Juli, 2017 | UNIVERZITETI U SRBIJI\nOtvorena aplikacija za doktorske studije u Rimu\nRok za prijavu 15. septembar 2017. godine Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja dostavilo je informaciju o mogućnostima za doktorske studije u Italiji, za akademsku 2017/18. godinu. Aplikacija za prijavljivanje kandidata otvorena je do 15. septembra 2017. godine. Više informacija možete pogledati OVDE .\n16+1: DVE MEĐUNARODNE KONFERENCIJE VISOKOG RANGA NA UNIVERZITETU U NOVOM SADU\nNa Univerzitetu u Novom Sadu će se u okviru međunarodne platforme za saradnju Kine i zemalja Centralne i Istočne Evrope – Mehanizma 16+1, pod okriljem Inicijative Jedan pojas, jedan put (Belt Road Initiative), 21. septembra 2017. godine održati Peta konferencija ministara obrazovanja zemalja Centralne i Istočne Evrope i Kine (5th China–CEECs Education Policy Dialogue). Narednog dana, na Univerzitetu ćeRead more about 16+1: DVE MEĐUNARODNE KONFERENCIJE VISOKOG RANGA NA UNIVERZITETU U NOVOM SADU[…]\nCall for applications for Doctoral students – Rome, Italy\nThe COLLEGIO UNIVERSITARIO DEI CAVALIERI DEL LAVORO “LAMARO POZZANI” is offering up to five places for the academic year 2017-2018 to overseas students who are registered for PhD courses at universities located in Rome, or to PhD students who are visiting a Rome university for between 3 and 12 months. The following are eligible toRead more about Call for applications for Doctoral students – Rome, Italy[…]\nPočelo je prijavljivanje za CEEPUS freemover razmene\nRok za prijavljivanje za kandidate unutar mreža je 31. oktobar 2017. godine, dok je za kandidate sa državnih visokoškolskih ustanova koje nisu deo neke Cepus mreže rok 30. novembar U periodu između 1. jula i 30. novembra studenti i nastavno osoblje sa državnih visokoškolskih ustanova koje nisu deo neke CEEPUS mreže mogu se prijaviti kaoRead more about Počelo je prijavljivanje za CEEPUS freemover razmene[…]\nJavni poziv za sufinansiranje naučne i tehnološke saradnje između Republike Srbije i Republike Austrije\nRaspisan je Javni poziv za sufinansiranje naučne i tehnološke saradnje između Republike Srbije i Republike Austrije za period 2018-2019. godine. Ko se može prijaviti: Na Javni poziv u Republici Srbiji prijavljuju se istraživači koji su zaposleni u naučno-istraživačkim organizacijama, a ispunjavaju uslove u skladu sa Zakonom o naučno-istraživačkoj delatnosti. Način finansiranja projekata: Usvojeni projekti bićeRead more about Javni poziv za sufinansiranje naučne i tehnološke saradnje između Republike Srbije i Republike Austrije[…]\nUniverzitet u Beogradu će i ove godine organizovati Sajam stipendija u zgradi Rektorata na Studentskom trgu u Beogradu. Sajam će, kao i prošle godine, trajati dva dana i održaće se 27.i 28. septembra 2017.godine. Organizacijom ove manifestacije imamo želju da podignemo nivo informisanosti studenata o mogućnostima nastavka studija u Srbiji i inostranstvu, uslovima koje biRead more about Sajam stipendija na Univerzitetu u Beogradu[…]\nKonkurs ERASMUS+ programa Univerziteta u Nišu\nUniverzitet u Nišu, u okviru programa mobilnosti Erasmus+, objavljuje Konkurs za stipendiranje mobilnosti studenata na Middlesex univerzitetu u Londonu (Velika Britanija) Konkurs je otvoren do 25. avgusta 2017. godine. Sve u vezi sa konkursom možete pogledati OVDE (.doc) Prilog: Student Learning Agreement\nRaspisan drugi upisni rok za upis na prvi nivo studija na UB\nKonkurs je raspisan za upis na osnovne akademske, integrisane akademske i osnovne strukovne studije za ukupno 15.317 mesta, od toga 9.497 na budžetu i 5.820 na samofinansiranju. U toku prvog upisnog roka, na konkurs se prijavilo po prvoj želji 20.039 kandidata. Nakon završenog prvog upisnog roka na fakultetima Univerziteta u Beogradu ostalo je slobodno ukupnoRead more about Raspisan drugi upisni rok za upis na prvi nivo studija na UB[…]\n38 novih zajedničkih master programa u okviru Erazmus Mundus projekta\nU okviru Erasmus Mundus projekta biće objavljeno 38 novih master programa na više od 186 partnerskih univerziteta Komisija Erasmus Mundus projekta najavila je izbor 38 novih zajedničkih master programa. Novi programi master akademskih studija pokrivaju širok spektar naučnih oblasti, od hemijskog nano-inžinjeringa do dokumentarnog filma, od socijalnog rada sa porodicama do tropskog šumarstva. Ovi programiRead more about 38 novih zajedničkih master programa u okviru Erazmus Mundus projekta[…]\nČetiri univerziteta iz Srbije na Šangajskoj listi\nNa Šangajskoj listi po užim naučnim oblastima ove godine našla su se četiri univerziteta iz Srbije, a osim Beogradskog po prvi put na listi su i Niški, Novosadski i Kragujevački univerzitet. Niški, Novosadski i Kragujevački univerzitet našli su se na Šangajskoj listi u oblasti matematike, dok je Univerzitet u Beogradu rangiran u 17 užih naučnihRead more about Četiri univerziteta iz Srbije na Šangajskoj listi[…]\nJAVNI KONKURS ZA PRIJAVU NA PROGRAM „LAB FOR EUROPEAN PROJECT MAKING“\nFondacija „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture“ raspisala je javni konkurs za prijavu na program „Labfor European ProjectMaking“ namenjen razvijanju i jačanju veština profesionalaca koji su aktivni na kulturno-umetničkoj sceni u oblasti vođenja kulturnih događaja, kako bi se izgradila jaka upravljačka podrška za predstojeće Evropske prestonice kulture. Program se organizuje u saradnji sa šestRead more about JAVNI KONKURS ZA PRIJAVU NA PROGRAM „LAB FOR EUROPEAN PROJECT MAKING“[…]\nDruštvo hispanista ovog leta donosi jedan inovativativan, zanimljiv, aktivistički i akademski projekat. U periodu od 20. do 24. jula će se u Beogradu i Novom Sadu održati prva Međunarodna letnja škola latinoameričkih studija! Ovaj projekat, pod sloganom Latinska Amerika i izazovi modernog sveta, predstavlja inovativan projekat na našoj teritoriji, koji se odnosi, u svom najširem značenju, na multidisciplinarnu platformu koja će tokomRead more about Međunarodna letnja škola latinoameričkih studija[…]\nSvečano otvaranje 21. Međunarodne letnje škole srpskog jezika, kulture i istorije Filozofskog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu\nFilozofski fakultet Univerziteta u Novom Sadu obaveštava javnost da će se svečano otvaranje 21. Međunarodne letnje škole srpskog jezika, kulture i istorije Filozofskog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu održati 17. jula 2017. godine, i sali P9 na Filozofskom fakultetu sa početkom u 13 časova. Ove godine Letnju školu će pohađati 35 polaznika iz 17 zemaljaRead more about Svečano otvaranje 21. Međunarodne letnje škole srpskog jezika, kulture i istorije Filozofskog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu[…]\nPoziv Saveza studenata Filozofskog Fakulteta u Banjoj Luci\nSavez studenata Filozofskog Fakulteta u Banjoj Luci objavljuje poziv za saradnju u trećem broju časopisa za društvenu i humanističku misao ,,Noema“,Savez studenata Filozofskog Fakulteta u Banjoj Luci objavljuje poziv za saradnju u trećem broju časopisa za društvenu i humanističku misao ,,Noema“, Saveza studenata Filozofskog fakulteta. Pozivaju se svi zainteresovani da svojim polemičkim i stručnim radovima,Read more about Poziv Saveza studenata Filozofskog Fakulteta u Banjoj Luci[…]\nIz sredstava oportuniteta finansirano 97 projekata\nUgovori o dodeli sredstava prikupljenih po osnovu odlaganja krivičnog gonjenja potpisani su danas sa učesnicima Javnog konkursa. Vrednost ugovora je 351 milion dinara. Ministarka pravde Nela Kuburović podsetila je da je u martu raspisan konkurs na koji je stiglo 763 prijava, od kojih je komisija izabrala 97 projekata. Moram da izdvojim neke projekte, poput porodilištaRead more about Iz sredstava oportuniteta finansirano 97 projekata[…]


