Biden produžio zabranu ulaska neameričkim državljanima | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 26.1.2021. u 8:45\nAdministracija američkog predsjednika Joe Bidena obnovila je zabranu ulaska neameričkim državljanima iz Brazila i većine Evrope, uključujući Britaniju i Irsku zbog pandemije virusa korona.\nBijela kuća je, takođe, uvela novu zabranu za Južnoafričku Republiku zbog pojave novog soja virusa u toj zemlji.\nBivši predsjednik SAD Donald Trump naložio je posljednjeg dana na dužnosti okončanje zabrana 26. januara.\nNova putna restrikcija uslijedila je nakon što je u Minnesoti potvrđen novi brazilski soj virusa korona kod putnika koji je doputovao iz te zemlje.\n“Ovo je prvi dokumentovani slučj brazilske vatijante P.1 u SAD”, saopštilo je Ministarstvo zdravlja Minnesote.\nSekretar Bijele kuće za štampu Jen Psaki potvrdila je odluku da se produže restrikcije za strane putnike.\n“Predsjednik Biden je odlučio da produži restrikcije koje su već na snazi za prostor šengena u Evropi, za Britaniju, Irsku i Brazil”, rekla je Psaki novinarima.\nOna je navela da, imajući u vidu pogoršanje pandemijske situacije i širenje prenosivijih sojeva virusa korona, ovo nije vrijeme da se restrikcije ukidaju što se tiče međunarodnog putovanja. “U svjetlu nove varijante virusa B1351 na restriktivnu listu dodata je i Južnoafrička Republika”, rekla je Psaki.\nSvi putnici iz inostranstva moraju, takođe, da prikažu negativan test na virus korona tri dana prije puta u SAD, navodi BCC. SAD pokušavaju da intenziviraju vakcinaciju nakon više od 25 miliona zaraženih.\nKljučne riječi: Biden, pandemija, sad, ulazak, zabrana


Milica Pavlović:”U životima mojih bivših prisutna sam i dalje!” | Toxic TV\nPočetna » Emisije » DeToxic » Milica Pavlović:”U životima mojih bivših prisutna sam i dalje!”\nMilica Pavlović , foto: Instagram\nAtraktivna pevačica Milica Pavlović izbacila je nedavno novi album koji beleži ogroman uspeh, pitali smo je da li ima tremu zbog prvog nastupa nakon izlaska albuma:\n-“Jao, mnogo sam uzbuđena. Prvi put ću zapevati sa publikom moje nove pesme. Imam tremu, priznajem, ali i odgovornost.”-rekla je Milica.\nPavlovićeva je sarađivala na duetskoj pesmi “Oko moje” sa Sašom Matićem, zanimalo nas je da li je Saša poslušao njen novi album:\n-“Saletu sam poslala par demo snimaka i pohvalio je moj rad, to mi mnogo znači.”-otkrila je pevačica.\nPrethodni članakAna Kokić u nikad privlačnijiem izdanju!\nSledeći članakSara Jo izdominirala novim stajlingom!


Šta (ne) sme da jede hiperaktivno dete?\nPoints : 27469\nNaslov: Šta (ne) sme da jede hiperaktivno dete? Uto Mar 25, 2014 11:11 pm\nMultivitaminski i multimineralni preparati imaju pozitivno dejstvo na mentalno zdravlje mališana.\nEsencijalne masne kiseline neophodne su za intelektualni razvoj deteta. One ne samo što proizvode prostaglandin, koji pozitivno deluje na funkcije mozga, već su važne i za membranu nervnih ćelija.\nNakon uspešnog projekta u kojem su deci s problemom disleksije i hiperaktivnosti davane esencijalne masne kiseline, pojavila se nova teorija po kojoj su sklonija hiperaktivnosti ona deca koja imaju neko oštećenje membrana, a sve usled nedovoljnog unosa esencijalnih masnih kiselina te naslednih karakteristika.\nNema nikakvih neželjenih posledica ako se deci daje hrana bogata esencijalnim masnim kiselinama kao što su orasi, semenke i njihova ulja. Najbolje su semenke susama, bundeve i suncokreta, kao i orasi.[\nMaslinovo ulje i kikiriki nisu izvori esencijalnih masnih kiselina. Semenke i orahe možete dodavati supama, stavljati ih u pahuljice i kolače, ali najbolje bi bilo da ih dete jede sirove, jer toplota umanjuje njihove kvalitete.\nDavanje vitamina B1, B2, niacina, pantenolske kiseline, folne kiseline kao i cinka, magnezijuma i mangana pokazalo se vrlo uspešnim u suzbijanju hiperaktivnosti.\nsveže pečurke (ne iz konzerve)\njabuke, jabukovo sirće\nsvi gazirani napici\nkrastavci, sirovi i kiseli\nAko morate eliminisati ove namirnice, bilo bi preporučljivo da detetu dajete i vitamin C, koji će pomoći izbacivanje teških metala iz njegovog organizma.


U Podgorici završen Šesti međunarodni festival lutkarstva | Kodex.ME\nŠesti međunarodni festival lutkarstva Podgorica, Crna Gora 2017, koji se održavao od 13. do 17. septembra u KIC-u „Budo Tomović”, u okviru Podgoričkog kulturnog ljeta, svečano je zatvoren u nedjelju veče proglašenjem nagrada Festivala i koncertom podgoričke senzacije KIC Pop hora.\n18. 09. 2017 - 13:22 Autor: Kodex\nKako su saopštili organizatori, nagrada za najbolju režiju dodijeljena je Biserki Kolevskoj za režiju predstave “Basne iz senke”, u izvođenju ansambla Pozorišta za djecu iz Kragujevca.\nNagrada za najbolju dramaturgiju ”Dragan Radulović” dodijeljena je Emiliji Mrdaković za dramaturšku obradu teksta ”Romeo i Julija” Vilijema Šekspira u istoimenoj predstavi, u izvođenju ansambla Gradskog pozorišta Podgorica.\nNagrada za najbolje estetsko-tehnološko rješenje lutaka dodijeljena je Svili Veličkovoj za lutke u predstavama ”Basne iz senke”, Pozorišta za djecu Kragujevac i ”Romeo i Julija”, Gradskog pozorišta Podgorica.\nNagrada za najbolju scenografiju dodijeljena je Dijani Prvanovoj za scenografiju u predstavi “Petar Pan”, Teatra za djecu i mlade iz Skoplja (Makedonija).\nNagrada za najbolju originalnu muziku dodijeljena je Jovanu Obradoviću za muziku u predstavi “Romeo i Julija”, Gradskog pozorišta Podgorica.\nTri ravnopravne nagrade za glumačko majstorstvo dodijeljene su: za dramske uloge: Jeleni Simić i Vuletu Markoviću za uloge Julije i Romea u predstavi “Romeo i Julija” Gradskog pozorišta Podgorica, za animaciju lutke: Tatjani Pavlovskoj Kočovskoj za ulogu Zvončice u predstavi “Petar Pan” Teatra za djecu i mlade iz Skoplja i za animaciju: Dariji Nešić, Milošu Milovanoviću, Milomiru Rakiću i Vladimiru Đokoviću za uloge u predstavi ”Basne iz senke”, kragujevačkog Pozorišta za decu.\nDječiji žiri je za najbolju predstavu proglasio predstavu “Romeo i Julija” Gradskog pozorišta Podgorica.\n„Moram da naglasim da me posebno čini srećnim što smo odluke donijeli jednoglasno. Bilo je vrlo dobrih mišljenja i izvanrednih analiza. Mislim da je vrlo značajno što se dodjeljuje i nagrada za dramaturgiju jer se tako okreće fokus budućnosti festivala prema tome da se vodi računa i te kako o dramaturgiji jer iz dobrog pristupa dobrom tekstu se mora roditi dobra predstava. Veliku sam radost iskazao i pred kolegama i pred publikom jer nema ničeg ljepšeg nego kada publika ovako reaguje na odluku žirija, na naše zadovoljstvo, što znači da nismo pogriješili. Ovaj festival je važan prije svega što nosi sa sobom elemenat obrazovnosti i bio bih jako srećan kada bi se neke od predstava prikazivale i van Podgorice. Vidjeli smo tokom predstava kako su mladi reagovali što znači da su željni onoga što im je blisko i onoga što im treba, a čini mi se, bez obzira na to što drugi okreću glavu od nas, da na kulturi sve počiva”, kazao je predsjednik stručnog žirija Miroslav Radonjić.


Da bi krizu lakše prebrodili kupujmo domaće i halal proizvode - BH Dijaspora\nDa bi krizu lakše prebrodili kupujmo domaće i halal proizvode\nBosanska Dijaspora 20/04/2020 7:53 pm\nKoliko nam je razvijena svijest o kupovini domaćeg? Svaka država i društvo ima svoje ključne, odnosno strateške djelatnosti koje osiguravaju stabil\nTurski investitor koji gradi hotel Hilton u Sarajevu kupio nogometni klub u Istanbulu\nNana Fata: ”Svakom pravom Srbinu što zna šta je Bog, šta je njegovo, ne treba biti krivo što crkva ide iz moje avlije!”\nISTRAŽIVANJE CIN-A: ARAPI U SARAJEVU I OKOLINI KUPILI 15,3 MILIONA KVADRATNIH METARA NEKRETNINA\nKoliko nam je razvijena svijest o kupovini domaćeg?\nSvaka država i društvo ima svoje ključne, odnosno strateške djelatnosti koje osiguravaju stabilnost ekonomije i tržišta. Na prvom mjestu je prehrambeni sektor, odnosno primarna poljoprivredna proizvodnja i prerađivačka industraija koja se naslanja na domaću sirovinsku bazu.\nNa drugom mjestu je hemijska industrija, odnosno proizvođači higijenskih artikala za svakodnevnu upotrebu. Baš kao i u vrijeme velikih poplava 2014. godine i na početku širenja korona virusa pokazala se strateška važnost domaće proizvodnje sredstava za higijenu i dezinfekciju.\nNa trećem mjestu je tekstilna industrija koja je napokon dobila priliku da radi finalnu proizvodnju umjesto lohn poslova što je sudbina ovog sektora zadnjih 20 godina.\nNa četvrtom mjestu je farmaceutski sektor o čijoj važnosti je suvišno pisati.\nPromjena odnosa prema domaćoj proizvodnji\nKriza usljed pandemije korona virusa u kojoj se nalazimo već skoro dva mjseca je pokazala na više načina važnost domaće proizvodnje i promjene odnosa institucija, vlasti i građana prema domaćim proizvođačima.\nUsljed zatvaranja granica, te otežanog i ograničenenog uvoza i distribucije artikala za svakodnevnu upotrebu jasno se pokazalo da našu „nezavisnost“ možemo egzaktno mjeriti kroz nivo koji domaća proizvodnja može da zadovolji naše potrebe za hranom.\nTo se prije svega pokazalo na primjeru brašna gdje su domaći proizvođači, prije svega Klas kao najveći pokazali da mogu odgovoriti na izazov. Bimal je s druge strane kad je u pitanju ulje i šećer pokazao visok nivo uspješnog poslovanja u kriznom periodu kroz osiguranje sirovina i distribucije prozvoda.\nUvozni lobi je napokon izgubio uzde i potrošači su dobili jedinstvenu priliku da domaći proizvodi budu zastupljeniji na policama. To je vjetar u leđa domaćim proizvođačima da poboljšaju kvalitet i da prošire asortiman.\nNajviše me raduje uspjeh Dite koja predstavlja niz „oživljenih“ prije ratnih giganata koja se kroz proizvodnju u tri smjene odužila grđanima koji su kroz kampanje kupujmo domaće stali uz Ditu kad je pokrenula proizvdnju u stečaju i kad je krenula u novi početak sa novim vlasnikom.\nO podršci preko društvenih mreža Diti pisao sam za portal Al Jazeere 2015. godine.\nLider u hemijskom sektoru je svakako Violeta koja kvalitetom proizvoda ali i društvenoodgovornim odnosom vlasnika Petra Ćorluke, kao i vrijeme poplava 2014. godine i u ovoj krizi pokazuje da je jedan od stubova koji garantuje stabilnost bosanskohercegovačkog društva.\nImamo priliku da kroz kampanje kupujmo domaće se odužimo Violeti korz kupovinu proizvoda čapljinske Laste koja je iz stečaja u život vratila upravo Violeta.\nSa pandemijom došlo je i do promjena u odnosu prema domaćim proizvodima od strane institucija i vlasti.\nU kampanju kupujmo domaće uključili su se Privredna komora Republike srpske, Privredna komora Federacije BiH, Ekonomski fakultet Univerziteta u Sarajevu, a i ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Staša Košarac otvorenim pismom se obratio građanima da kupovinom domaćih proizvoda podrže domaću ekonomiju.\nNajdalje je otišla Vlada Srednjo-bosanskog kantona koja je uz poziv za kupovinu domaćih proizvoda napravila listu domaćih proizvođača sa područja ovog kantona.\n„Pozivamo vas da zajedno pokažemo našu odlučnost za oporavak privrede, usmjerimo potrošnju prema domaćim vrijednostima i omogućimo onima koji nose dio tereta ove krize da sačuvaju radna mjesta, plate i osiguraju kupovnu moć svih građana“, naveli su iz Ministarstva.\nPoduži spisak domaćih kompanija uključuje privredne subjekte iz oblasti hrane i pića, tekstila, ambalaže, drvoprerade, hemijske industrije, građevine, metaloprerade i ostalog, a zainteresovani ga mogu pronaći na stranicama Vlade SBK.\nKupujmo i zahtjevajmo halal proizvode\nPred nama je i ramazan koji je svake godine prilika da skrenemo pažnju potrošačima da konzumiraju i zahtjevaju halal proizvode i usluge.\nPandemija korona virusa koja je paralizovala našu planetu pokazala je da su upravo ljudi najveća prijatnja civilizaciji jer kroz neadekvatnu ishranu, odnosno konzumacija divljih životinja u Kini bila je okidač za početak ove pandemije epohalnih razmjera čije posljedice ćemo godinama zbrajati.\nOvo je prilika na regionalnom i svjetskom nivou halal proizvodnja hrane postane potreba i preventiva, a naši domaći proizvođači imaju šta da ponude za svjetsko halal tržište.\nSvaka kriza pa i ova nas vraća zemlji, odnosno poljoprivredi. Važnost vlastite proljoprivredne proizvodnje i pogubnost nedodgovornog odnosa prema obrađivanju zemljišta pokazala je ova kriza kad je uvoz bio gotovo zaustavljen, a cijene osnovnih namirnica skočile.\nRaduje nas povećana potražnja za sjemenima i sadnim materijalom, te podrška poljoprivredi od strane vlasti, ali nas više od sve raduje promjena odnosa građana prema obradivoj površini koju su nasljedili od svojih roditelja, a koju su zapostavili\nBez domaće proljoprivrede nema sirovina za industriju, nema proizvodnje, nema izvoza, zato preuzmimo dio svoje odgovornosti, budimo jaka karika u lancu proizvodnje, kupovine domaćih proizvoda…\nTeravih-namaz u dvije svete džamije u Meki i Medini uz ograničen broj vjernika\nPotcjenjivanje i omalovažavanje djece / Iskazivanje ljubavi prema djeci\nALLAHOVO ČUDO: “Znaš li da su se ljekari zaklinjali da ćeš umrijeti u roku od tri sedmice?!“\nPrije devet godina saznala sam da imam veoma opasnu bolest, dobila sam tumor, svako zna da je i samo spominjanje imena te bolesti zastrasujuce. Moje v [...]


