ili bullet)\nmBanking usluga je dostupna samo za fizička lica.


BiH svrstana među najsiromašnije zemlje u Evropi – Radio Vitez\n24. listopada 2017. 12:02 24. listopada 2017.\nTakođer, WB je ove godine predstavio i rejting ekonomija država svijeta prema BDP-u po stanovniku. U tom istraživanju sve države svijeta podijeljene su u tri kategorije.\nU prvu kategoriju svrstane su one čiji stanovnici imaju visoka primanja (iznad 12.616 dolara), u drugoj su oni s primanjima između 1.036 i 12.615 dolara, a u trećoj grupi nalaze se države čiji građani zarađuju manje od 1.035 dolara. Prema ovom pokazatelju, BiH je svrstana među najsiromašnije države Evrope, a tu su i Moldavija, Ukrajina, Albanija, Srbija, Makedonija i Kosovo.\n– Održiva fiskalna konsolidacija bit će potrebna, ako se želi dug smanjiti na ispod 40 posto BDP-a, što je adekvatno za ekonomije u nastanku koje imaju valutni odbor i ograničen pristup međunarodnom tržištu.\nPolitička nesigurnost mogla bi usporavati provođenje Reformske agende i ona se smatra najvećim rizikom po srednjoročne prognoze – navedeno je u analizi WB-a.\n– 433 eura je prosječna mjesečna plaća.\nPrevious ArticleŽO HDZ BIH ŽSB: Vidović sa suradnicima posjetio Travnik i Novi TravnikNext ArticleEU izjednačava plaće radnika u zemlji i inozemstvu?


Dilma Rusef i Lula da Silva bojkotuju otvaranje Olimpijskih igara - 27.07.2016, Sputnik Srbija\nDilma Rusef i Lula da Silva bojkotuju otvaranje Olimpijskih igara\nSuspendovana predsednica Brazila Dilma Rusef i njen prethodnik na čelu te zemlje i levičarski saveznik Luiz Inasio Lula da Silva bojkotovaće ceremoniju otvaranja... 27.07.2016, Sputnik Srbija\n08:34 27.07.2016 (Osveženo: 09:22 27.07.2016)\n© REUTERS / Ricardo MoraesPredsednica Brazila Dilma Rusef i bivši predsednik Inasio Lula da Silva\nSuspendovana predsednica Brazila Dilma Rusef i njen prethodnik na čelu te zemlje i levičarski saveznik Luiz Inasio Lula da Silva bojkotovaće ceremoniju otvaranja Letnjih olimpijskih igara u Rio de Žaneiru, prenosi u utorak AFP.\nAgencija ocenjuje da njihovo odsustvo na ceremoniji, koja će biti održana 5. avgusta, naglašava kakva je politička kriza u Brazilu, gde je Rusefova suočena sa mogućim trajnim uklanjanjem sa funkcije u procesu impičmenta koji će uslediti ubrzo nakon završetka Olimpijskih igara. Lula, predsednik koji je imao uticajnu ulogu u dodeljivanju domaćinstva Olimpijskih igara u Riju, suočen je sa ozbiljnim optužbama za korupciju.\nAFP podseća da je Rusefova optužila svojeg bivšeg potpredsednika Mišela Temera da je državni udar maskirao u proces njenog impičmenta.\nTemer je sada vršilac dužnosti predsednika Brazila i ako Rusefova bude uklonjeno trajno sa funkcije, on će obavljati predsedničku dužnost do 2018. godine.


Beta 1. decembra 2015. 10:55\n„Tražimo da se zemljište prvo ponudi na prodaju poljoprivrednim gazdinstvima, a ako oni nisu zainteresovani onda da se omogući kupovina velikim investitorima“, kazao je Jakšić.\nPaor pre 3 godine\nJa bih im savetovao da započnu štrajk glađu, a policija da pazi da se štrajk izvodi po zakonu, pa za jedno mesec-dva štrajka, rešićemo vaš problem.\nNova stranka pozvala gradjane da dodju večeras na protest u…\nMUP: U Srbiji uhapšene 23 osobe zbog prevara, nasilja i…


Zamislite da spavate u sobi koju okružuju more i ribe ili ste na drvetu, pustinji, pećini, kanjonu... Pogledajte gde se sve "kriju" ovi nestvarni hoteli.\nDruštvenim mrežama kruži fotografija iz nacionalnog parka Džošua Tri, u Sjedinjenim Državama. Da li vidite devojčicu sakrivenu u stenama?\nRešila je da ne poštuje signalizaciju i zbog toga je umalo POGINULA (VIDEO)\nSaobraćajne kamere su tu da regulišu saobraćaj, pa i da svojim prisustvom brinu o našoj bezbednosti.\nOva mačka izabrale je NAJNEOBIČNIJE PRIJATELJE i taj prizor vas mora nasmejati (VIDEO)\nJedan mačak koja je udomljen sa ulice, postao je najbolji prijatelj sa ovcama.\nU nedelju "Blic" i porodični "Magazin" na većem broju strana uz poklon mapu Srbije\nU nedelju 22. jula "Blic" uz porodični "Magazin" poklanja mapu Srbije - sve znamenitosti i hit destinacije koje možete posetiti.\nVlada države Bihar na istoku Indije najavila je da će zaposliti transeksualce i avnuhe kao obezbeđenje u domovima za negu devojčica i žena, nakon izveštaja o seksualnim napadima u centru.\nLindsi i Alan Meklver roditelji su četvorogodišnje Džejs, šestogodišnjeg Leksija i trogodišnje Kloi, a pre samo nekoliko dana ova porodica doživela je pravu dramu.