JAVNA RASPRAVA O NACRTU ZAKONA O UPOREDIVOSTI NAKNADA ZA PLATNE USLUGE U VEZI S PLATNIM RAČUNOM, PROMENI PLATNOG RAČUNA I PRAVU NA PLATNI RAČUN SA OSNOVNIM USLUGAMA: Rasprava će trajati do 9. februara 2018. godine\nNarodna banka Srbije pripremila je Nacrt zakona o uporedivosti naknada za platne usluge u vezi s platnim računom, promeni platnog računa i pravu na platni račun sa osnovnim uslugama. Njegovim usvajanjem poboljšala bi se transparentnost i uporedivost naknada za platne usluge u vezi s platnim računom, stvorile pretpostavke da se postupak promene tih računa iz jedne finansijske institucije u drugu sprovede lako, brzo i jednostavno, i omogućio pristup platnim računima sa osnovnim uslugama.\nNacrtom zakona predviđena je obaveza pružalaca platnih usluga da, pored informacija propisanih Zakonom o platnim uslugama ("Sl. glasnik RS", br. 139/2014), korisniku platnih usluga, u predugovornoj fazi, dostave kao poseban dokument pregled usluga i naknada povezanih s platnim računom, koji će sadržati spisak usluga povezanih s platnim računom, kao i podatke o pojedinačnoj naknadi za svaku uslugu. Uz to, pružalac platnih usluga biće dužan da korisniku platnih usluga, najmanje jednom godišnje, bez naknade, dostavi izveštaj o svim naplaćenim naknadama za usluge povezane s platnim računom. Dalje, radi obezbeđenja veće transparentnosti naknada koje pružaoci platnih usluga naplaćuju u vezi s platnim računom, predviđeno je da navedene naknade budu objavljene i na internet prezentaciji Narodne banke Srbije. Time će se korisniku platnih usluga omogućiti da na relativno jednostavan način stekne potpuni uvid u pregled ponuda na tržištu, kako bi pri izboru odgovarajuće platne usluge doneo odluku koja u najvećoj meri odgovara njegovim potrebama i zahtevima.


Kaliopi održala konferenciju u Sarajevu i najavila turneju po BiH! (FOTO) | Ekskluziva.ba\n28.09.2019 / prije 9 mjeseci\nMakedonska diva prepoznatljivog glasa Kaliopi u okviru svojih jesenjih koncerata u oktobru stiže u Bosnu i Hercegovinu.\nKako je rekla na današnjoj konferenciji za novinare održanoj u Domu mladih u Sarajevu, jedva čeka novi susret sa bh. publikom. A najavila je i datume održavanja koncerata.\nTurneja započinje 4. oktobra u Mostaru koncertom u dvorani “Herceg Stjepan Kosača” i nastavlja se 5. oktobra u Sarajevu (Dom mladih). Nakon sarajevskog, slijedi zenički koncert 6. oktobra u Bosanskom narodnom pozorištu, dan poslije nastupit će u Doboju, a 8. oktobra zapjevat će u Banjoj Luci. U Tuzli će održati koncert 9. oktobra (Bosanski kulturni centar), 10. narednog mjeseca zapjevat će u Bijeljini (Centar za kulturu), dok će se 11. oktobra predstaviti pred Brčacima u Domu kulture. Završnica je bh. turneje planirana je za 13, oktobar u Travniku (Centar za kulturu) gdje će makedonska pjevačica nastupiti prvi put. Svi koncerti počinju u 20 sati, a producent turneje je koncertna agencija Zeus.\n- Divno je biti ponovo u BiH i Sarajevu. Ja volim ovaj grad jer me najljepše uspomene vežu za njega. I za vrijeme Jugoslavije on je bio centar muzike. Čak i kad je prošao sve te ružne stvari ostao je uspravan, niko nije uspio da ubije njegov duh. I ovdje se osjećam uvijek divno kao da sam tu odrasla sa tim divnim ljudima, kazala je Kaliopi i naglasila da je svaki njen koncert u BiH poseban praznik, a i priča za sebe.\nPrepoznatljiva po isključivo moćnoj i emotivnoj interpretaciji, kao i posebnoj energiji i šarmu koje donosi na scenu i velikim brojem hitova kao što su “Bato”, “Kofer ljubavi”, “Znam da te volim”, “Melem”, “Crno i belo”, “Vučica”, “Poželi”, “Nevinost”, “Mrvica”, “Oprosti”, “Rođendan”, “Presuda” i mnogi drugi, ova dama na svakom svom koncertu ostvari poseban fluid sa publikom koji traje do sljedećeg susreta.\nTaki se obratio uživo Maji, prvi put poslije afere sa Janjušem: Hladan tuš za Marinkovićevu, ovo ju je zaboljelo! (Video)