U Fokusu - Ano Fokus 5 - Romaworld\nHome»Romske vesti » U Fokusu – Ano Fokus 5\nU naselju Beograd mahala otvorena je teretna na otvorenom u realizaciji GO Crveni krst. Predsednik GO Miroslav Milutinović kaže da je postavljanje 5 sprava za vežbanje početak uredjenja ovog naselja, vrlo brzo se oćekuje da se na ovom istom mestu postavi mobilijar za decu i uredi teren za basket.\nU beogradskom naselju Vidikovac dogodio se četvrti napad na dve romske porodice, kojima je grupa nasilnika, sa sekirama i bejzbol palicama demolirala baraku u kojoj žive od 2009. godine. Prema svedočenju Vesne Sandić, grupa od petnaestak ljudi, predvođenih građevinskim investitorom koji već neko vreme pokušava da ih iseli iz tog objekta, razvalila im je vrata oko osam sati. Drugi su, kaže, u isto vreme demolirali krov barake. Baraka u kojoj živi sa petoro male dece i još jednom porodicom sa četvoro dece potpuno je demolirana i sve stvari koje su imali su uništene.\nPrivrednici ne žele da zapošljaju Rome na mestima na kojima bi oni bili vidljivi. Primer za to su pekare, butici u kojima praktično nema Roma, verovatno zbog njihovog fizičkog izgleda, kažu iz Roma centra. Na osnovu Izveštaja o sprovođenju Zakona o zabrani diskriminacije u Šumadijskom upravnom okrugu, koji je uradio kragujevački Roma Centar, može se zaključiti da najviše primera diskriminacije ima prema pripadnicima nacionalnih manjina i etničkih zajednica, a među njima najviše pritužbi za diskriminaciju podneli su pripadnici romske zajednice.\nU Vranju je predstavljen projekat ,,Tehnička pomoć za unapređenje životnih i stambenih uslova romske populacije u neformalnim naseljima”, koji finansira Evropska unija, a sufinansira Republika Srbija. U okviru projekta planira se bliska saradnja sa 20 novoizabranih lokalnih zajednica u Srbiji, u kojima su izražena pitanja adekvatnih stambenih uslova i socijalne inkluzije Roma.Takođe, biće nastavljena saradnja i sa 20 jedinica lokalne samouprave u kojima su već uspostavljeni mobilni timovi, a planirano je i pružanje podrške jačanju kapaciteta 20 lokalnih Udruženja Roma.\nObrazovanje romske dece put ka boljoj budućnosti i za njih i za državu


SVJETSKI DAN DIABETESA - aktivnosti\n14.NOVEMBAR SVJETSKI DAN DIABETESA\nNovembar 14, dan je kada se širom svijeta poduzimaju razne aktivnosti u cilju podizanja svijesti o šećernoj bolesti. Bolesti koja je hronična, progresivna i vodeći je uzrok bolesti srca, moždanog udara, sljepila, zatajenja bubrega i netraumatskih amputacija donjih udova.\nCENTAR ZA MENTALNO ZDRAVLJE-AKTIVNOSTI U MJESNIM ZAJEDNICAMA\nUposlenici CMZ-a Tuzla, Magistar socijalnog rada OsmanoviĆ Nedim i med.tehničar AJšić Nedim, okupacioni terapeut su nedavno održali edukativno predavanje na temu "Mentalno zdravlje i osobe treće životne dobi", u mjesnoj zajednici Dragunja, u dogovoru sa Inicijativnom grupom "Aktivno starenje.\nSVEČANA CEREMONIJA DODIJELE PLAKETA NAJZASLUŽNIJIM POJEDINCIMA I ODJELJENJIMA POVODOM 95.GODIŠNJICE TUZLANSKOG DOMA ZDRAVLJA\nNajstarija, a ujedno i vodeća ustanova primarne zdravstvene zaštite u Bosni i Hercegovini, tuzlanski Dom zdravlja obilježio je svoj 95. rođendan. Tim povodom organizovana je svečanost na kojoj su dodijeljenje plakete pojedincima i odjeljenjima te dodijela jubilarne, najvećeg priznanja Doma zdravlja Zlatne plakete.\nStranica 19 od 47


Više od 70 Hercegovaca oduzelo sebi život - Šta ih tjera na samoubistvo? - Moja Hercegovina\nPočetna / Više od 70 Hercegovaca oduzelo sebi život – Šta ih tjera na samoubistvo?\nViše od 70 Hercegovaca oduzelo sebi život – Šta ih tjera na samoubistvo?\n24. Avgusta 2017. 13:35\nISTOČNA HERCEGOVINA – Prema podacima iz Policijske uprave (PU) Trebinje, u posljednjih pet godina, na području istočne Hercegovine samoubistvo je počinilo više od 70 osoba. Od toga je preko 50 muškaraca.\nO samoubistvima se, makar javno, malo govori, a društvo, saglasni su psiholozi i sociolozi, nema dovoljno razumijevanja za osobe sklone suicidu.\nU društvenom i kulturnom kontekstu našeg podneblja sve je manje uzvišenih kulturnih vrijednosti – pravda, prijateljstvo, vrednoća, rad, dostojanstvo, poštenje, koje bi ohrabrujuće djelovale na suicidne ličnosti i amortizovale njihov osjećaj o “besmislu života” koji ih podstiče na samoubistvo. Odlazak kod psihologa ili psihijatra još uvijek je tabu tema.\nUpotreba vatrenog oružja, vješanje i utapanje najčešći su načini na koje je više od 70 Hercegovaca oduzelo sebi život.\nSociolog Ivan Šijaković smatra da je osnovni uzrok samoubistva mentalni defekt ličnosti, dok socijalni uslovi u kojoj suicidna ličnost živi mogu biti tek okidač za samoubistvo.\n[mhc_antrfile naslov=”Zabluda je da suicidne osobe ne traže pomoć”] „Postoji jedna zabluda da suicidne ličnosti, posebno u fazi pred izvršenje samoubistva, ne traže pomoć okruženja. Većina njih traži, očajnički i vapijuće, pomoć od onih koji ih okružuju (kolege na poslu, prijatelji, partneri, porodica) ali okruženje nije sposobno da pročita njihove reakcije, njihov vapaj, jer on često nije direktan u smislu molbe za pomoć nekoj konkretnoj osobi, već je upućen cijeloj sredini u kojoj se suicidna ličnost nalazi. Suicidna osoba očekuje da će neko primjetiti njene teškoće i probleme i da će pokušati da je razumije i da joj pomogne. Međutim, sredina nije dovoljno edukovana i osjetljiva za probleme suicidnih osoba, pa ne umije na vrijeme da prepozna njihovo izgubljeno stanje koje nastupa neposredno pred samoubistvo. Tu je reč o introvertnim, depresivnom osobama, dok se one agresivno suicidne osobe lakše primjećuju, ali ih ljudi izbjegavaju i tako se udaljavaju od mogućnosti da im pomognu”, naglašava Šijaković.\nDirektan spoljni faktor, smatra on, može biti uzrok samoubistva u vrlo rijetkim situacijama, kao što su ucjene, prijetnje, dugotrajna maltretiranja neke ličnosti, što se, navodi on, može desiti i onima koji nisu imali mentalni defekt izražen kroz depresiju i druge vidove suicidnog ponašanja.\nPodaci govore da su se na suicid u Hercegovini najviše odlučivale srednjovječne osobe u dobi od 40 do 60 godina, dok je broj onih ispod 40 godina nešto manji.\nŠijaković to objašnjava nemogućnošću savladavanja takozvane „anomične situacije“ u kojoj ličnosti nisu u stanju da prevaziđu brojne lične i društvene prepreke.\n„Tu se misli na uspjeh u karijeri, problem sa djecom, materijalno stanje, konkurenciju, bolest, nepravdu u odnosima sa institucijama, korupciju, kriminal, nepotizam, gubitak neke pozicije ili drage osobe, nedostatak pažnje i ljubavi, strahove koji dolaze iz okruženja i slično. To stanje pogoduje suicidnim ličnostima da se odluče na samoubistvo. Ljudi u tim godinama stiču utisak da im je vrijeme izmaklo, da ništa nisu uradili, da im život nema smisla, da više nemaju nade i odlučuju se na samoubistvo kao neku vrstu samokažnjavanja ili kažnjavanja onih koji se nalaze u njihovoj blizini, jer im nisu pomogli da ublaže i razriješe nastale probleme. Mlađe suicidne osobe se tješe da još ima vremena i da će naći neki smisao života i postići neke rezultate, zbog toga je kod njih manji procenat samoubistava”, pojašnjava Šijaković za „Moju Hercegovinu”.\nPsihologinja iz Gacka Milica Zelenović, takođe, smatra da stresni događaji ili životne okolnost ne mogu sami po sebi biti razlog za suicid, već da to zavisi, prije svega, od psihološke otpornosti, odnosno unutrašnjih kapaciteta osobe da se izbori s problemima.\n“U riziku da pokušaju suicid su osobe koje imaju lošu sliku o sebi, nisko samopoštovanje i postavljaju sebi mnogo uslova da bi se voljele. Te osobe su nerijetko i depresivne, a uslovi koje stavljaju pred sebe jako visoki i nerealni. Kada ne ispuni neke od tih uslova osoba može da zaključi da nije dovoljno sposobna, ni vrijedna poštovanja i ljubavi i kao takva ne treba ni da živi. Takođe, moze da osjeti jak i dubok samoprezir zbog neispunjenih zadatih ciljeva. Kao posljedica ovakog stanja javlja se ideja da će se problemi riješiti, a patnje zaustaviti okončanjem života“, ističe Zelenović.\nMilica Zelenović (Foto: Moja Hercegovina)\nU proteklih pet godina suicid u Hercegovini su izvršila 53 muškarca, dok je u istom periodu 18 žena počinilo samoubistvo.\nSagovornici „Moje Hercegovine” saglasni su da je uzrok tome veći pritisak, očekivanja i odgovornosti koji muškarci trpe i koji nose kao teret.\n“Suicidne ličnosti su super-senzibilne, pa svaku prepreku, problem, nepravdu i strah doživljavaju većim i težim nego drugi ljudi, te zbog toga žučno i histerično reaguju ili se povlače u stanje depresije i izgubljenosti. Nauka kaže da je više mentalno defektnih muškaraca nego žena, pa otuda proizilazi i veći procenat samoubistava kod muškaraca. Žene imaju nešto veći izbor amortizujućih faktora suicidnog ponašanja, kao što su zabave, druženja, kupovina, ljubav, potomstvo, lepota, produženi boravak kod roditelja i slično. Muškarci teže podnose ‘anomičnu sredinu’ i njihova reakcija se završava samoubistvom”, navodi Šijaković.\nSličnog je mišljenja i psihologinja Zelenović. Specifičnost sredine u kojoj se muška djeca odmalena uče da ne pokazuju emocije i da je sramota plakati, smatra ona, jedan je od razloga što se muškarci rjeđe odlučuju potražiti pomoć.\n„U našoj sredini se smatra se da su suze znak slabosti i da su one rezervisane za djevojčice. Dakle, još u djetinjstvu osoba muškog pola dobije poruku da nije okej pokazati slabost. Samim tim muškarci se rijeđe odlučuju da otvoreno govore o problemima. Dugotrajno potiskivanje i trpljenje u osobi u jednom trenutku može postati nepodnošljivo i onda se suicid vidi kao bijeg od svih problema. S druge strane, žene se češće odlučuju da potraže pomoć i da govore o tome kako se osjećaju, jer je to socijalno prihvatljivo ponašanje“, pojašnjava Zelenović.\nKako prepoznati osobu koja želi da se ubije?\nSuicidnoj osobi bi se mogla pružiti adektvatna pomoć ukoliko bi ljudi u okruženju obratili pažnju na simptome koji se manifestuju kroz njeno ponašanje.\nPrimjetite li da se osoba iz vašeg okruženja već duže vrijeme povukla u sebe ili je promijenila svoje uobičajno ponašanje, te ima nagle promjene raspoloženja, to je dovoljan razlog, smatra Zelenović, da obratite pažnju, obavite razgovor i ukoliko je potrebno zatražite stručnu pomoć.\n„Sve ovo ne mora da znači da osoba zaista razmišlja o samoubistvu. Neka od indirektnih poruka pomoću kojih možemo da posumnjamo da osoba razmišlja o samoubistvu je i to što se oprašta od drugih ljudi i poklanja svoje stvari, ili je depresivna, bezvoljna, često plače… Direktne verbalne poruke koje osoba često ponavlja mogu biti poruke poput onih – život nema smisla, bolje da me nema, nemam druge opcije, ubiću se”, pojašnjava Zelenović, te dodaje da osoba koja je bezuspješno pokušala samoubistvo sklona povratku tome djelu, ukoliko u međuvremenu ne potraži stručnu pomoć kako bi popravila sliku o sebi i ispravila iracionalna uvjerenja.\nProfesor Šijaković vjeruje da društvo nema nikakvog razumijevanja za suicidne osobe, te ih smatra teretom, nevoljom, neprilikom i tuđom brigom.\n„Potrebne su službe vezane za centre socijalnog rada koje će pratiti sve faze čovjekovog razvoja, od školskog uzrasta do zaposlenja, kako bi uočavale suicidna ponašanja i suicidne ličnosti i uključivali ih u razne programe pomoći, amortizacije i neutralisanja okidača koji vode u samoubistvo. Takođe, potrebna su brojna istraživanja koja će ukazivati na stepen suicidnosti u društvu i predlagati mjere za njegovo amortizovanje i usmeravanje u poželjnom pravcu”, ističe Šijaković.\nSagovornici „Moje Hercegovine” zaključuju da je samoubistvo moguće spriječiti ukoliko pravovremeno prepoznamo suicidnu osobu, te poručuju da je svaki problem rješiv.\nPotrebno je, saglasni su, inicirati razgovor, pokazati empatiju i razumijevanje za problem i pomoći osobi da potraži adekvatnu stručnu pomoć. U tom lancu, najbitniju ulogu treba da odigraju porodica i prijatelji.\nOznakeHercegovina samoubistvo suicid