eKapija | Na leto struja za domaćinstva poskupljuje 30%, a za privredu 70%?\nIzvor: Demostat | Četvrtak, 05.05.2022.| 15:49\nTako je prvo Tomislav Momirović, ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture istakao da su "cene struje značajno porasle na svetskom tržištu, a to naši građani nisu osetili".\n- Ima li šta lepše, cena skače, a vi to ne plaćate. Ali, ako se tako nastavi, ti građani će to platiti sa kamatom, a mi ćemo naša preduzeća uništiti - rekao je Momirović.


Kuća u Ugorskom | H-Nekretnine\n+387 33 846 697\nKuća – Ugorsko\nPosted on Januar 16, 2018 / 960\nOpis nekretnine Cijena nekretnine\nCijena : 370,000 KM\nSubjekt : Prodaja\nLokacija : Vogošća\nPovršina : 326 m2\nObjekat spratnosti prizemlje + sprat + potkrovlje je izgrađen kako samostojeći sa svim komunalnim priključcima na blago nagnutom terenu sa prelijepim pogledom u suštini predstavlja kvalitetno izgrađenu i uređenu vilu, koja se može koristiti i kao stambeni objekat za stalni boravak ili kao vikend objekat za odmor. Objekat se može korisititi za izdavanje s obzirom na lokaciju i kvalitete koje ima. Izgrađen je u skladu sa tehničkom dokumentacijom na osnovu koje je dobijena građevinska dozvola uz stalni nadzor iskusnih arhitektonskih i građevinskih inžinjera.\nNeto korisna površina objekta iznosi 326 m2 od čega 100 m2 se odnosi na ostave u prizemlju. Struktura ostava sa trijemom ispred je arhitektonski prilagođena tako da se prizemlje može sa minornim građevinskim zahvatima pretvoriti u ugostatljski oebjkta tipa restorana i slično. Objekat raspolaže sa etažnim grijanjem, kotlovnica na čvrsto gorivo u prizemlju. Potkrovlje nije u potpunosti završeno, ostali su zanatski radovi nezavršeni s tim da već postoji većina potrebnih materijala za završetak istih. Ispred objekta je predviđen bazen (urađeni armirano betonski radovi). Sa stražnje strane objekta je zasađen voćnjak.\nLokacijski objekat se nalazi u Vogošći, preciznije u naselju Ugorsko (250 m vazdušne linije od tržnog centra Bingo) sa posebnim kolskim prilazom, kojim je obezbjeđen mir i intima objekta. Nova brza saobraćajnica prema Vogošći koja prolazi tunelom kroz Kobilju glavu prolazi iznad tržnog centra Bingo i nalazi se neposrednoj blizini lokacije objekta, tako da će se u vrlo bliskoj budućnost iz centra grada do predmetne nekretnine moći stići bukvalno za 5 minuta.\nPostoji mogućnost kupovine susjednih zemljišnih parcela.\nAerodromsko naseljeBjelašnicaBrezaBugojnoHrasnoIlidžaIstočna IlidžaMostarOlovoPazarićPoljineSarajevoStupTrnovoTuzlaVisoko Vogošća\nGaražaIndustrijski objekatKućaPoslovni objekatPoslovni prostorStanVikendicaZemljište\nPredmet Iznajmljivanje Prodaja Unajmljivanje Zamjena\nBalkonCentralno grijanjeGaražaInterfonInternetKablovskaKanalizacijaKlimaLiftLođaNamještenNedavno adaptiranNovogradnjaOstavaParkingPlinPodrumTelefonVideo nadzorVoda\nStan površine 81 m2 u naselju STUP...\nKuća u Lukavici-Istočna Ilidža\nProdaje se poslovni prostor u Aero...\nProstrana porodična kuća (cca. 175...\nKuća u Lukavici-Istočna Ilidža...\nProstrana porodična kuća (cca. 1...\nAdaptirana kuća površine 85 m2 s...\nNa prodaju ekskluzivna kuća u Vi...\nIzdaje se nenamještena kuća sa g...\nNa prodaju je veoma atraktivna k...\nKuća sa dvorištem na Baščaršiji...\nPorodična kuća u Visokom\n© H-Nekretnine.ba-2017. Sva prava zadržana. - Web Design "CanaC"