Ljudi iz grupe Pravda za Davida formiraju stranku - BIGportal.ba\n21 Oktobra, 2019 21 Oktobra, 2019 0193\nAktivisti grupe „Pravda za Davida” intezivno rade na formiranju političkog subjekta koji će se okušati na lokalnim izborima u oktobru iduće godine.\nU Banjaluci su nedavno uz njihovu saglasnost aktivisti grupe „Pravda za Davida”, formirali udruženje građana „Put pravde”, koje je u procesu registracije.\nDaor Dragičević je još ranije najavio da će se „Pravda za Davida” politički aktivirati i izaći na izbore.


Tahirović: Izabran je najteži datum za presudu Karadžiću - Klix.ba\nTahirović: Izabran je najteži datum za presudu Karadžiću\n11.7.2013. u 10:48\nSudija je izabrao najgori mogući moment, odnosno najteži datum da donese presudu ma kakva ona bila, kazao je za Agenciju Fena predsjednik Udruženja žrtava i svjedoka genocida Murat Tahirović, komentirajući zakazano izricanje presude po žalbi u skladu s pravilom 98bis u postupku protiv Radovana Karadžića danas u Hagu.\n"Baš na 11. juli je doista krajnje nekorektno i mogu slobodno reći neozbiljno od strane predsjednika Haškog tribunala. Mislim da se moglo ili 10. ili 12. ali ne baš 11. jula. To samo govori o njegovom kredibilitetu od kada je preuzeo Haški tribunal", kazao je Tahirović koji je danas u Potočarima gdje će prisustvovati dženazi i ukopu 409 srebreničkih žrtava.\nUpitan kako je danas u Potočarima kazao je "kada vidite više od 400 tabuta ne znam šta se više može reći“.\n"Dovoljno je da pogledate samo taj dugi red tabuta", kazao je Tahirović. U Memorijalnom centru u Potočarima smiraj duše naći će još 409 žrtava srebreničkog genocida kojima će danas biti klanjana dženaza i obavljen ukop njihovih posmrtnih ostataka.\nBeba Muhić, kojoj roditelji nisu stigli ni dati ime, najmlađa je žrtva srebreničkog genocida čiji će posmrtni ostaci danas biti ukopani u Potočarima.\nNažalost, neke porodice će ukopati nekompletne posmrtne ostatke svojih najmilijih, a ima i onih koji su i nakon 18 godina upornog traženja pronašli tek dvije ili tri kosti svojih najdražih koje će biti ukopane.\nNakon današnjeg dana, sa do sada ukopanih 5.657 žrtava, u Memorijalnom centru u Potočarima bit će ukupno 6.066 nijemih svjedoka stravičnog zločina koji se u julu 1995. godine dogodio u Srebrenici, zaštićenoj zoni UN-a.\nRadovan Karadžić Murat Tahirović\nSlovenac kojeg traži Interpol uhapšen u BiH\n11.07.2013. u 10:52\nI ove godine nebo je plakalo za nevinim žrtvama genocida u Srebrenici\n11.07.2013. u 10:46


Odović: Čovjek čuva igrača na deset metara, a istovremeno ga trebaš jer zna zabiti gol - sport1.ba\nTrener Željezničara Milomir Odović je nakon neriješenog rezultata protiv Sarajeva rekao da je utakmica bila odlična\nInače, Željezničar i Sarajevo su u petom kolu Premijer lige Bosne i Hercegovine remizirali, bilo je 2:2.\n- Neposredno nakon utakmice teško je davati neke ocjene, ali ću se složiti sa kolegom da je utakmica bila odlična i da je bila puna dinamike i preokreta. Definitivno mislim da je najrealniji rezultat remi, ali neke stvari me ne zadovoljavaju kod moje ekipe. To je zato što definitivno visoki pritisak ne možemo vršiti sa dva-tri igrača i tu smo imali puno problema. Rekao sam da sam zadovoljan sa ovom ekipom, pa ćemo vidjeti šta možemo ostvariti i tako ćemo se postaviti. Analizirat ćemo ovo iz prostog razloga što nećemo ovakvog protivnika imati, ali će nam koristiti informacije iz ove utakmice, rekao je Odović nakon utakmice, te potom dodao:\n- To su problemi. Čovjek čuva igrača sa deset metara, a oni dođu na deset metara i naprave šansu, a istovremeno ga trebaš jer je korpulentan i zna zabiti gol. To nisu kompletni igrači i ko zna koliko će proći dok Zajmović ne prihvati neke stvari.\nOdović je bio zadovoljan utakmicom.\n- Radi se o tome da dosta igrača ima koji gledaju samo svoj interes i ako podrede svoju igru kolektivu, to će biti mnogo bolje. Bez obzira na sve, bilo je dobrih i brzih akcija na obje strane, a to je uslovljeno izuzetno kvalitetnim terenom, dodao je Odović i prokomentarisao nastup Stojana Vranješa.\n- On je odigrao svoju neku ulogu, ali istovremeno može i mora bolje. Iz zadnje linije moramo kvalitetnije organizovati napad, moramo. Ne može iz zadnje linije ići pet puta zaredom duga lopta, treba kvaliteta.\nMilomir Odović fk željezničar fk sarajevo