Wall Street: Oštar pad energetskog sektora | Gde Investirati\nWall Street: Oštar pad energetskog sektora\nAmeričke akcije su u ponedeljak zatvorile na nižim novoima zbog oštrog pada cena nafte. Fjučersi nafte prekinuli su sedmodnevni dobitni niz i završili oštro u negativnoj teritoriji.\nInvestitori su trgovali oprezno, odustajući od velikih opklada pred govor Janet Yellen u Džekson Holu u petak. Ukupna trgovina bila je vrlo tanka i zbog kraja sezone objave poslovnih rezultata. Juče je na američkim berzama zamenjeno 5,3 milijardi akcija, dok je 20-dnevni prosek oko 6,4 milijardi akcija.\nDow Jones indeks je pao 0,12 posto na 18,529 poena, dok je Nasdaq Composite indeks porastao 0,12 posto na 5,244 poena.\nLoše vesti za naftu\nWTI sirova nafta na Njujorškoj berzi za septembarske isporuke pala je za 3 posto na 47,05 za barel, a za oktobarske isporuke za 1,12 posto. Akcije S&P 500 iz energetskog sektora pratile su kretanje nafte, pa su pale 0,9 posto, najviše od svih ostalih sektora. Ukupno, S&P 500 indeks pao je 0,06 posto, na 2.182 poena.\nProšle sedmice su cene nafte′ skočile preko 8 posto, zbog nade ulagača da će se postići dogovor o zamrzavanju proizvodnje na postojećim nivoima. Međutim, vesti o rastu broja bušotina u SAD, rastu isporuka iz Nigerije i Iraka i izvoza iz Kine juče su negativno uticali na cene nafte.\nPfitzer preuzima Medivation\nOd važnijih vesti, Pfitzer je potvrdio planove za preuzimanje biotehničke kompanije Medivation za 14 milijardi dolara. Akcije Pfitzera opale su 0,4 posto, dok su akcije Medivationa poskočile 19,74 posto.\nPrevious Investitori zaobilaze Srbiju: Visoke takse, porezi i doprinosi\nNext Azijske berze: Pad automobilskog sektora zbog jačeg jena\nTags Dow JonesnaftaNasdaq CompositeS&P 500Wall Street\nJanuary 27, 2018\t11


Muškarci iz Prijedora, Novog Grada, Kozarske Dubice i Kostajnice švercovali migrante\nGranična policija BiH u međunarodnoj akciji "River" uhapsila je pet osoba iz BiH osumnjičenih da su se kao organizovana kriminalna grupa bavili krijumčarenjem migranata.\nUhapšene sumnjiče da su više grupa od po nekoliko desetina ilegalnih migranata iz Srbije preko BiH "švercovali" u Hrvatsku, Sloveniju i druge zemlje Evropske unije, te da su na taj način zaradili najmanje oko 600.000 KM. Naime, kako su juče naveli iz Granične policije BiH, tokom sprovođenja akcije dokumentovali su krijumčarenje najmanje 315 migranata, kojima su članovi organizovane kriminalne grupe uzimali po 1.000 evra.\n"Time su stekli značajnu protivpravnu imovinsku korist. Prilikom pretresa oduzeti su predmeti koji će se koristiti kao dokazi u krivičnom postupku i novac u vrijednosti 2.250 evra", naveli su iz ove bezbjednosne agencije.\nInače, akcija "River" predstavlja koordiniranu međunarodnu operaciju više zemalja u borbi protiv ilegalnih migracija na području zapadnog Balkana i jedna je u nizu akcija Granične policije BiH u cilju identifikovanja, otkrivanja i procesuiranja krijumčara ljudi i presijecanja organizovanih kriminalnih grupa.\n"Uz mjere sprečavanja ilegalnih prelazaka državne granice u graničnom pojasu, naši policijski službenici kontinuirano prikupljaju informacije o osobama koje se bave krijumčarenjem ljudi i ovakve aktivnosti će se nastaviti i u narednom periodu", poručili su iz Granične policije BiH.\nmigrantska kriza krijumčar ljudima\nU akciji "River" uhapšeni krijumčari migranata\nZbog migranata i nadzora granice s BiH Hrvatska aktivira dvije hiljade penzionisanih policajaca


Tomašević pismom uputio poruku zaposlenicima gradske uprave i poduzeća: Trebaju li zbog ovoga strahovati za posao? - Najnovije vijesti\nTomašević pismom uputio poruku zaposlenicima gradske uprave i poduzeća: Trebaju li zbog ovoga strahovati za posao?\nNovi gradonačelnik Zagreba Tomislav Tomašević po prvi se puta obratio sa službene Facebook stranice Grada i to pismom zaposlenicima gradske uprave, gradskih poduzeća i ustanova\nPrethodni članakVečeras kuha majstor, chef Božidar: Mislim da nemam konkurencije u cijeloj toj ekipi\nSljedeći članakDoznali smo prve odluke Tomislava Tomaševića: Poništit će natječaj za vozni park vrijedan 4,5 milijuna kn


::: ekapija - TV pretplata od 1. septembra :::\nTV pretplata od 1. septembra Utorak, 19. 07. 2005.|10:44 | Izvor: Novosti Posle nekoliko godina besplatnog "konzumiranja" državne televizije, građani će najverovatnije već od 1. septembra ponovo plaćati pretplatu na RTS. Najveća srpska televizija postaće javni servis bez pomoći države, ali i njenog uticaja. Gledaoce će novi, otvoreni program koštati od 250 do 300 dinara mesečno.\nPrema procenama Aleksandra Tijanića, direktora RTS, ubiranjem pretplate ova kuća će obezbediti oko 30 miliona evra. Uz zaradu od reklama prikupiće svega 60 odsto potrebnih sredstava.\nTijanić objašnjava da za normalno funkcionisanje javnog servisa potrebno je 60 mil evra godišnje. Program i broj zaposlenih će se, međutim, krojiti prema novcu koji imaju. Nema više pomoći države. Pretplatu ne traži RTS, već je ona od pre dve godine predviđena Zakonom o radiodifuziji. Pretplatu treba da uvede Savet za radiodifuziju.\nNovac za RTS građani će davati uz račun nekog od javnih preduzeća. Zavisi sa kim će RTS potpisati ugovor. U igri su "Telekom", EPS i "Infostan".


Uprkos strogim merama prvi put više od 1.000 umrlih od koronavirusa u Nemačkoj za 24 sata\nsreda, 30 decembar 2020 11:43\nMinistar zdravlja Nemačke Jens Špan (40, CDU) odbacio je nade u brzi kraj zaključavanja u Nemačkoj jer je\nNemačka zabeležila više od 1.000 umrlih od koronavirusa u prethodna 24 časa, prvi put od početka pandemije, a pokazuju objavljeni podaci Instituta Robert Koh.\nUkupno je umrlo 1.029 ljudi u prethodnom danu, a zabeleženo je 22.459 novozaraženih, naveo je institut. Prethodni najveći broj smrtnih slučajeva u jednom danu bio je prošle srede sa 962 slučaja.\nU Nemačkoj je od koronavirusa ukupno umrlo 32.107 osoba od početka pandemije.\nNemačka koja se dosta dobro odupirala virusu tokom proleća, pogođena je punom snagom drugim talasom Kovida-19 i morala je ponovo da uvede određene mere "zaključavanja" do 10. januara.\nDosta im je: Većina Nemaca hoće popuštanje mera\nOTVARANJE TRGOVINA ODEĆOM U NEMAČKOJ: Gaće samo uz zakazan termin\nKo je prvi čovek oboleo od korone\nČeka li nas korona-fašizam? Izrael je gotovo sve otvorio, ali samo za vakcinisane i vlasnike “zelene propusnice”\nNemački profesor tvrdi da je korona napravljena u laboratoriji: Ima ukupno 600 dokaza\nViše iz ove kategorije « Velika Britanija u šoku zbog broja novozaraženih uprkos uvođenju strogih ograničenja Republikanski senator tražiće preispitivanje rezultata predsedničkih izbora u Kongresu »\nNije mu nimalo lako.Imao seks sa rođakom\nNakon što je pijan prevario svoju devojku, mladom Britancu se život pretvorio u pakao kada su mu…\nTramp: Hrabri republikanci suprostaviće se radikalnim demokratama, lažnim vestima i njihovoj otrovnoj kulturi\nBivši predsednik Donald Tramp danas je u govoru na konferencijI Konzervativne političke akcije…\nBERLIN - Anja Kalenbah, 33-godišnja majka dvoje dece, postala je nova Mis Nemačke nakon pobede na…\nVUČIĆ: Ne razumem zašto je čovek u kojeg sam imao poverenje odbio poligraf\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić prokomentarisao je privođenje predsednika Fudbalskog saveza…\nŠiroko je rašireno verovanje da je za zdravo telo svakodnevno potrebno jesti jabuku. U zemljama…\nZašto je Bil Gejts postao najveći vlasnik poljoprivrednog zemljišta u Americi?\nMilijarder Bil Gejts pre nekoliko dana pozvao je bogate nacije da pređu na sto odsto sintetičko…\nDegenekovih 100 utakmica u Zvezdi\nMiloš Degenek je nedavno u utakmici protiv Milana odigrao 100. zvanični meč u crveno-belom i od…\nProleter nije izdržao ritam Stankovićevev ekipe\nFubaleri Crvene zvezde rutinski su savladali Proleter sa Slane bare rezultatom 4:0 na stadionu…\nIvana Španović neće učestvovati na Evropskom prvenstvu\nNajbolja srpska atletičarka Ivana Španović zbog povrede će propustiti Evropsko prvenstvo u dovorani…\nZašto je publika na Australijan Openu izviždala predsednicu teniskog saveza tokom dodele trofeja? | VIDEO\nTokom nedavne ceremonije dodele trofeja na Australian Openu, navijači su izviždali Džejn Hrdličku…\nABA liga Aleksandar Vučić Angela Merkel Australija Australijan open Austrija Bil Gejts Crvena Zvezda Donald Tramp Džo Bajden Evroliga Fajzer Francuska Ispovesti Italija Izbori Karantin Kina KK Crvena Zvezda KK Partizan Korona Kosovo Liga Evrope Liga šampiona Maske NBA Nemačka Niš Novak Đoković Partizan Policija Politika Protest Rolan Garos Seks Srbija Tenis USA Vakcina Virus


Počinje isplata deponenata Bobar banke | BN\nPočinje isplata deponenata Bobar banke\nFilijale UniCredit Bank Banja Luka, širom Republike Srpske, od ponedjeljka 19. januara postaju mjesto realizacije prava za 21.379 deponenata, fizičkih i pravnih lica Bobar banke a.d. u likvidaciji.\nRepublika Srpska 16.01.2015 | 10:00\n„Kako bi proces isplate osiguranih depozita iznosa do 50 000 KM pojednostavili i ubrzali UniCredit Bank Banja Luka u saradnji sa Agencijom za osiguranje depozita BiH napravila je plan isplate koji će se odvijati prema abecednom redu početnog slova prezimena deponenta, po datumima, i u najbližoj filijali određenoj prema mjestu prebivališta klijenta“, izjavio je za CAPITAL.ba Slaven Rukavina, izvršni direktor za Maloprodaju UniCredit banke Banja Luka.\nSvi deponenti Bobar banke a.d. koji ne stignu svoje pravo da realizuju u prvim danima i sedmicama od početka procesa isplate, zadržavaju to pravo u narednih 5 godina. Potrebno je samo da imaju dokaze o vlasništvu kako je navedeno u obaviještenju poslatom od strane Agencije za osiguranje depozita BiH, pozivno pismo i jedan od identifikacionih dokumenata; ličnu kartu ili pasoš.\n“UniCredit Bank Banja Luka je za potrebe efikasnog odvijanja radnog procesa Banke i isplate osiguranih depozita, dodatno osnažila svoju poslovnu mrežu, koja sa 37 filijala/agencija i 112 šaltera pokriva cijelu Republiku Srpsku. Interno je angažovan i obučen dodatan broj šalterskih radnika, te otvoreno 28 novih šalterskih mjesta u postojećim filijalama. Privremeno je otvorena i Agencija u Modriči. U svakoj od filijala posebno će biti označen prijemni info šalter i šaltersko mjesto namijenjeno samo za deponente Bobar banke”, rekao je Rukavina.\nPravna lica – deponenti, zbog nešto drugačije procedure direktno su kontaktirani putem telefona od strane UniCredit Bank Banja Luka, te na taj način upoznati sa realizacijom svojih prava u vezi sa isplatom osiguranog iznosa depozita.\nU slučaju da neko od deponenata Bobar banke a.d. nije dobio obavještenje ili pozivno pismo, ili treba dodatne informacije za fizička ili pravna lica, na usluzi je Centar za podršku klijentima čiji će predstavnici biti prisutni u filijalama gdje se očekuje najveći broj deponenata poput Bijeljine, Zvornika, Brčkog… kao i putem telefona; 051 246 683, 051 246 684, 051 246 685 i 051 246 686 i e-mail adrese osigurani.depoziti@unicreditgroup.ba.\nImaju clanovi sa crvenom knjizicom i prezimena koja se zavrsavaju na ik...\nMa nemoj;Boga Ti,na IK,sTUCACE IM SE!!!\nMENI JE POCETNO SLOVO Z, DO KAD BI MOGAO CEKATI, STA MISLITE?\nre milan: Da si stvarno deponent Bobar banke znao bi da se pod slovo Z isplaćuje 29. januara.\nNeka bar nekoga ogreje sunce.\nMiki jel ozbiljno ili me zezas, stvarno sam deponent Bobar banke ali ne znam tu informaciju, odakle tebi to?\nA oni sa depozitom preko 50000 KM mogu se je...?