Izolovanje i određivanje strukture diterpena tiglijanskog tipa i triterpena cikloartanskog tipa iz biljne vrste Euphorbia palustris\nBiljna vrsta Euphorbia palustris pripada rodu Euphorbia iz familije Euphorbiaceae. Ove biljke koristile su se u tradicionalnoj medicini različitih zemalja sveta. Iz lateksa različitih vrsta roda Euphorbia izolovani su mnogi diterpeni i triterpeni koji imaju širok spektar bioloških aktivnosti, od kojih su neke veoma značajne zbog potencijalne mogućnosti primene u savremenoj medicini. Ispitivanja derivata tiglijanskih diterpena pokazala su da pored nekih neželjenih efekata kao što je zapaljenje kože, određeni derivati mogu imati antikancerogeno i anti-HIV dejstvo. Cilj rada bio je ispitivanje lateksa biljne vrste Euphorbia palustris iz kojeg su izolovani, prečišćeni i okarakterisani jedan tiglijanski diterpen i jedan cikloartanski triterpen.\nEuphorbia palustris / terpeni / tiglijan / cikoartan\nAU  - Savić, Danica\nUR  - https://cherry.chem.bg.ac.rs/handle/123456789/4681\nAB  - Biljna vrsta Euphorbia palustris pripada rodu Euphorbia iz familije Euphorbiaceae. Ove biljke koristile su se u tradicionalnoj medicini različitih zemalja sveta. Iz lateksa različitih vrsta roda Euphorbia izolovani su mnogi diterpeni i triterpeni koji imaju širok spektar bioloških aktivnosti, od kojih su neke veoma značajne zbog potencijalne mogućnosti primene u savremenoj medicini. Ispitivanja derivata tiglijanskih diterpena pokazala su da pored nekih neželjenih efekata kao što je zapaljenje kože, određeni derivati mogu imati antikancerogeno i anti-HIV dejstvo.\nCilj rada bio je ispitivanje lateksa biljne vrste Euphorbia palustris iz kojeg su izolovani, prečišćeni i okarakterisani jedan tiglijanski diterpen i jedan cikloartanski triterpen.\nT1  - Izolovanje i određivanje strukture diterpena tiglijanskog tipa i triterpena cikloartanskog tipa iz biljne vrste Euphorbia palustris\nUR  - https://hdl.handle.net/21.15107/rcub_cherry_4681\nauthor = "Savić, Danica",\nabstract = "Biljna vrsta Euphorbia palustris pripada rodu Euphorbia iz familije Euphorbiaceae. Ove biljke koristile su se u tradicionalnoj medicini različitih zemalja sveta. Iz lateksa različitih vrsta roda Euphorbia izolovani su mnogi diterpeni i triterpeni koji imaju širok spektar bioloških aktivnosti, od kojih su neke veoma značajne zbog potencijalne mogućnosti primene u savremenoj medicini. Ispitivanja derivata tiglijanskih diterpena pokazala su da pored nekih neželjenih efekata kao što je zapaljenje kože, određeni derivati mogu imati antikancerogeno i anti-HIV dejstvo.\nCilj rada bio je ispitivanje lateksa biljne vrste Euphorbia palustris iz kojeg su izolovani, prečišćeni i okarakterisani jedan tiglijanski diterpen i jedan cikloartanski triterpen.",\ntitle = "Izolovanje i određivanje strukture diterpena tiglijanskog tipa i triterpena cikloartanskog tipa iz biljne vrste Euphorbia palustris",\nurl = "https://hdl.handle.net/21.15107/rcub_cherry_4681"\nSavić, D.. (2021). Izolovanje i određivanje strukture diterpena tiglijanskog tipa i triterpena cikloartanskog tipa iz biljne vrste Euphorbia palustris. , 1-27.\nSavić D. Izolovanje i određivanje strukture diterpena tiglijanskog tipa i triterpena cikloartanskog tipa iz biljne vrste Euphorbia palustris. 2021;:1-27.\nSavić, Danica, "Izolovanje i određivanje strukture diterpena tiglijanskog tipa i triterpena cikloartanskog tipa iz biljne vrste Euphorbia palustris" (2021):1-27,


RAZMIŠLJANJA JEDNE MAME | Schlarafia - Vrhunska oprema za spavanje\nRAZMIŠLJANJA JEDNE MAME\nOD ČEGA ZDRAVA DECA ZDRAVO RASTU?\nNije upitno da, osim zbog genetski uslovljenih, kongenitalnih ili traumatskih uzroka, sva deca rastu. Međutim, moderan stil života često dovodi do toga da spoljašnji faktori kao neophodna podrška zdravom rastu i razvoju često izostaju. Ja sam Sonja, jedna od direktora u Šlarafiji, po struci medicinski biohemičar, i osim prodaje i marketinga, u našoj porodičnoj firmi bavim se razvojem proizvoda uzimajući u obzir znanja iz zdravstvenih oblasti. Kao majka tri dečaka koja se u jednom periodu suočavala sa izazovima usporenog rasta kod svog sina, priznajem da je meni ova tema na neki način obeležila veći deo roditeljskog staža i stoga želim da vam skrenem pažnju na neke navike koje često zaboravljamo, a važne su za zdrav rast i razvoj dece.\nDa bi se dete zdravo razvijalo potrebno je obezbediti socio-emocionalnu, nutritivnu, ambijentalnu podršku i to je nešto što nam je svima poznato. Međutim, i bez uvida u statističke pokazatelje, možemo videti i u svojoj okolini da su često navike uspostavljene unutar porodica takve da ili postoji pogrešno tumačenje ili nedovoljan stepen svesti o tome šta se sve smatra potrebnim činiocima.\nLJUBAV I PODRŠKA U SOCIJALNOJ ADAPTACIJI podrazumeva da se dete oseti voljenim, poštovanim, ali da se uspostave vaspitna pravila koja će biti podsticajna za formiranje deteta kao društvenog bića. Dete takođe treba da se razvija okruženo i drugom decom i odraslima koji nisu članovi porodice. Meni se čini da je društvo raspolućeno između dva težišta: jednog u kom dominiraju prezaštićena deca i drugog u kom su deca koja odgaja „svako pomalo“ bez jasnog autoriteta. I jednu i drugu krajnost karakteriše izostanak granica u dozvoljenom ponašanju i dovodi do toga da dete u nekom periodu odrastanja nailazi na „zid“ društva.\nČEMU SLUŽI HRANA? NUTRITIVNA PODRŠKA podrazumeva da ishrana bude diktirana svojom svrhom, a ne udovoljavanjem željama deteta, naročito zato što se ukus i opredeljenost ka hrani formira i to je ponajviše roditeljska odgovornost. Ovo sa punim pravom tvrdim, jer kad god sam se vodila popustljivošću tu mi je trebalo više vremena da „ispravljam krive Drine“ (a to, verujte, ponajviše važi i za naš jelovnik). Hrana, kako sam ja objasnila svojoj deci, ima tri glavne uloge: da nam da snagu, da nam da cigle od kojih će se izgraditi naše telo i postati veliko i da bude ukusna. Nije dobro da hrana ima samo jednu od ove tri stvari. Stoga visokoprocesuirana, industrijska hrana može da bude „izlet“, ali ne i deo svakodnevnih jelovnika. Danas mnoštvo dece nije gladno, ali njihove ćelije, kao i sposobnost tih ćelija da obavljaju fiziološke funkcije, paradoksalno to jesu.\nDAJTE SUNČEVE SVETLOSTI – čini mi se da je epidemija deficijencije vitamina D (izuzetno važan za rast i jačanje kostiju) jedan od najupadljivijih indikatora kako smo se odvojili od prirode, a tome u prilog ide masovna suplementacija u okviru gotovo cele populacije nečim što je u najvećem broju slučajeva besplatno i dostupno svakog dana! Biram da moja deca provode vreme, naročito pre podne, izvan kuće. Ako vam se čini da je teško održati nadzor nad decom dok ste na poslu, pokušajte da im uvedete neke navike poput: rađenja domaćeg zadatka na klupi u parku ili u školskom dvorištu, izlazak u šetnju bez obzira na vremenske uslove (ovde apelujem na lični primer i na uzdržavanje od negativnog komentarisanja meteoroloških prilika), odlazak u kraće relacije peške ili biciklom umesto kolima/prevozom, šetnja kućnog ljubimca ili pomoć drugaru koji ga ima, obavezne zimske akcije čišćenja snega itd… Imajte na umu da je period prepodnevnog izlaganja sunčevoj svetlosti efektivniji za sintezu aktivnog oblika vitamina D, a svakako boravak na svežem vazduhu je preporučljiv tokom celog dana, Takođe, kretanje na otvorenom ima niz prednosti za motorički razvoj dece u odnosu na boravak među zidovima.\nI KONAČNO – OD SPAVANJA SE RASTE! Medicina još nije pronikla u tajnu fiziološke potrebe za spavanjem koja je dnevno-vremenski oročena, a čovek je već požurio da je svesno sam sebi ukida pod izgovorom da je to „gubljenje vremena“. Štaviše, to uverenje je preneo na potomstvo, pa deca danas mahom ležu prekasno i bude se na silu, što dovodi do pospanosti u školi i izostanak koncentracije. Tokom spavanja luči se hormon rasta koji je od presudnog značaja za rast i razvoj deteta do puberteta, a mnogi drugi hormoni takođe pokazuju cirkadijalni ritam. Detetu je potreban dnevni red i to je nešto što ne bismo smeli da remetimo zarad prilagođavanja našim aktivnostima.\nI koliko god izgledalo da u ovim redovima ima mnogo pravila, stvar je zapravo vrlo jednostavna: ako našoj deci pokazujemo ljubav, poštujemo njihove ličnosti ali i insistiramo na poštovanju porodičnih i društvenih pravila, ako biramo šta ćemo im dati da jedu vodeći se suštinom ishrane, pazimo na njihov intelektualni i motorički razvoj, uvedemo porodične navike boravka u prirodi i ne zaboravimo da je odmor neophodna stvar – život će nam svima biti lepši, a odrastanje naše dece bezbrižnije.\nNadam se da sam podelivši svoja opažanja pomogla da učvrstite ili promenite stavove i hvala vam na poverenju!\nVolela bih da čujem koja su vaša rešenja za uspostavljanje zdravih navika kod dece?


Prema Zavodu za statistiku, prosečna plata u Nišu u oktobru 41.965 dinara?! | Južna Srbija Info\nPočetna | Ekonomija | Prosečna plata u Nišu u oktobru 41.965 dinara\nNiška Banja 27.11.2017. Belami portal, Južna Srbija Info\nU odnosu na prethodni mesec, prosečne bruto i neto zarade manje su za 2,8 odsto nominalno, odnosno za 3,0 odsto realno.\nU poređenju sa istim mesecom prošle godine, prosečne bruto i neto zarade veće su za 3,5 odsto nominalno, odnosno za 0,7 odsto realno.\nPosmatrano po gradovima posečna bruto zarada u oktobru u Nišu je iznosila 58.019 dinara, a prosečna neto zarada je iznosila 41.965 dinara.\nRepubliški zavod za statistiku beleži i razliku u platama kada se radi o gradskim opštinama, pa su tako najveća primanja u gradskoj opštini Crveni krst u kojoj je prosečna nato zarada bez poreza i doprinosa u oktobru iznosila 49.535 dinara, a u opštini Medijana 42.919 dinara, što je čak za blizu sedam hiljada manje. U gradskoj opštini Palilula prosečna neto zarada u oktobru je iznosila 36.490 dinara, a u optini Pantelej 30.964 dinara. Najniža plata je u opštini Niška Banja i u oktobru je iznosila 31.788 dinara.\n# Niška Banja plata zarada prosek Pantelej Zavod za statistiku\nProsečna plata 43 hiljade, ali...\nPromena statistike prosečnih plata\nGoran Cvetanović Beograd Zoran Perišić saobraćajna nezgoda Aleksandar Vučić Koronavirus košarka Bujanovac Vranje Tržnica JP Radnički FK Aleksinac policija Pirot saobraćaj studenti investicije Vladičin Han Vlada Republike Srbije SPC Kuršumlija poplava Niš Prokuplje ubistvo Darko Bulatović fudbal Južna Srbija Info Medijana gradska opština SNS Skupština grada Niša Dom zdravlja recept Leskovac Blace Niška Banja Preševo Klinički centar Niš Klinički centar DS


Tianshi - dodaciishrani: Tianshi - Tiens Srbija\nBlog je namenjen za ljude koje žele da saznaju o Kineskoj Tradicionalnoj Medicini i korišćenju biododataka ishrani.\nTianshi - Tiens Srbija\nОбјавио Tiens dodaci ishrani Tianshi у 16:32\nUpiši za Novosti\nSPIRULINA PAMETAN IZBOR - KLIKNI NA ANIMACIJU ZA DETALJE\nIshrana - varenje sa aspekta KTM-e\nKanali - Merdijani i vreme delovanja\nMilan. Тема Водени жиг. Омогућава Blogger.