Geografski fakultet u Beogradu podaci telefon, email, adresa - Žute strane\nNaziv firme: Geografski fakultet\nZvaničan pun naziv firme: Geografski fakultet Univerziteta u Beogradu\nGeografski fakultet Univerziteta u Beogradu.Geografski fakultet je nastao 1994. godine odvajanjem od Prirodno-matematičkog fakulteta. Sedište je na Studentskom trgom u Beogradu, na trećem spratu zgrade Filiološkog fakulteta.\nMatični broj: 07027087\nAdresa: Studentski trg br. 3/III, Beograd\nTelefon (01112345xx): 011 2183 537\nTelefon 2 (0211234xx): 011 2637 421\nFax: 011 2182 889\nTagovi: Fakultet, Fakulteti, GEF, Geografski, Univerzitet u Beogradu\nWEB sajt: http://www.gef.bg.ac.rs/\nListing Title: Geografski fakultet


Božović (GI SDP): Gde je bila Rada Trajković dok je Oliver Ivanović bio pritvoren - IndeksOnline.rs\nNaslovna Društvo Božović (GI SDP): Gde je bila Rada Trajković dok je Oliver Ivanović...\nBožović (GI SDP): Gde je bila Rada Trajković dok je Oliver Ivanović bio pritvoren\nBEOGRAD – Potpredsednica Gradjanske inicijative SDP Ksenija Božović rekla je danas da je Rada Trajković iz koalicije “Sloboda” imala mnogo neslaganja sa ubijenim liderom Gradjanske incijative SDP Oliverom Ivanovićem i upitala je gde je ona bila dok je Ivanović bio u pritvoru, prenelo je Kosovo Online.\nKosovo Online je preneo da je Božović upitala Radu Trajković gde je bila tri i po godine dok je Oliver Ivanović bio u pritvoru, na koliko se njegovih sudjenja pojavila i koliko ga je puta za to vreme posetila.\n“Da li ste ga možda posetili kad je bio u kućnom pritvoru, a znam da niste. Pitam vas i gde ste bili prethodnih 20 meseci svakog šesnaestog kada je Gradjanska inicijativa SDP na ovom mestu tražila nalogodavce i ubice Olivera Ivanovića i palila sveće”, navela je Božović.\nKampanju za vanredne parlamentarne izbore na Kosovu Rada Trajković, članica koalicije “Sloboda”, počela je danas na mestu gde je u januaru 2018. godine ubijen predsednik GI “Srbija, demokratija, pravda” Oliver Ivanović u Severnoj Kosovskoj Mitrovici.\n“Ubiti čoveka samo zato što je govorio je veliki zločin. Osporavati i podržavati i usporavati istragu je isto tako zločin, ali štititi zločinca je zločin nad zločinima, a ja mislim da one i oni koji su osumnjičeni za zločin nad Oliverom – imaju zaštitu, na žalost i od predsednika Srbije (Aleksandra Vučića)”, izjavila je Trajković, a preneo je portal Kossev.\nKsenija Božović je kandidatkinja Srpske liste za poslanika u Skupštini Kosova na predstojećim vanrednim parlamentarnim izborima, koji će biti održani 6. oktobra.\nU Bosni i Hercegovini 30 novih žrtava korona virusa! Još 1.495 novoobolellih\nIZMENA ZAKONA! Za nenošenje maske 5.000 dinara\nGujon: Francuzi teško podnose ponovno uvođenje karantina\nBEOGRAD - Od početka školske godine u školama u Srbiji ukupno je potvrđeno 313 slučajeva virusa korona i to 164 među đacima osnovne škole...\nHolandija: Rekordan broj novozaraženih od korone\nU Beogradu najviše novih slučajeva – 796\nTurska: U zemljotresu poginule četiri osobe, 120 povređeno\nU Srbiji rekordan broj novih slučajeva! Čak 1.545 za 24 sata\nU Bosni i Hercegovini 30 novih žrtava korona virusa! Još 1.495...


Šta se događa u mozgu vašeg psa kada vas ugleda? | Pet Magazin\nHome Pas Šta se događa u mozgu vašeg psa kada vas ugleda?\nBiljana StjeljaDec 12, 2017Pas, Zanimljivosti, Zanimljivosti0\nNaučnici s Univerziteta u Meksiku proučavali su emocionalnu reakciju psa na sliku čoveka. Jedini problem ove metode je što pas mora da bude potpuno miran, što im je znatno otežalo posao.\nDakle, vaš pas tačno zna kada ste tužni. U životinjskom svetu nije neobično uspešno tumačenje emocija, ali sada je dokazano da psi to mogu i kod ljudi. Verovatno zato što se uspešno družimo više od 18.000 godina.\nTAGcovek i pas mozak psa pas\nPrethodni članakSaveti: Lako pregurajte zimu s ljubimcima Sledeći članakZima: Kako pomoći uličnim životinjama?


David Bowie - Metrobolist (aka The Man Who Sold The World) [2020 Mix] [VINYL] | Mascom prodavnica - CD, LP, VINYL, DVD\nDavid Bowie Metrobolist (aka The Man Who Sold The World) [2020 Mix] [VINYL]\n3.199,00 din Besplatna dostava\nSpecijalno ograničeno izdanje povodom proslave 50ogodišnjice Bouvijevog čuvenog 3. albuma The Man who sold the world koji sadrži ''nova''umetnička dela kao i nasumično distribuirane vinyle u boji. Objavljen je 06. Novembra ove godine u izdanju Warner Music Company.\nWho Can I Be Now? [1974 - 1976] [VINYL] Box set\n32.500,00 din Dodajte u korpu\n16.499,00 din Dodajte u korpu\nLust For Life [Vinyl]\nGreatest Hits in Concert (180g Vinyl) [VINYL]\nDangerous Woman [VINYL]\nThe Dreaming (2018)(Vinyl)\nDISCOVERED POP 3LP (Vinyl)


Vučić najavio još mnogo projekata u Bečeju: Otvoren novi pogon fabrike Knott Autoflex! (FOTO/VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n15.01.2020. • 12:12 15.01.2020. • 13:47 Srbija Danas\nVučić najavio još mnogo projekata u Bečeju: Otvoren novi pogon fabrike Knott Autoflex! (FOTO/VIDEO)\nKompanija "Knott Autoflex Yug" danas je u Bečeju otvorila novi pogon u koji je investirano 7,5 miliona evra, a u kojem će biti zaposleno 82 radnika.\nSvečanosti je prisustvovao i predsednik Aleksandar Vučić, kojeg su, po dolasku, ispred fabrike dočekali rukovodstvo kompanije i zaposleni, ali i veliki broj građana Bečeja i okoline.\nVučić: Hoćete čist vazduh, a nećete mini hidroelektrane\nVučić je govoreći o zagađenju vazduha da treba prvo svi da se dogovorimo šta hoćemo.\n- Hoćete čist vazduh, a nećete mini hidroelektrane? - pitao je Vučić.\nVučić o smanjivanju cenzusa: Šta tražite od nas? Da uzimamo kokain i da udaramo u autobuse?\nVučić je o smanjivanju cenzusa rekao da on ne radi kao DS koja je 2008. godine povećala cenzus sa tri na pet odsto da bi uništila radikale i LDP.\n- Mi olakšavamo uslove strankama i opet ne valja? Šta tražite od nas? Da uzimamo kokain i da udaramo u autobuse? Neću! - rekao je Vučić.\nVučić o Sergejevom kokainu\nUpitan da prokomentariše informaciju da je analizom krvi na VMA utvrđeno da je lider Pokreta slobodnih građana Sergej Trifunović imao tragove kokaina u krvi, predsednik je rekao:\n- Ako je VMA potvrdio, onda nema razloga za sumnju. Ali kao da je ta informacija nekoga iznenadila. Stvarno ne želim to da komentarišem - rekao je Vučić.\nVučić: Ako je Vokeru snaga to što se druži sa Sandulovićem...\nVučić je rekao i da o Vilijamu Vokeru najbolje govori to što se druži sa Nikolom Sandulovićem, za koga je rekao da je "jedan od najvećeg lažova u Srbiji uz Milovana Brkića".\nSRBIJA IMA DOKAZ! Voker pokušao da najbrutalnije uvredi srpskog predsednika, ali VUČIĆEVE REČI NE MOŽE DA OPOVRGNE\nVučić o Erdoganu i Milanoviću\nOdgovarajući na pitanja medija o razgovorima predsednika Turske i predsednika Hrvatske o promeni Dejtonskog sporazuma, Vučić kaže da promena Dejtonskog sporazuma ne može bez Srba, a da će Srbe u to teško ubediti jer bi se time išlo na smanjenje nadležnosti Republike Srpske.\nVučić o cenzusu za koalicije\nOdgovarajući na pitanja medija o uvođenju većeg cenzusa za koalicije, Vučić kaže da do toga neće doći.\nPočelo obraćanje Vučića: Da ljudi koji su investirali u Srbiju nastave da investiraju u našu zemlju\nOn je, na svečanom otvaranju danas istakao da je srećan zbog otvaranja pogona, jer je mnogo truda, rada i novca, 7,5 miliona evra, kompanija uložila u širenje kapaciteta, u želji da unapredi poslovanje i zaposli 65 novih radnika.\n- A, mi smo ovde, jer smo malo, koliko smo mogli, pomogli u ovome i ponosan sam na ulogu države Srbije. Trudimo se da ne kasnimo sa davanjima, kao i da u izdavanju dozvola, i ostalim vidovima podrške, ne zaostajemo za najrazvijenijim zemljama sveta - rekao je Vučić i dodao:\n- Ovo je naš način da pokažemo kako radimo sa ljudima. Mnogo je važno da ljudi koji su investirali u Srbiju nastave da investiraju u našu zemlju - rekao je Vučić.\nOn je istakao da još mnogo mora da se uradi za taj deo Srbije, poput obilaznice oko Temerina što bi žiteljima Bečeja i okoline olakšalo put do Novog Sada, kao i brza saobraćajnica od Sombora do Kikinde.\n- Uskoro radimo i Novosadsku ulicu i još mnogo projekata imamo za Bečej. U Bečeju žive u miru i slozi Srbi i Mađari i tako će uvek i biti - rekao je Vučić.\nVučić stigao u Bečej\nVučić je građanima zahvalio što su ga sačekali u tom broju, a interesovalo ga je da li ima posla u Bečeju i šta još treba da se uradi za građane u tom mestu. Odgovor meštana bio je da se "gradi na sve strane i da sve ide u dobrom pravcu".\nNa pitanje šta im nedostaje, naveli su da je potrebno uraditi trotoare u pojedinim ulicama, kao što je Novosadska i Uroša Predića, kao i da bi trebalo uraditi put prema Gradištu i Radičeviću.\nVučić je zatim imao sastanak sa rukovodstvom fabrike, a potom je obišao glavnu halu fabrike u kojoj je razgovarao sa radnicima, kao i novotvoreni pogon za toplo cinkovanje.\nSvečanosti povodom otvaranja su prisustvovali i predsednik pokrajinske vlade Igor Mirović, predsednik Skupštine AP Vojvodine Ištvan Pastor, ambasador Nemačke u Srbiji Tomas Šib, direktor i suvlasnik Knott Autoflex Mađarska Šandor Has Sabo, direktor Knott grupacije Nemačka Valentin Knott, predsednik opštine Bečej Dragan Tošić...\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić tokom sastanka sa rukovodstvom fabrike Knott Autoflex Yug d.o.o. u Beceju\nKompanija Knott Autoflex Yug proizovodi delove za autoprikolice.\nUkupna vrednost investicije za novi pogon je 7,5 miliona evra, od čega je Razvojna banka Srbije učestvovala sa 250.000 evra.\nU kompaniji navode da je pogon za toplo cinkovanje proizveden prema najvišim standarduma zaštite životne sredine uz primenu najsavremenijih tehnoloških dostignuća u ovoj vrsti površinske zaštite čelika.\nKapacitet linije na godišnjem nivou je 20.000 tona, od čega će 14.000 tona biti namenjeno za prodaju.\nInače, fabrika Knott Autoflex Yug je u februaru 2017.godine otvorila novi pogon za proizvodnju delova za autoprikolice na površini od 9.500 kvadrata u koji je investirano 1,3 miliona evra.\nPreduzeće Knott Autoflex Yug postoji od 2003. godine, a osnovale su ga kompanija Autoflex Knott iz Kečkemeta u Mađarskoj i Knežev group iz Srbije u odnosu 51:49 odsto vlasništva.\nKompanija je 2011.godine kupila pogon Livnice u Čoki od firme ATB Sever iz Subotice.\nOd 2003.godine u fabriku Knott Autoflex Yug uloženo je 19,5 miliona evra, a u Autoflex Livnicu 4,5 miliona evra.\nKompanija Knott Autoflex Yug ima 520 zaposlenih, a u 2019.godini ostvarila je promet od 29,2 miliona evra.\nFabrika u Bečeju svoje proizvode plasira izvozei na tržište EU, Izraela, Rusijue, Turske i SAD.\nVučić je na Instagramu objavio i fotografiju sa dijagramom, na kojem se navodi da će Knott zapošljavati 740 radnika, kao i da od svog osnivanja do danas predstavlja ukupnu investiciju od 25,5 miliona evra. Kompanija, između ostalog, proizvodi delove za autoprikolice.\nVučić obišao fabriku MEI TA kod Obrenovca: Dualno obrazovanje je budućnost (FOTO/VIDEO)\nVUČIĆ UOČI OTVARANJA KNOTA: Najvažniji cilj su nove fabrike i nova radna mesta! (FOTO/VIDEO)\nKRAJ KESAMA I PLASTIČNOJ AMBALAŽI U EU: Evropska komisija priprema nove zahteve za proizvođače\nANA BRNABIĆ U POSETI ABU DABIJU: Predstavljena dostignuća srpske ekonomije i potvrđena bliskost sa UAE\nAleksandar Vučić Knott Bečej