Canaan Valley Resort and Conf Ctr Davis, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nCanaan Valley Resort and Conf Ctr - Opis\nulici HC 70 BOX 330, pozicija mu je jugoistok za grad Davis, a od centra je udaljen samo 22 minuta kolima.Stil hotela Canaan Valley Resort and Conf Ctr je Biznis-hotel, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Teniski teren, Poslovni centar. Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer bazen. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Pripada hotelskom lancu UI.\nCanaan Valley Resort and Conf Ctr tip(ovi):\nCanaan Valley Resort and Conf Ctr sadržaji i usluge\nStil hotela Canaan Valley Resort and Conference Center je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 21 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Hc 70 B


Država, banka i stranka, izbacite uljeza – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Srbija » Država, banka i stranka, izbacite uljeza\nDržava, banka i stranka, izbacite uljeza\n„Strane banke ne žele da prate razvoj domaćih preduzeća, jer bi takvim kreditiranjem pomagale konkurenciju na račun zemalja iz kojih dolaze.“ Ovaj stav iznosili su minulih nedelja protivnici prodaje Komercijalne banke, obavezno ističući kako to znači odricanje od finansijskog suvereniteta, rasprodaju porodične srebrnine, put u očiglednu propast…\nAko su zagovornici ove teorije u pravu, onda to istovremeno znači i da nacionalne banke finansiraju projekte domaćih kompanija, koje su strateški važne za razvoj privrede.\nI sa njima bi se sigurno složio biznismen Miroslav Bogićević.\nAli, samo pod jednim uslovom – da mu je neko ovo pitanje postavio bar 10 godina ranije.\nI to u vreme kada je samo kod jedne državne banke dobio 13 kredita u ukupnom iznosu od oko 15,5 miliona evra, koji nisu bili obezbeđeni na odgovarajući način, u skladu sa zakonom i propisima banke, a odobreni su uprkos tome što Bogićevićeve firme nisu bile kreditno sposobne, jer su bile prezadužene.\nKao rezulatat takve vrste kreditne podrške, Bogićević i još nekoliko privilegovanih domaćih biznismena (Goran Perčević, Željko Žunić, Dragan Đurić) pretili su tada da ugroze stabilnost celog bankarskog sistema.\nPenzije za dugove\nPokrivanje gubitaka nekoliko banaka poreski obveznici platili su milijardu evra. O koliko velikim parama je reč, svedoči i podatak da je toliko novca ušteđeno smanjenjem penzija tokom četiri godine sprovođanja mera fiskalne konsolidacije.\nAko je u ovom slučaju, domaća banka podržala domaćeg privrednika i uložila novac u domaću industriju, zašto onda privatni interes Miroslava Bogićevića nije nužno bio i javni interes?\nVrlo je jednostavno – zato što uprave domaćih banaka postavljaju stranke na vlasti, pa su najčešće ovi projekti više u interesu stranke, nego u državnom interesu.\nNeko će reći kako Bogićeviću novac nisu pozajmljivale samo državne, već i privatne banke, pa čak i da je negove poslovne operacije kreditirala Međunarodna finansijska korporacija (IFC), ćerka organizacija Svetske banke.\nI kako ova institucija iz Vašingtona to sigurno nije činila zbog Bogićevićevih bliskih veza sa tada vladajućom Demokratskom strankom.\nKako se čuvaju stranci\nOno, što se, međutim, u takvim ocenama previđa je da se IFC dobro obezbedio.\nJer je Privredni sud u Valjevu u aprilu 2014. godine upravo po predlogu poverioca IFC-a otvorio stečaj nad kompanijom Farmakom MB u vlasništvu Miroslava Bogićevića.\nU prevodu, dok su domaće banke prihvatale i jalovinu kao sredstvo obezbeđenja, strane finansijske institucije to nisu činile.\nZato je Bogićevićev krah ujedno označio i slom nekoliko ovdašnjih banaka. A IFC je i dalje na istoj adresi – u Pensilvanija aveniji u Vašingtonu.\nDakle, da je to tako jednostavno stabilnost finansijskog sistema širom sveta bila bi garantovana samo državnim vlasništvom u bankama.\nMeđunarodni standardi poput Bazela tri, kao i ostale regulative o adekvatnosti kapitala ne bi ni postojale.\nOdeljenja za procenu rizika u bankama takođe bi bila ukinuta. A upravo je njihova uloga da procene rizik nekog posla.\nŠto znači da one domaće poslovne poduhvate koje banke neće da kreditiraju, možda ne treba ni realizovati. I sa time bi se danas sigurno složio i Miroslav Bogićević, čija je kompanija otišla u stečaj.\nOvih dana slušali smo i argumente kako Komercijalna banka pozitivno posluje i kako ima profit veći od 70 miliona evra i da je ne treba prodavati sve dok državi donosi dobit.\nPreviđa se, međutim, da je ova državna banka do pre nekoliko godina imala ozbiljne probleme u poslovanju i da je poslovala sa gubitkom.\nOsim što su 2014. godine otpisani nenaplativi krediti u iznosu od 65 miliona evra, zbog lošeg upravljanja bankom pljuštale su i i krivične prijave. Sumnjičeni su visoki službenici pa čak i članovi Upravnog i Izvršnog odbora uglavnom za zloupotrebu službenog položaja i dovođenje u zabludu.\nZa Aleksandrom Pikerom, nekadašnjim predsednikom Izvršnog odbora Komercijalne banke je Ministarstvo unutrašnjih poslova raspisalo potragu zbog postojanja osnova sumnje da je izvšio krivično delo zlupotrebe položaja.\nTajna je u oglasima\nPosle prodaje Komercijalne banke slovenačkom NLB-u, plan Vlade Srbije je da Poštanska štedionica ostane u državnom vlasništvu.\nOva finansijska institucija vezala je nekoliko godina tokom kojih je poslovala u plusu, ali je i ona ne tako davno (2016. godine) imala gubitak. I država je u nekoliko navrata parama poreskih obveznika spasavala ovu banku.\nU konteksu rasprave o državnim i privatnim bankama zanimljivo je možda i istraživanje o oglašavanu u bankarskom sektoru koje je nedavno objavila agencija „Kliping“.\nBanka koja zauzima lidersku poziciju u Srbiji (Inteza), na tržištu oglašavanja učestvovala je sa svega pet odsto.\nUbedljivo najveći oglašivač na tržištu je Poštanska štedionica. Skoro svaki drugi oglas (45,7 odsto) platila je ova banka.\nI onda se kao logično nameće pitanje je da li i u u njoj sada ima nekih novih „bogićevića“.\nPrethodna: Riznica svetitelja – utorak 10.mart.2020\nSledeća: Niko se nije javio na tender za biciklističke stanice


iphone 13 face id zamjena ekrana | MobIT | Vijesti\n26. June, 13:43\nAPPLE PODLEGAO PRITISKU JAVNOSTI: Najjača zaštitna opcija iPhone 13 se gasi 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutor Gordana Bojanić Izvor mondo.rs 10.11.2021. / 09:24\nSa novim ažuriranjem koje će dobiti svi iPhone 13 modeli isključiće se zahtev da sa novim ekranom morate preneti i kontrolerski čip da bi vam radio FaceID.\nNedugo nakon predstavljanja nove generacije svojih telefona, jedna od prvih stvari koje su ljudi želeli da znaju je koliko je lako ili teško izvršiti osnovne popravke poput zamene onoga što najčešće strada – ekrana. Ispostavilo se da je Apple ubacio dodatnu proveru za svoje telefone – kontrolerski čip koji se nalazi na ekranu i proverava da li je ekran zaista sa tog telefona. U slučaju da nije, čak iako se radi o originalnom ekranu sa drugog iPhone, neće vam raditi FaceID.\nZamena samo u ovlašćenim servisima\nApple je očigledno na ovaj način želeo da zaštiti svoju servisnu mrežu, jer da bi zamena funkcionisala potrebno je da se ažuriraju podaci sa novog ekrana na Apple serverima, a njima pristup imaju samo ovlašćeni serviseri.\nAlternativa je da pored ekrana, prebacite i sam kontrolerski čip, ali je to proces koji zahteva napredna znanja lemljenja i preciznu opremu, pa čak ni to nije garancija da će vam uspeti. Ukratko – ne isplati se. Ovo je prvo otkrio čuveni iFixIt portal, ukazujući na to da se Apple svake generacije trudi da oteža posao nezavisnim serviserima, a samim tim i poveća troškove korisnicima koji oštete svoj telefon.\nPritisak javnosti ipak prevelik\nIzgleda da je gužva koja se podigla pravila preveliki negativni publicitet, pa je, neočekivano, Apple izjavio da će uskoro pustiti softversko ažuriranje koje će omogućiti zamenu ekrana bez potrebe za prenosom mikrokontrolera da bi FaceID i dalje funkcionisao.\nTreba izgledati kao dobrica\nOno što Apple nije precizirao je kada će softversko ažuriranje stići za nove iPhone 13 modele, kao ni zbog čega zamena ekrana uopšte gasi funkcionisanje FaceID sistema. Sa druge strane, sve ovo se dešava usred borbe u kojoj aktivno učestvuje i vlada SAD, a u kojoj se korisnici i serviseri bore za veća prava na popravku svojih uređaja.


Odslušajte tri nove pesme Lane Del Rej - GRAZIA Srbija\nOdslušajte tri nove pesme Lane Del Rej\nIako je "Chemtrails Over The Country Club" i dalje na plejlistama fanova širom sveta, Lana Del Rej je već izbacila tri nova singla bez ikakve najave i pompe na društvenim mrežama. Nakon što je nedavno primila jake kritike zbog kulturne aproprijacije, čini se da je u njoj proradio inat, te da je odlučila da radi punom parom.\nAlbum "Norman F*cking Rockwell" nazvan je remek delom, "Chemtrails" je definitivno Lanin najranjiviji album, a sudeći po ove tri pesme, "Blue Banisters" nastavlja sa setnim zvukom i sinematičnom poezijom po kojoj je pevačica poznata.\nPesma govori o komplikovanoj vezi koju pevačica ima sa svojom majkom, zbog koje je završila na lečenju od zavisnosti sa samo 14 godina. Pesmu je producirao Mike Dean, inače poznat po saradnji sa Kanye West-om.\nLana nas poziva da izmenimo istoriju i koristi referencu na Black Lives Matter, pokret za zaštitu prava Afro-Amerikanaca u SAD.\nDirljiva balada u country stilu govori o Laninom životu, saradnji sa Nikki Lane na prošlom albumu i ljubavi.\nCeo album "Blue Banisters" najavljen je za 4. jul, a do tada slušamo ova tri singla. Očekuje se i album country obrada Rock Candy Sweet, a možda nas Lana do tada iznenadi još koji put.


Home » OBAVEŠTENJA » Predsedniče Aleksandre Vučiću, Jura ti je lep poklon dala\nBeograd, 01.06.2017. – Najozloglašenija strana kompanija u Srbiji “Jura”, koju lično štiti predsednik Srbije Aleksandar Vučić i koji je to javno više puta pred TV kamerama potvrdio, u danu sopstvenog ustoličenja na fotelju u Andrićevoj – od Jure dobija poklon.\nOtkaz ugovora o radu od karcinoma bolesnoj radnici i samohranoj majci Violeti Petrović.\nAleksandre Vučiću, novoizabrani i ustoličeni predsedniče Srbije, sretno ti predsedavanje državom čije radnike gaze i ponižavaju uz tvoj blagoslov!\nNAZAD: Ministre Vuline, levičaru i socijalisto: Gde nestade ta ljudskost ?\nNAPRED: Rudnik olova i cinka na Rudniku primer uspešne privatizacije, poslovanja i ophođenja prema radnicima