Pahor opet pozvao Slovence da podrže arbitražu - tportal\nPahor opet pozvao Slovence da podrže arbitražu\n'GOLUB U RUCI'\nZadnja izmjena 03.06.2010 14:30\nObjavljeno 03.06.2010 u 14:26\nSlovenski premijer Borut Pahor u četvrtak je ponovo pozvao građane da na referendumu u nedjelju podrže arbitražni sporazum s Hrvatskom.\n"Konačna odluka o prihvaćanju ili odbacivanju sporazuma je na vama", poručio je slovenskim građanima Pahor, pozvavši ih da u nedjelju na pitanje jesu li za to da arbitražni sporazum s Hrvatskom postane važeći odgovore pozitivno i glasuju za.\nPahor u Skupštini Kosova podupro Strategiju EU o rješavanju graničnih sporova


POTVRĐENO - PROMENJEN TERMIN Počinje prodaja karata za meč Partizan-Budućnost, evo kada se definitivno igra... - MaxBet Sport\n18.05.2022. Ažurirana vest: 18.05.2022. u 11:36\nMatijas Lesor u dvoboju sa Podgoričanima (Foto: Starsport)\nKako je saopštio Partizan, utakmica će se igrati u nedelju od 18.30 u hali “Aleksandar Nikolić” u Beogradu. Prvobitno, duel je bio zakazan za 20.30, ali je danas potvrđeno da će početi dva sata ranije. Partizan je pobedio u prvoj utakmici u Beogradu, Budućnost u drugoj u Podgorici, a pobednik trećeg meča igraće u finalu plej-ofa regionalnog takmičenja.\nUlaznice će se u četvrtak i petak prodavati u Tiketlajnu od 10 do 21 čas u TC Stadion, a od 10 do 18 časova u TC Merkator.. U subotu će se u Merkatoru prodavati od 10 do 16 časova, a u Stadionu od 10 do 21 čas. U nedelju ulaznice će se prodavati u Stadionu od 10 do 16 časova, a u hali “Aleksandar Nikolić” od 16 časova do početka utakmice.\nTagovi:ABA LigaKK Budućnost PodgoricaKK PartizanTop2Top3


Oficirski domŠta i kako?\nDom armije - gradska velelepna kuća\nNaš grad početkom prošlog veka imao je svetske ambicije za korisno i lepo. Uticaj austrougarsko-ruske arhitekture ostavio je plemenite tragove u velikim zdanjima pa i u privatnoj obradi stanovanja bogatih ljudi, retkih ali pre plemenitih sa značenjem dugog uticaja na grad i njegov razvoj.\nIz toga doba, u jednom dahu, niče Gimnazija, sudovi, hotel „Brankovina”, Oficirski dom pa kao nekakva utvrda okružuju srce novoga grada, rasterećenog prošlošću.\nMoja nada je velika – to dokazuje razvoj Gimnazije. Moja nada je velika u Oficirski dom – dobro je što je oronuo jer ga još niko nije uspeo da uzurpira i upropasti.\nGradska arhitektura Valjeva diše: potezi malih zgrada dobijaju akcente velikih zdanja i njihov uticaj neminovno pleni i deluje.\nValjevo, kao i svi ostali gradovi tog kalibra, pa i veći, ima nekakve počasne zgrade.\nAko Valjevo prihvati da Oficirski dom postane u našim okvirima Gradska kuća – učinićemo veliku uslugu boljitku Valjeva i njegovoj budućnosti. Gradska kuća ima reprezentativni značaj za grad.\nGradska kuća je između administracije (opština), Doma kulture, Muzeja i Moderne galerije – niko i svi.\nGradska kuća je reprezentativa. Bez političkih ubeđenja i ličnih prohteva, a svojom aktivnošću ne konkuriše ni Muzeju, ni Domu kulture, ni Modernoj galeriji Ljube Popovića.\nZalažem se za restauraciju njene fasade na nivou i utisku koji će ta fasada značiti u ilustracijama Valjeva – Gradska kuća! Lepo i jasno zvuči da je Grad prestao da bude varoš. Zalažem se za unutrašnju obradu bez uvođenja modernih elemenata. Sve staro, vratiti mu život i prilagođavati se toj dispoziciji. Nikako uvoditi nove elemente. Zgrada kao takva i spolja i unutra trebalo bi da živi svoj život i da služi Valjevu i svetu kao svetao primer naše prošle pameti.\nSvakako da je potrebno regulisati sanitarne uslove, kuhinju, struju i ostalo što je u upotrebi.\nRestauracija objekta zahteva drugačiji pristup od standardne obrade namenskog prostora u ovakvom jednom zdanju – Gradska kuća. Ostaviti po strani modernizaciju.\nDvorišni prostor je takođe sjajan. To više nije bašta Oficirskog doma, to je prostor u sklopu zdanja u kome treba oblikovati protok potrebe i odmora.\nCelina zdanja i bašte je veličanstvena i ne sme se odeliti.\nO funkciji celine treba potanko „razglabati” afinitete ali se hirurški opredeliti za bitno. A to je – reprezentativni objekat Gradske kuće. Naravno da nismo na nivou Brisela, Praga, Londona, Budimpešte, ali će ona biti odraz naše specifičnosti i tradicije i time ćemo se dičiti.\nZakazati jednu raspravu pre nego što se bilo šta uradi ili odluči – elementarna je važnost a da se ne uleti u glupost.\nSlobodan Jevtić – Pulika Valjevski\nOficirski dom valjevskoj biblioteci\nU trajnom rešavanju problema valjevske Matične biblioteke „Ljubomir Nenadović”, koja, važno je i to reći, nikada u svojoj dugoj istoriji nije imala svoju zgradu, siguran sam da je najbolje rešenje nova namenski građena zgrada. Međutim, kako je to malo verovatna varijanta, pristalica sam restauracije i adaptacije Oficirskog doma u zgradu trajnog stanovanja biblioteke, jer je u sredstvima javnog informisanja u našem gradu bilo govora o otkupu ove zgrade od strane opštine Valjevo.\nZato što postoji nekoliko dobrih razloga za to. A to su:\n1. Arhitektonski izgled zdanja Oficirskog doma je dovoljno reprezentativan da u njemu buide smešten jedan takav hram obrazovanja i kulture kakav je za svaki grad njegova gradska biblioteka. Naravno, mislim na reprezentativnost objekta kakav pamtimo iz vremena društvene brige o njemu, a ne današnjih dana, kada ruiniranost znatno umanjuje lepotu ove zaista značajne arhitektonske tvorevine našeg grada.\n2. U prizemlju i na spratu je sasvim dovoljno prostora za nekoliko čitaonica i sva odeljenja biblioteke po najnovijim, čak i svetskim standardima bibliotečke delatnosti. Vešti arhitekti će sigurno te prostorne pogodnosti umeti da iskoriste i minimalnim funkcionalnim adaptacijama postojećeg prostora dobiće se sve što bi jedna savremena biblioteka trebalo da ima.\n3. Oficirski dom ima dovoljne prostorne kapacitete za smeštaj velikog broja knjiga, jer se toplifikacijom Valjeva u suterenskim prostorima otvaraju mogućnosti za sigurno deponovanje velikog broja knjiga, časopisa i ostale bibliotečke građe.\n4. Velika sala sigurno može postati višenamenski prostor koji se može, zavisno od veštine paravanskog pregrađivanja i fleksibilnosti nameštaja, koristiti za manje ili veće književne, ali i naučne skupove i druga korisna događanja u kojima može biti i do 300 slušalaca. Naravno po potrebi i kao bioskopska dvorana, mala pozoripšna scena, horska dvorana i sve ono što će sigurno obogatiti kulturni život u Valjevu.\n5. Da li postoji lepši ambijent za tradiconalne letnje književne susrete u dvorištu (koje godinama organizuje biblioteka) od bašte Oficirskog doma. Naravno, bašta se može u sezoni koristiti takođe kao višenamenski prostor za letnju čitaonicu, restoran, pa i botanički vrt...\n7. Ne sumnjam i da će restoranski prostor, soba za boravak gostiju i svaki drugi kutak Oficirskog doma biti funkcionalno i namenski iskorišćeni, kao i da će i instalacije biti adaptirane u skladu sa zahtevima savremenih informatičkih i drugih tehnologija koje su uveliko ušle u biblioteke u svetu i koje omogućuju direktnu vezu sa svim bibliotekama u svetu.\nMoglo bi se, naravno, maštati i dalje, ali za to postoje kvalifikovani stručnjaci koji u skladu sa zahtevima savremenih dostignuća biblitečke delatnosti kod nas i u svetu daleko kompetentnije mogu razmišljati o enterijeru i eksterijeru naše biblioteke i projektovati njen spoljni i unutrašnji izgled za večnost.\n(Ojavljeno u Reviji „Kolubara”, oktobar 2006.)\nU međuvremenu su se promenile dve garniture „odgovornih”.\nI jedna i druga se, po zvaničnim informacijama, nisu mnogo bavile trajnim rešavanjem prostora Matične biblioteke, što nije dobro ni za biblioteku ni za građane Valjeva.\nAli su, opet po zvaničnim informacijama, imali aspiracije prema zgradi nekadašnjeg Oficirskog doma i pregovarali sa nadležnim u Ministarstvu odbrane Republike Srbije o otkupu zgrade i njenom adaptiranju u Gradsku kuću ili tako nešto, što može biti dobro za biblioteku i građane Valjeva.\nKažem, može biti dobro, jer logično slede zaključci:\n1. Svakom u Valjevu je potpuno jasno da je problem biblioteke važniji od problema Gradske kuće (biće i za to kada dođe vreme lepog i pogodnog prostora) i da gradska administracija, narasla na brojku koja 2-3 puta prevazilazi evropski standard (jedan činovnik na hiljadu građana), ima sasvim dovoljno prostora u postojećoj višespratnoj zgradi na Gradskom trgu.\n2. Adaptacijom Oficirskog doma ne rešava se samo problem Matične biblioteke, već dobija jedan višenamenski prostor za kulturu i nauku celoga Grada, što se i biblioteci mora predočiti u smislu budućeg korišćenja prostora.\n3. Grad Valjevo ima novca za otkup zgrade Oficirskog doma od Ministarstva odbrane Republike Srbije ili kompenzaciju za stambeni prostor ili nešto treće o čemu je već bilo reči.\n4. Grad Valjevo ima sredstva za adaptaciju prilično ruinirane zgrade u hram kulture i nauke, pogotovu što bi se za jedan takav poduhvat pravovremenim i studioznim konkurisanjem, sigurno dobila dopunska sredstva iz NIP-a, ali i iz pristupnih fondova EU ili drugih inostranih donacija.\nUostalom, ako opet bude po uobičajenom „mi smo za, ali nema para”, biće jako teško građanima i korisnicima Matične biblioteke objasniti kako to za Gradsku kuću ima, a za biblioteku nema sredstava za otkup i adaptaciju prostora.\nDom vojske - gradsko pozorište\nDevedesetih „sankciozno-ratnih” bilo je veoma komplikovano raditi profesionalne projekte u Domu kulture, sastavljenom od cenzorskih, upravnih, nadzornih i sličnih odbora. Jedino, ako bi se poklopio interes partijske politike i nekog jubileja, vrata bi se „odškrinula”.\nČak i desetine mladih, koji su tada uspešno polagali prijemne na prestižnom Fakultetu dramskih umetnosti, pripreme su obavljali u kućnim i alternativnim prostorima, jer se Dom kulture „uredno zaključavao”, a grejanje „uredno gasilo”.\nDošlo je novo vreme: Dom kulture je postao Centar za kulturu, Jugoslavija je postala Srbija (sa i bez Kosova – nepotrebno precrtati), a vreme čvrstih uprava zamenila je nepodnošljiva lakoća „liberalne anarhije”.\nMada smo tih „mrazovitih” godina počeli da redovno imamo beogradske premijere na profesionalnim scenama (“Hrčki”, „Janez”, „Srpska drama”) i profesionalnim festivalima (“Doktor Šuster”, „Koreni” itd.) ipak su probe „uredno” održavane u „ledenim art-holovima” i drugim nemogućim prostorima.\nOnda smo jednog dana otišli da radimo probe u Domu JNA, kasnije Domu Vojske, kasnije ruini, kasnije ruglu, kasnije – po našoj ideji utočištu za letnju scenu „Tešnjarskog ponoćnog pozorja” (jer je nešto manji „kafansko-prostački eho” nego na prostorima „ispred Gimnazije” ili „ispred Centra”).\nO mogućnostima za ambijentalne projekte da i ne govorimo (mada bih imao pravo, s obzirom na „Lepoticu i zver” u Petničkoj pećini, ili „Audijenciju” u Pivari, kao i „pucnjave” iz Tešnjara na Grand u „Pokojniku” koji će „vedro anticipirati” pravi rat).\nDakle, našavši se, „po velikoj nuždi”, u Domu JNA, otkrili smo tih godina: da postoji velika sala savršenog „gabarita” (za inventivnog arhitektu – koji će se više družiti sa onima koji bi tu zgradu koristili, nego sa po pravilu „tupavim parajlijama”, umnim standardima onih koji o potrebama grada pojma nemaju ili „trip-trendovima”) već i mala sala, sala za „čitalačke probe”, mala biblioteka, foaje, divan galerijski prostor, pozorišna kafana, „bašta” koja je dušu dala za letnju pozornicu i letnje sadržaje, mogućnost filmskih ali i revijalnih ili kao nekad „balskih” a sada „dance” projekata.\nTu smo dakle, vrlo konkretno, godinama radili čitav pozorišni posao u prostorima za to namenjenim (o čemu je neko očigledno mislio, kad je zgradu stvarao).\nO divnoj lokaciji koja postaje novo središte grada, o kompleksu Valjeva „grada” koje spada u „varoši” što nemaju instituciju profesionalnog pozorišta, o ispravljanju istorijsko-revolucionarne politike da profesionalnu instituciju silom ukine 1956, o vanrednim kadrovskim potencijalima Valjeva, kada se samo nabroje imena pisaca, reditelja, glumaca, scenografa, kostimografa, biće valjda reči kada za to dođe vreme.\nOno što je važno je smislenost odluke, i spremnost na brzu realizaciju, jer ako Valjevo treba da započne novi „Skadar Stubo-Rovni” – za tri decenije broj stanovnika Valjeva će se toliko smanjiti da mu ni dve pekare, a kamoli pozorište, neće trebati.\nUz svest da su velike šanse da i ova tema nastavi da bude jedna od „dežurnih”, imajući u vidu „odvažnost” i „krupne poteze vlasti”, „nepogrešivo isključivanje šireg kruga ljudi za bilo šta”, zahvaljujem se „Kolubari” na postavljenom pitanju.\nOdgovor će dati, naravno, ljudi koji kontrolišu budžet opštine, budžet „brane”, budžet JKP, budžet zemljotresa (gradsku direkciju ne kontrolišu, ali preko svojih firmi novac realizuju) iz Socijalističke partije Valjeva, koja suvereno upravlja gradom. Pitajte i one koji se zaista pitaju.\nCentral Park Valjeva\nIli – zidanje biblioteke na Kolubari\nProšlo je bezmalo 40 godina od moga projektovanja Valjevske biblioteke, koja nikada nije izgrađena, a Valjevo još uvek niti ima biblioteku kakva je potrebna gradu, niti je blizu da taj problem reši. Drugi pokušaj da se nešto učini, opet neuspešan, desio se pre 16 godina na inicijativu Revije „Valjevac” (sada Revija „Kolubara”), anketirajući Valjevce koji žive u Valjevu i van Valjeva, da pomognu u rešavanju akutnog problema.\nU izjavama koje će se naći na stranicama nakoliko Revija, preovladavala je ideja da se neki od značajnijih valjevskih objekata – jedna od zgrada suda, Dom penzionera, Privredni sud... – adaptiraju u biblioteku. Ideju da se projektuje i izgradi nova Valjevska biblioteka podržali su neki od anketiranih ali, koliko se sećam, niko nije predložio moguću lokaciju. Moj predlog je bio, ukoliko Valjevci odluče da adaptiraju neku postojeću zgradu, Oficirski dom ima za tu svrhu najveći potencijal. Ako se pak odluče da grade novi objekat, što bi bila i najskuplja solucija, ta lokacija bi bila preko puta postojeće benzinske pumpe „Jugopetrol”, pod uslovom da se „Jugopetrol” odatle iseli.\nSaznajem ovih dana da je Oficirski dom najzad pripao varoši valjevskoj, što bi moglo ponovo da pokrene novu inicijativu da se Valjevska biblioteka možda nađe pod njegovim krovom. Međutim stvari više nisu kao što su bile pre 15 godina. Svojevremeno sam biblioteku „useljavao” u postojeću zgradu, neprilagođenu novoj nameni, računajući da će se pod besplatnim, vlastitim krovom, na najboljoj gradskoj lokaciji i još vrednijim placem, naći i nove snage i pare za prilagođavanje hrama kulture savremenim uslovima. U petnaestogodišnjem premišljanju šta da se radi, Oficirski dom je postao neupotrebljiva ruševina, pa sada, kao i pre 40 godina, velika investicija potrebna za objekat ove vrste postaje, verovatno, nepremostiva prepreka za skromna sredstva našeg Valjeva, dok se nova i veća svetska kriza iza brda valja.\nDa moja ideja bude kompletna, ono što tada nisam rekao niti napisao, moram da kažem sada. Moj san o Valjevskoj biblioteci i njenoj lokaciji nisam video između objekata hotela, bioskopa, stambenih zgrada, parkiranih automobila i privremeno locirane pijace, gde će posle novog konkursa biti i izgrađena. Valjevska agora sa dugom i lepom tradicijom, i kao prostor za druge svrhe u nepijačnim satima ili danima, morala je zadržati mesto na istoj lokaciji, ali ne ispred hrama, već na Sepijama, između ulice, reke i jaza, kako su to drugonagrađeni konkursni rad i jedan otkup, lucidno predložili.\nNa moje veliko iznenađenje i još veću žalost, ono što se u celom svetu čuva i pažljivo održava – vodeni tokovi, zelena voda jaza, kao prirodna granica prema skromnim okolnim kućama, otekla je, sa svim drugim urbanim greškama, u istoriju.\nValjevsku biblioteku sam video na drugom kraju centralne ose hrama, u raškosnom zelenilu velikog valjevskog CENTRAL PARK-a.\nOde vojska a ostade Dom\nMoram priznati da me je jedno vreme zanimala rasprava koja se vodila o mogućoj nameni valjevskog Doma Vojske ali da me je ta pasija ubrzo prošla. Nekako sam stekao utisak da je razgovor beznadežan, jer maskira dve činjenice – prvu, da što se više razgovara i što se više bude nade da se nekakvim „opštenarodnim dogovorom” može pronaći najbolja moguća namena ove građevine, to će vreme činiti da već ionako ruinirani Dom nastavi da ubrzano propada i drugu, da će, ako se jednom začuđeni probudimo i ugledamo užurbane radove na ovoj zgradi, to biti posledice kakvog mračnog domunđavanja lokalnih polupolitičara u dimu neke od brojnih valjevskih kafana, a ne racionalne i argumentovane rasprave kompetentnih ljudi. Tako sam bio izgubio volju da se u beznadežne poslove pačam, a priče o Domu sam uistinu napustio.\nNo, đavo ne da mira (još ako je u liku urednika ove Revije), te me staviše na muke da i ja kažem koju, e ne bi li to čemu pomoglo. Pametniji nisam no što sam ranije bio, a ova tužna zgrada je naoko mnogo više ostarila za to vreme. Tako, ne očekujte nikakve mudrosti. Ma koliko to neki sugrađani sanjali, ono što je ostalo od Doma nikako ne može postati Valjevu toliko potrebna štamparija novca, ambasada bratskih nam Ujedinjenih Emirata, niti kakvo istureno odeljenje nekog domaćeg ministartva ili resorne mu agencije gde bi se mogla uhlebiti koja desetina važnih partijskih kadrova koja ionako ne ume ništa pametno da radi na nekom važnijem mestu.\nŠta, dakle, sa Domom činiti?\nSrušiti? Ideja nije sama po sebi destruktivna ili nihilistička. Srušiti stari i zapušteni objekat nekada može biti praktičniji pa i jeftiniji način da se napravi vizuelno sličan objekat koji će biti trajniji, funkcionalniji ili makar saglasan određenim savremenim standardima nego se upuštati u preskupu rekonstrukciju. No, da li je ovde potrebno – to bih prepustio stručnjacima. Hajde da se okrenemo nameni.\nŠta je to što ovaj objekat ima, a da je vredno čuvanja? Ima relativno lepu klasičnu zgradu za koju arhitekte kažu da je vredna (pa da im verujemo) sa prostranom baštom i sve to praktično u centru grada. To je jedina razumna vrednost. Priče kako su se Valjevci navikli da tamo odlaze na večernje programe ili makar čašicu razgovora u prijatnom ambijentu gradske bašte (a pre će to biti), valja zaboraviti. Zašto? Zato što se toga sećaju samo starije generacije Valjevaca i što su sve priče o tradicijama, makar na ovim prostorima, izlizane. Ljudi se očas posla naviknu na nove prostore i nove sadržaje, naročito ako su smisleni i kvalitetni. Navići će se Valjevci i na golemu crkvu na Sepijama i na Dom za stare pažljivo postavljen uz groblje, kao što su se već navikli na fašističke grafite za koje počinju da veruju da su zvaničan vrednosni stav aktuelnih gradskih vlasti. (Koliko ono još Francuza imamo pravo da ubijemo i koliko zastava da im spalimo?).\nVratimo se Domu. Ako ostaje tu gde je, ova zgrada zahteva ozbiljne popravke i uređenje. Čemu bi služila?\nMoje mišljenje je da ima smisla jedino razmišljati o javnim funkcijama Doma vojske. Građen je javnim parama i otkupljen javnim sredstvima i nikako ne bi bilo dobro da završi u bilo kakvoj komercijalnoj funkciji. Bila bi to loša poruka već prilično gnevnom narodu. Možda, jednom kasnije...\nKave su to javne funkcije potrebne gradu na obali presahlog korita Kolubare koje uz to i neprijatno miriše?\nIma mnogo javnih funkcija koje Valjevu nedostaju ili su nedovoljno razvijene. Prednost bih dao kulturi. Možda neki misle da je u Valjevu previše kulturnih institucija koje je ionako skupo održavati i finansirati ali to je zamena teze, dakle pogrešno razmišljanje. Valjevo, sobzirom na svoju veličinu, prošlost, sadašnjost i budućnost ima veoma MALO kulturnih institucija. Uloga kulturnih institucija (podrazumevajući da imaju stalne programe, a ne da čame zatvorene kao polovina muzeja i biblioteka u Srbiji) jeste da razvija osećaj za lepo kod čoveka (u ovom konkretnom slučaju građanina sa jako malim slovom „g” ili, poštenije, kod Valjevca sa takođe malim ali nešto većim slovom „v”).\nOsećaj za lepo je važan korak na prelazu naših majmunolikih predaka ka nama kakvi smo danas. Osećaj za lepo je dobar lek protiv beznađa, gneva, mržnje, samozadovoljstva, protiv depresije i samouništenja. Osećaj za lepo je pasoš koji otvara vrata razumevanju drugih kultura. To je i rečnik koji olakšava komunikaciju sa Drugima – bliskim ili dalekim, svejedno. Osećaj za lepo ispred sebe i oko sebe neophodan je uslov za traženje lepog u sebi. Tražiti lepo u sebi je mnogo korisnije nego tražiti ružno u sebi, čega imamo previše.\nPre desetak godina zalagao sam se da Valjevo dobije novu modernu Gradsku biblioteku. Da li bi to mogla biti nova funkcija Doma junaka? Ne više. Dom ratnika ima baštu i to lepu i ta bašta obavezno mora biti dobro integrisana u buduće funkcije. Nije to baš najbolje rešenje za biblioteku. Dakle, nije mi bilo lako da predložim u šta bi se to mogao pretvoriti Dom oficira.\nNajbolje rešenje je možda mišung onoga što Valjevo nema ili nedovoljno ima a što bi moglo da suživi u jednom prostoru.\nPredlažem, tako, da Dom oružanih snaga postane Gradski umetnički paviljon. Da se preuredi u nekoliko višenamenskih izložbenih prostora gde bi se mogli predstaviti umetnički sadržaji za koje Valjevo nema adekvatan prostor ali ima vredne zbirke i stvaraoce – galerija skulpture, stalna izložba fotografije, galerijski prostor za dela velikog formata. Takođe, Dom vojnih službenika mogao bi postati i zaštitnički prostor za osnivanje Gradskog orkestra, a njegova bašta jedinstven prostor za otvoreno izvođenje dela umetničke muzike (paviljon) ali i otvorene projekcije umetničkih filmova pred sasvim dovoljnim auditorijumom kakav Valjevo realno ima u ovom trenutku.\nOrganizaciono, to bi mogla biti nova institucija kulture i nikako ne bi bilo dobro da se prilepljuje uz postojeće. Tu bi trenutno i sutra vladajuće partije mogle demonstrirati svoje verbalno opredeljenje da se kadrovi ne bi trebali postavljati kafanskim trgovinama i guranjem nezaposlene rodbine i zemljaka, već otvorenim javnim konkursom o kome odlučuje strogo kompetentni i stranački neutralni tim od visokog poverenja javnosti. Pa, ako se pokažu da su najbolji, neka nam dođu i ambiciozni ideja i elana puni Nevaljevci, na polzu ovom tužnom gradu.\nNovca za finansiranje ima. Nikako to ne bi trebalo posmatrati kao uvećanje broja budžetskih službenika. Hajde da posmatramo iz drugog ugla – trenutno činovnika u javnim upravnim i administrativnim strukturama ima barem dva puta više nego što je potrebno. Smanjimo taj broj za dvadesetak i zaposlimo nove stručne i ambiciozne ljude u funkciji kulture i lepog, pa je to odlična investicija u razvoj Grada na presahlim rekama.\nNe vidim razloge zašto ovaj projekat ne bi, makar delimično, demonstrirao i model privatno-javnog partnerstva (recimo za potrebe restorana, prodavnice suvenira i sl.) ili model „kulturnog inkubatora”. Tako bi se neke prostorije mogle iznajmiti za krajnje simboličnu cenu na određeno vreme pojedincima ili grupama umetnika uz obavezu da obezbede stalno sadržaje dostupne javnosti. Eto rešenja za Društvo arhitekata ili Foto klub ili neku novu grupu mladih dizajnera.\nGradski umetnički paviljon bi mogao biti i uistinu potreban reprezentativni prostor za prijeme i važna dešavanja koje sadašnja Gradska uprava nema – nešto kao Gradska kuća. U ambijentu raznolikih umetničkih postavki gradski oci bi trebalo da primaju najvažnije goste i tu bi mogli da se sklapaju najvažniji ugovori.\nAko bi se mudro rešio problem parkinga i pristupa, budući Gradski dom bi se brzo odužio Valjevu i isplatio sebe u mnogim aspektima o kojima retko razmišljamo. Samo, nemojmo to rešavati kao do sada, preko kolena i šićardžijskim partijskim cenjkanjima. Sramota je, bre! Potomci nam to nikada neće oprostiti. Imamo, valjda, snage da jednu lepu priliku iskoristimo na pametan način. A kada bi za to i bilo pravo vreme, ako ne upravo sada!\nKonačno i ta saga oko Doma vojske u Valjevu izgleda dobija epilog. Grad je postao vlasnik jedne od svojih najlepših građevina. Šta sad?\nPre svega, pre bilo kakve rekonstrukcije – trebalo bi mu odrediti namenu, osmisliti sadržaj, pa tek onda razgovarati i kako nabaviti novac, i kako će se zvati i ko će njime neposredno gazdovati.\nBilo bi najkorisnije da se iz gradske uprave pošalje poziv svim Valjevcim koji bi bili voljni da pomognu u osmišljavanju rada „novog” Doma da se okupe u Valjevu jednoga dana u naredna dva meseca. Takav skup, verujem, ponudio bi sijaset valjanih ideja i inicijativa i bio bi od neprocenjive koristi gradskoj upravi oko donošenja konačne odluke o tome kako treba da izgleda taj „novi” Dom i šta da mu bude osnovna delatnost.\nUzimam slobodu da predložim svoj kratak concept i na neki način iniciram da se o ovoj stvari pokrene javna debata.\nOsnovno u mojoj ideji je da aktivnosti Doma ne „preuzimaju” poslove već postojećih institucija.\nDom bi trebalo da ima bioskop, koji bi bio scena za kamerne pozorišne i muzičke predstave, izdavačku, pozorišnu i muzičku radionicu – sa idejom da se osnuju – časopis, pozorišna trupa i „gradska muzika” , kao i Klub novinara. Tu bi trebalo da se nađe obavezno biblioteka – ako ne cela, onda većina njenih odeljenja, zatim Salon fotografije, ali i izložbeni prostor za druge namene, kao i letnja pozornica i odgovarajući prateći sadržaji koje nudi fantastično dvorište Doma.\nMislim da bi uz ovakve sadržaje Dom trebalo da ima jednostavno ime – VALjEVSKI DOM.\nNajbolje je - Gradska kuća\nS obzirom na to da je nekadašnji „Dom Jugoslovenske narodne armije” u Valjevu, posle decenijskog propadanja, otkupljen od Vojske Srbije i prešao u vlasništvo Grada Valjeva, otvara se pitanje rekonstrukcije i buduće namene ovog vrednog kulturno-istorijskog zdanja.\nRazmišljajući o tome, u ime Regionalne privredne komore Valjevo predlažem da se bivši Dom vojske preuredi i postane ponosa vredna Gradska kuća, u arhitektonskom stilu sa kraja XIX i početka XX veka, u kojoj bi bilo svečano sedište gradonačelnika i kompletan protokol gradske uprave.\nU ovoj kući, Grad Valjevo zvanično bi primao inostrane i zvaničnike iz zemlje, delegacije, investitore, organizovao konferencije, kongrese, svečane sednice i slično. Zgrada raspolaže sa više upotrebnih sala i značajnim kancelarijskim prostorom, kao i velikim parkom u kojem bi bila smeštena letnja bašta sa pozornicom.\nGradska kuća bila bi reprezentativno zdanje koje bi predstavljanje našeg grada podiglo na viši nivo u svim javnim poslovima i značajno doprinelo podizanju opšteg imidža. Sigurni smo da bi Grad Valjevo bio ponosan na zdanje koje bi bilo potpuno ravnopravno i sa najvelelepnijim diplomatskim predstavništvima, kako u pogledu arhitekture i estetike, tako i u pogledu protokala i prezeansa koji bi u ovoj kući bio praktikovan.\nPetar Nikolić, potpredsednik Komore\nZgrada negdašnjeg Doma JNA, koju zub i karijes vremena uveliko uzimaju pod svoje, nesumnjivo je potrebna gradu. Sa nešto uloženog novca mogao bi se „privesti nameni” i upotrebiti za koješta – svakako na svekoliku radost njegovih žitelja. U pitanju su, čini mi se prostrane osnove i čvrsti zidovi te bi među njih mogli smestiti mnogo zaintersovanih (svakako ne odjednom). O prostranom dvorištu da ne pričamo!\nDakle, šta bi tu moglo biti? Pod jedan – banka. Banki nikad dosta, svaki prostor koji su mogle, banke su zauzele, zašto ne i ovaj? Zatim sud – sudova Srbljima vazda nedostaje. Pa onda, na primer, Sabirni (partijski) centar. Zamislite da sve stranke stanuju u komšiluku, svraćaju jedni kod drugih na kafu – kakvi bi se tu tračevi mogli čuti, kakve koalicije i kakve ljubavi napraviti? Dom fudbalskih navijača? Mesto gde bi se sastajali i razvijali taktiku. Agencija za nešto? Za istraživanje ruda i gubljenja vremena, ili, eventualno iskopavanje diploma? Ne! To nije originalno. Možda zatvor? Studentski dom? Burdelj? Sala za svadbe? Čekaonica za bolju budućnost? Gerontološki centar ili metalurški kombinat? Stanica za metro ili tramvajska okretnica? Servis za kombajne i rovokopače? Fabrika viskoze, kafilerija ili punionica dinamita? Parking! Možda je najbolje parking – to je najprofitabilnije!\nDa. Svašta bi moglo među te zidove. Ipak, čini mi se da se od mene očekuje drugačiji odgovor. E zato i samo zato koncentrisaću se na jedan predlog. Na tom mestu, najkorisniji bi bio Hram kulture. Pre svega zato jer se negda tu i jeste događalo puno takvih aktivnosti te je pokazano (i dokazano) da mu to dobro stoji (i istovremeno bolje ide). U tom prostoru mogla bi biti bibliteka ili makar jedan njen deo. Čitaonica, Referensna zbirka, Fond SANU i Balkanološkog instituta, Fond stare i retke knjige, Fond zavičajnih umetnika. Uz to bi išla redakcija gradskog časopisa za kulturu, eventualno: knjižara, mini štamparija i svakako, knjigoveznica. Mesta ima i za neko atraktivno odeljenje muzeja (na primer: zbirka figurina, keramike, oruđa, oružja, nakita ili, kolekcija novca) i deo Arhiva, makar: Fototeka, Fonoteka i Kinoteka koje bi tako postale dinamičan kulturni segment. Foto klub. Klub arhitekata. Ili klub umetnika?\nDom JNA je imao salu sa binom gde su se održavale bioskopske projekcije i različite priredbe. (Sala nije mala, generacija gimnazijalaca, makar moja, koja je maturirala 1978. tu je imala proslavu mature, dakle bilo je mesta i za stolove i za ples za barem 250 „gostiju”.) Zašto tu danas ne bi ponovo bile igrane kamerne pozorišne pretstave? Zašto se tu ne bi ustoličilo Dečje pozorište ili neki kamerni orkestar? Nekada su tu održavane izložbe – siguran sam da je moguće zamisliti galeriju koja bi polumesečno (ili mesečno) menjala postavku i u svoja nedra primala zanimljive promocije, tribine ili književne susrete.\nRestoran koji je nekad tu radio, mogao bi se ponovo staviti u funkciju, ponuditi za poligon učenicima ugostiteljstva čiji bi rad pratio osnovne aktivnosti mesta gde se skupljaju glumci, novinari, slikari, pesnici, muzičari, vajari i ini umetnici. Možda restoran u kome bi proslava mature ponovo bila moguć i poželjan događaj?\nU podrumu, za početak, dok se ne nađe šta bolje bio bi depo: knjiga, umetnina, deo arhiva...\nU dvorištu Doma bila je jedna od najleših valjevskih bašti. Zašto to ne bi bila dovoljna uloga? Svakako, u vreme, kada je prijatnije biti napolju, gotovo sve spomenute aktivnosti mogle bi tamo naći svoje mesto.\nPreopširno? Jeste. Kada sam o upotrebi Doma JNA upitao sina, kratko mi je, ne znajući šta sam napisao, rekao: To je bar lako. SKC! Studentski kultutni centar Beograda je takođe bio Dom armije – treba primeniti istu transformaciju!\nKratko i jasno: Na mlađima svet ostaje. Povlačim se u ilegalu. Pitajte njih!\nJanko Levnaić, književnik\nVizija je stvar kolektivnog i timskog rada\nA ne partije i pojedinaca\nRaspravu koja će uslediti povodom buduće namene Doma vojske valja iskoristiti da se osnaži habitus javnosti. Način na koji se budemo bavili budućom sudbinom ovog značajnog prostora u centru Valjeva pokazaće jesmo li i u kojoj meri palanka ili smo grad koji je u stanju da prevaziđe iskušenja skučenosti. Šta to znači? Pre i iznad svega prevazilaženje sebičnih interesa uz sposobnost sagledavanja opšteg. To je pitanje lične i kolektivne sudbine svakog žitelja Valjeva.\nU tom smislu nam je možda više nego ikad potrebna kultura dijaloga. Artikulisati dileme, potrebe, vizije, želje (maštu i utopiju) i omogućiti ambijent gde će se, kroz razgovor (debatu, polemiku), obnoviti i osnažiti u velikoj meri atrofirano čulo javnosti.\nNikakve partijske, tajkunske, (ne)vladine, usko interesne „kuhinje” ne bi trebalo da daju ton i boju tim razgovorima. Javnost; dijalog; osluškivanje svih tonova; traganje za onim akordom koji će biti nov, ali naš, valjevski.\nNe servis raznim (trenutačnim) polu-pismenim, priučenim megalomanima; niti servis bilo kom ekstremizmu, već dijaloški obrađeno i usaglašeno, fleksibilno tkanje koje će dati tačnu „šaru” ovog prostora.\nSložen posao – složićemo se. Ali ako mu se valjano pristupi rezultat će, uveren sam, biti na dobrobit svih, a posebno onih koji dolaze – ne mislim na Kavafijeve „varvare” i one koji ih iščekuju – već na buduću generaciju kojoj smo dužni da prenesemo bar nešto od našeg pozitivnog životnog i profesionalnog iskustva.\nBranko Pirgić, pisac\nОфицирски дом? Најзад, права прилика за културни искорак овог града. Мислим да је храм културе (који многи претходници већ помињу) она светлост која се указује само срећнијим градовима, на крају мрачног тунела дуж којег већ деценијама,тумара и ваљевска и српска култура, пдоведена уским, политичким и партијским рачуницама. Занимљиво ми је то, да се скоро сви слажемо окобудћег храма културе и коначног смештаја градске библиотеке, као и различитих, културних, а најчешће књижевних програма и театарских програма. То је одлично, али нико ту не помиње Књижевну заједницу Ваљева? Да ли се можда, смештај једног великог удружења књижевника у Храму културе, држи мање битним од фото или кино клуба? Не треба испустити из вида да се пресељењем неких установа културе у будући храм,ослобађају знатни капацитети у граду, које оне сада држе. Не слажем се са идејом да Оф. дом буде Градска кућа. За њу је сасвим довољна, архитектонски привлачна и репрезентативна зграда бившег Радио Ваљева. Али остаје оно болно питање, својствено нашим вођама (који већином држе да се може и без неке високе културе), а то је - како се један озбиљан храм културе, са богатим, примереним садржајима, може организовати тако да макар једним делом, ако не сасвим, сам себе издржава? Јер култрура је, на првим корацима, скупа, а тек касније постаје вишеструко исплатива. Заиста би трошковима примерени ниво храма културе могао да достигне само неки сјајан организатор, прави псоловни маг.Ту имам у виду примере из престонице, а најбољи је онај ексклуизивни ресторан Удружења књижевника Србије у Француској бр. 6. Знам да је добар део буџета УКС обезбеђен са те стране. Зашто не би тако било и овде? Наравно, уз веома квалитетно, угоститељско особље, врхунску храну и упорно неговање високих манира (достојних нивоа једног храма културе), и то како код особља, тако и код гостију. Чувена, велика, летња башта бившег Оф.дома је имала огроман промет у своје време, одличан оркестар и посећен подијум за окретне игре парова. Евергрин просто вапи да се негде опет чује, и увек ће привлачити значајан број и младих и старих гостију, једних жељних макар трунке романтике, а других- потсећања на дивну младост. Макар једном или два пута недељно! Затим, слажем се, за позоришне претставе на Малој сцени, кабаретски програм, Сатирична сцена и сл. И са гостовањима значајних уметника и са стране. Са пристојним улазницама, наравно. ОНда, бисокопсске представе (оепт класика, кинотека и специјалне пројекције. Можда и обнова летње, биоскопске баште? Није на одмет да се потсетимо на некадашњу уређену куглану, одлично посећену! Зашто не би била обновљена и стављена на коришћење грађанима уз плаћање по сату, уз сервис бифеа. А будућим спортистима (куглашима), које засад немамо у граду, бесплатно? Тако ћемо постати богатији за један леп спорт. Ако се уреди и једна мала, билијар сала, са издавањем на сат, и то је неки приход, опет уз сервис бифеа. Сигурно ће бити још неких, добрих идеја.\nBožin Janevski | 21.04.2017 u 19:12


Američki komandant na Kosovu: Ako KBS prekrši mandat na nama je da rešimo tu situaciju | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 08.04.2019 16:05 > 08.04 17:28\nKomandant američkih snaga na Kosovu pukovnik Roj Makareg izjavio je u bazi Bondstil kod Uroševca da bi vojnici pod njegovom komandom "morali da reše situaciju", ukoliko bi Kosovske bezbednosne snage (KBS) prekršile svoj mandat.\n"U decembru je Priština odlučila da transformiše KBS u oružane snage. Mnogi su izrazili zabrinutost zbog toga. Odluka Prištine nije promenila naš mandat, on je ostao isti. Mi saradjujemo sa kosovskim snagama bezbednosti u neborbenim aspektima poput obuke saniteta i deminiranja. Naravno, nama su naši zadaci na prvom mestu. Ne bavimo se opremanjem i obučavanjem KBS. To pitanje se tiče Tima za savetovanje i vezu NATO (Nato Advisory Liasion Team). Naši odnosi sa KBS su minimalni, mi njih ne obučavamo za ratovanje i prioritet su nam sopstveni zadaci", rekao je on.\n"Vaša vojska je izuzetno profesionalna. Naši i vaši oficiri saradjuju svakodnevno. Svakog drugog meseca idem u Srbiju, bio sam u Vranju i video sam se sa Stopom. Razgovaramo o tome kako možemo da unapredimo saradnju, da sve funkcioniše kako treba. Sada planiramo fudbalsku utakmicu naše i vaše vojske", rekao je on.\n"Nacionalna garda Havaja tradicionalno je angažovana na prostoru Azije i Pacifika i saradjuje sa Indonezijom, Singapurom i Korejom. Ovo je za nas nešto novo. Ovde je multietnički prostor. Susreti sa ljudima i zajednicima za nas su najvažvniji. Nije važno da li ste Srbin, Albanac ili Rom. Idemo u sve zajednice i sa svima razgovaramo", rekao je Makareg u intervjuu za Balkansku bezbednosnu mrežu u bazi Bondstil kod Uroševca.


The Cure: Novi album i nova Trilogija - Rock SvirkeRock Svirke\nReč je o britanskim rokerima bendu The Cure i o njihovom najnovijem albumu koga su, za sada, nazvali 4:14 Scream, što predstavlja igru reči i aluziju na poslednji album. Uporedo sa albumom, Smit (Robert Smith) i kompanija planiraju da izdaju i DVD izdanje koncerata iz 2008. godine.\nOno što će posebno obradovati dugogodišnje obožavatelje to je još jedna „Trilogy“ turneja. Naime, u poslednje vreme, sve više muzičkih imena „podsećaju“ mlađu publiku, a i starije koji su željni starog zvuka i pesama uživo, na albume i turneje, sa početka karijere ili iz zenita popularnosti, na to se odlučio i Robert Smit.\nNakon prve turneje takvog tipa 2002. godine, kada su svirali albume Disintegration (1989), Pornography (1982) i Bloodflowers (2000), bend planira da na nastupajućoj turneji svira tri albuma iz osamdesetih godina, The Top i The Head On The Door iz 1984. i dupli album iz 1987. Kiss Me, Kiss Me, Kiss Me.


“Paket za novorođenu bebu” – Radio Koprijan\nhome Vesti “Paket za novorođenu bebu”\nDetalj iz posete\nU Nedelji Crvenog krsta, od 8 do 15. maja, na teritoriji opštine Žitorađa rođene su četiri bebe, a njih je danas obišao tim Crvenog krsta Žitorađa i uručio im prigodne poklone. Na ovaj način realizovana je akcija “Paket za novorođenu bebu”.\n-U selu Podina rođen je Mihajlo, prva beba u porodici Milovanović. Rečica je postala bogatija za još jednog žitelja, koji se zove Strahinja i koji je četvrta beba u porodici Nenezić. U Samarinovcu je rođena devojčica Una, prva beba u porodici Mladenović, dok je Žitorađa dobila jednu Jelenu, trećerođenu bebu u porodici Arifović. Svim bebama želimo dobro zdravlje, dug život i sreću na svim poljima, rekli su iz Crvenog krsta u Žitorađi.


Djilas: Članovi SZS bojkotavaće izbore na svim nivoima – Gerila\nGerila > Politika > Djilas: Članovi SZS bojkotavaće izbore na svim nivoima\nDjilas: Članovi SZS bojkotavaće izbore na svim nivoima\nobjavljeno na Feb. 05, 2020 u 1:45 pm 05/02/2020\nPredsednik Stranke slobode i pravde Dragan Djilas izjavio je da će članovi Saveza za Srbiju (SZS) bojkotovati parlamentarne, pokrajinske i lokalne izbore.\n“To se neće menjati, više puta smo izneli stav o bojkotu”, rekao je Djilas novinarima i naveo da je moguće poboljšati život gradjana za šest meseci nakon promene vlasti.\nOn nije želeo da odgovori da li je eventualno razgovarao sa gradonačelnikom Šapca Nebojšom Zelenovićem koji je nedavno rekao da će se odluka o učešću na lokalnim izborima u tom gradu tek doneti, navodeći da je “iz njegovog odgovora sve apsolutno jasno”.\nPrema njegovim rečima, nastojaće da se tokom kampanje bojkota dodje do što više ljudi kako bi ih obavestili da će SzS i neke druge stranke bojkotovati izbore i da će objasniti “zašto je neophodno da se bojkotuju lažni izbori”, kao i kakva će se borba nakon toga voditi da bi se došlo do poštenih izbora.\nOn je naglasio da će se gradjanima prikazati kako se ogroman novac iz budžeta države troši na nepotrebne izdatke, kao i da se hiljadama funkcionera isplaćuju izuzetno visoke plate, tako da državni sekretari u ministarstvima primaju i po dvesta hiljada dinara, dok lekari i druge profesije imaju nedopustivo mala primanja.\n“Ali to prolazi ispod radara pažnje javnosti, pa i ja, koji se bavim dugo politikom, nisam imao ideju da je to moguće”, naglasio je Djilas.


PORTAL KRUG - Članovi FA „Karanovac“ u Nemačkoj\nPrevious Article Bojana Peković – kraljica sveta gusala\nNext Article Ove nedelje u Kraljevačkom pozorištu\nKao predstavnici grada Kraljeva, članovi Folklornog ansambla Karanovac narednih nekoliko dana provešće u nemačkom Hajlbronu, na obeležavanju četiri decenije postojanja Srpskog kulturnog centra „Šumadija“ iz tog grada\nČlanovi Dolklornog ansambla „Karanovac“ iz Kraljeva krenuli su na turneju ćije je krajnje odredište nemački grad Hajlbron. U ovom gradu nadomak Štutgarta ,,Srpski kulturni centar Šumadija" već 40 godina čuva tradiciju kroz folklorno stvaralaštvo. Kroz sve ove godine koliko traje, SKC Šumadija na najbolji mogući način predstavlja srpsku kulturu nemačkom narodu upoznajući ga i sa lepotom srpskog folklora.\nProslavi 40 godina Kulturnog centra prisustvovaće i FA Karanovac koji će nastupima svojih ansambala doprineti održavanju ovog događaja posvećenog tradiciji, pesmi i igri. Karanovčani će se tamošnjoj srpskoj, ali i nemačkoj publici, predstaviti igrama iz Vladičinog Hana i Užica, a na samom kraju proslave dva folklorna ansambla će se udružiti u igrama iz Kobišnice, za čiju je koreografiju zadužen direktor i koreograf FA Karanovac Marko Ljubojević.\nBiče to najlepši način da se pokaže kako, bez obzira gde se u svetu nalazili oni koji ga promovišu, srpski folklor svuda pleni svojim jedinstvenim bogatstvom.\nKraljevo\tFA Karanovac Kraljevo\tMarko Ljubojevic


Đumbir Reguliše šećer U Krvi - Kućnilekar\nAutor KucniLekar\t OdFeb 4, 2018 474\nĐumbir je jedan od najpopularnijih začina u svetu.\nKoristi se za ublažavanje različitih tegoba, uključujući prehladu, mučnine od putovanja, trudničke mučnine i bolove uzrokovane artritisom.\nNovo istraživanje naučnika iz Irana otkriva da đumbir može pomoći u kontroli vrednosti šećera u krvi, što je naročito korisno za osobe koje pate od dijabetesa tipa 2.\nU istraživanju je učestvovalo88 osoba, koje pate od dijabetesa tipa 2. Naučnici su nasumce odabrali učesnike koji će u periodu od 8 nedelja svakodnevno uzimati 1 gram suplementa đumbira 3 puta dnevno.\nOstali učesnici su uzimali placebo. Važno je istaknuti da su svi učesnici nastavili s regularnom terapijom za dijabetes.\nRezultati su pokazali da su svi, koji su uzimali đumbir, imali značajno nižu vrednost šećera u krvi.\nSvi učesnici su bili srednje životne dobi i imali su suvišne kilograme, ali nisu bili gojazni. Zanimljivo je da je đumbir pomogao u održavanju vrednosti šećera u krvi stabilnijom, što je takođe smanjilo potrebu za korišćenjem lekova.\nNaučnicima još uvek nije jasno na koji način đumbir smanjuje vrednost šećera u krvi, stoga svakako planiraju nastaviti istraživanje.\nAli, naučnici upozoravaju da đumbir može narušiti delovanje lekova protiv zgrušavanja krvi pa preporučuju da ga ne uzimate ako pijete te lekove. Svakako se posavetujte s lekarom pre početka korišćenja đumbira, kao i bilo kojih drugih začina ili suplemenata s lekovitim svojstvima.\nOdržite jetru zdravom uz ove namirnice


Četvorosoban stan 91 m2 - Centar\nMeše Selimovića, Banja Luka\nProdaje se komforan četvorosoban stan površine 91 m2 na mirnoj lokaciji u centru grada - ulica Meše Selimovića. Stan je smješten na drugom spratu a zgrada ne posjeduje lift. Struktura stana - hodnik, WC, trpezarija, kuhinja, jedna veća spavaća soba, dvije...\nČetvorosoban stan u izgradnji 82.21 m2 - naselje Lauš\nProdaju se četvorosobni stanovi u izgradnji površine 82.21 m2 na lokaciji Lauš –ulica Petra Mećave. Stanovi će biti smješteni na I, II, III i IV spratu , a strukturu stanova čine hodnik, degažman dnevna soba i trpezarija, tri spavaće sobe, kupatilo,...\nČetvorosoban stan u izgradnji 78 m2 - naselje Borik\nProdaju se četvorosobni stanovi u izgradnji površine 78 m2. Strukturu stanova čine hodnik, dnevni boravak sa trpezarijom i kuhinja, toalet, kupatilo, tri spavaće sobe i dvije lođe (jednoj lođi se pristupa iz dnevnog boravka a drugoj iz jedne od soba). Ovaj...\nStan u izgradnji 87.35 m2 - Centar\nProdaje se stan u izgradnji na prvom spratu površine 87.35 m2 u samom centru grada u ulici Meše Selimovića. Stan će da karakteriše visok kvalitet gradnje, a strukturu ovog stana čine hodnik, WC, kupatilo, tri spavaće sobe, dnevni boravak, kuhinja sa...\nTrosoban stan u izgradnji 56.92 m2 - naselje Lauš\nProdaju se trosobni stanovi u izgradnji površine 56.92 m2 na lokaciji Lauš –ulica Petra Mećave. Stanovi su na I,II, III i IV spratu, a strukturu stanova čine hodnik, degažman, dnevna soba i trpezarija, kupatilo,WC, kuhinja dvije spavaće sobe i lođa. Stanove...


Hoću da budem popularna! (1)\nKrstarica 22. novembra 2003. 00:00\nZa vreme velikog odmora kiselo stojite u ćošku i posmatrate devojke iz svog odeljenja kako razgovaraju, kikoću se, dogovaraju se o izlascima posle škole (ili, još zabavnije, u vreme nastave). Niste baš omiljeni, a ni društveni. Odlično znate da nije baš verovatno da će zvati i vas – osim u retkim slučajevima kad neko pravi žurku za celo odeljenje. Ma koliko ponavljale sebi da vam to ne treba, da one ionako samo ogovaraju koga stignu, da ne volite mesta na koja izlaze, da vam je glupo što je pojam dobre zabave napiti se toliko da povraćate kasnije, dok vam drugarica pridržava kosu, ipak se osećate usamljeno.\nIpak biste želele da ste makar nekad u centru pažnje (i to ne samo pred kontrolni, kad se svi grabe da sede u vašoj blizini – tad ste među najpopularnijim osobama na planeti), da izlazite sa ostalim devojkama, da i vas ponekad gledaju kao najpopularniju devojku u školi – hej, možda ona i nije baš preterano bistra, ali fenomenalno izgleda, dečaci „balave“ za njom i uvek je okružena devojkama koje se nadaju da će zgrabiti neki dobar „komad“ koji ona odbije. Mora da prilično uživa kad je stalno u centru pažnje, zar ne?\nOnda se upitate da li ste normalne kad želite takve gluposti – šta je lepo u tome da si okružen onima koje se nadaju da će izvući neku korist iz tvoje blizine i momcima koji su u stanju da primete samo tvoj izgled, pa te shodno tome i tretiraju? Ipak, lepo je stalno biti u centru pažnje – makar ponekad, i tako u krug.\nOva oprečna osećanja su sasvim normalna; to ne znači da nešto nije u redu s vama kad vam se, kao u ovom slučaju, čini da želite dve stvari koje se naizgled međusobno isključuju (popularnost i da imate društvo koje vas ceni zbog vas samih). Kako to razrešiti? Nije preterano teško.\nZa početak, razmislite šta je to što zapravo želite. Zbog čega povremeno osećate ljubomoru prema „glavnoj ribi“ iz odeljenja? Da li je to zato što stvarno želite da ste stalno u centru pažnje, makar onima koji vas okružuju i ne bilo zaista stalo zbog vas? Možda ste samo usamljene i želite da se provodite kao i ostale devojke koje znate, da izlazite i zabavljate se i da vas dečaci primećuju? Ako je ovo drugo (kao što najverovatnije jeste) u pitanju, pogledajte se. Kakvi ste? Da li ste komunikativni, ili i ne pokušavate da priđete nekom? Kako se oblačite – da li se bar ponekad „sredite“, ili ne izlazite iz duksa i farmerki?\nNajverovatnije ste se same „učaurile“ i zatvorile i ne date nikome da vam priđe. Otvorite se! Vaše vršnjakinje su društvene – savršeno normalno za vaše godine – i prihvatiće vas ako zaista želite da im priđete. Nije teško: skupite malo hrabrosti, priđite nekoj devojci iz odeljenja koju biste želele da upoznate bolje (može slobodno da bude i „glavna riba“) i recite nešto neobavezno čime ćete je pohvaliti (na primer: „Super ti je džemper, gde si ga kupila?“). Svako voli da prima komplimente – sigurno će prihvatiti takav razgovor.