Svetski dan majmuna | Energetski portal Srbije\nSvetski dan majmuna\n07.12. 2019 Događaji\nNezvanično obeležavanje dana majmuna ponavlja se svake godine 14. decembra, još od 2000. godine, kada su ga prvi put proslavili tadašnji studenti umetnosti na Univerzitetu u Mičigenu Kejsi Sorou i Erik Milikin. Odlučili su da ovaj dan bude posvećen majmunima i svim višim i nižim primatima. Sve je zapravo počelo sa šalom, odnosno sadašnji ilustrator Kejsi Sorou zabeležio je ovaj datum pod nazivom Dan majmuna u kalendaru svog prijatelja.\nDva prijatelja umetnika su započela čitave serije ilustracija, uključujući i rad na alternativnim stripovima upravo sa glavnom inspiracijom i likom – majmunom.\nCirkus novog doba – Hologrami zamenjuju životinje\nNakon toga, vremenom su brojne zemlje ovaj dan počele da slave kao Međunarodni dan majmuna, među kojima su i Nemačka, Indija, Pakistan, SAD, Kanada, Velika Britanija, Turska, Kolumbija i Vijetnam, a podržale su i organizacije i ustanove poput muzeja Luvr, Metropoliten muzeja umetnosti, Grinpis i Nacionalna geografija.\nFoto-ilustracija: Unsplash (Sophie Dale)\nMajmuni su često prisutni na umetničkim delima, kao sastavni deo pop kulture, ali ono što je još važnije jeste da se predstavi njihov značaj, ali i ugroženost u prirodnim staništima, kao i glavne osobenosti. Mnogi zoološki vrtovi prilikom obeležavanja ovog datuma organizuju različite programe kojima mogu da privuku pažnju ljudi na ovu veoma specifičnu životinjsku vrstu. U Indiji, na primer, rade na edukaciji dece uz skretanje pažnje na opasnosti koje majmunima prete, ali takođe i ohrabruju ljude da usvajaju majmune.\nVašington Post je jednom prilikom napisao da ovaj dan možete iskoristiti kako biste se uputili i informisali o ovim izuzetno inteligentnim stvorenjima ili provesti dan ponašajući se kao majmun.\nRazlog za pad potrošnje čelika u Evropi –...


2010 - Sandra Kravitz Simonović\nPošto je ovo drugačiji petak od svih ostalih u godini, na drugačiji se način i #FollowFriday piše. Zato što život ne stane uvek u 140 karaktera. Ovo, zapravo, nije preporuka vama zašto da ih pratite, već samo javno podsećanje zašto to činim ja. Takođe, ovo je i moja novogodišnja čestitka njima, na neki meni svojstven način.[…]\nVideo/audio blog? Ume to i biti dobro\nBy Sandra Kravitz SimonovićPosted on 25/12/2010 15/07/2013 Posted in Da mislimo o tomeTagged audio blog, blog, Internet, video blog4 Comments on Video/audio blog? Ume to i biti dobro\nKao dosta mlađa sam, pretpostavljam kao i svi drugi adolescenti, imala veliki problem sa tim da priznam kako nisam (bila) u pravu tvrdeći nešto, zastupajući određeni pogled na stvari. Međutim, kako smatram da sa godinama čovek mora emotivno da raste i da se društveno razvija, da radi na sebi i svojim osećanjima, često sam se[…]\nBy Sandra Kravitz SimonovićPosted on 23/12/2010 28/07/2011 Posted in Da mislimo o tomeTagged doček, kafići, nova_godina, novogodišnje_veče, provod, žurke5 Comments on Novogodišnji tanderbal\nSpecijalna novogodišnja ponuda: dođite da vas oderemo! Jeftina cuga, švedski astal (al’ samo za šveđane), dobre cice – al’ na plakatima, super muzika – DJ Winamp Shuffle, i sve to za samo sto hiljada novaca! Požurite, još malo pa nestalo! A gde ćeš ti za Novu godinu? Hm. Da vidimo. Momka ne tražim (i ko, zaboga,[…]\nGostujući gospon-bloger: Dudarim\nBy Sandra Kravitz SimonovićPosted on 14/12/2010 01/10/2012 Posted in Gosti na blogu, ZabavaTagged blogpost, društvene mreže, dudarim, exit, facebook33 Comments on Gostujući gospon-bloger: Dudarim\nIpak nisam uspela da ga ubedim da postavi kod sebe na blog, razlozi su mu dosadni i nimalo Dudarim-like. Umesto linka me je u mailu sačekala finalna verzija blogposta kojem sam se juče toliko smejala. Prenosim vam je prostim copy/paste, iliti kopiraj/nalepi, a možete ga pročitati i sa print screen fotografije u prilogu, kako vam[…]\nA može to i malo drugačije\nBy Sandra Kravitz SimonovićPosted on 13/12/2010 07/03/2011 Posted in Da mislimo o tomeTagged cinema city, dobro, društvene mreže, festival, film, lepo, Način života, Novi Sad, procena, Srbija, Život6 Comments on A može to i malo drugačije\nKako ne bi bilo da Zmua samo baca hejt (mada to ne radim nikad neosnovano), sledi jedan post pohvale. Planirala sam, zapravo, da istog dana kada sam napisala Kako se nositi sa knjigom utisaka objavim i ovo, ali me je sprečila fama koja se podigla oko tog posta (do ovog momenta je to najčitaniji tekst na[…]\nDokle će nas reklame lagati, a mi im slepo verovati?\nBy Sandra Kravitz SimonovićPosted on 06/12/2010 15/07/2013 Posted in Da mislimo o tomeTagged Bahatost, banka, čekovi, findomestic, laž, marketing, reklame, Srbija, supercard17 Comments on Dokle će nas reklame lagati, a mi im slepo verovati?\nNije mi sporno kada se koristi filtriranje snimka i kompjuterska animacija pri reklamiranju deterdženta za sudove, praška za veš, svakako da mi ne smeta pri reklamiranju uložaka i tampona – ne bih da vidim ništa što nije plava tečnost, kompjuterski dočarana, hvala. Obmana koja je predmet ovog teksta jeste malo ozbiljnije prirode, jer može mnogo[…]


EndZone Best Ball\nAuthor Topic: EndZone Best Ball (Read 549 times)\nRe: EndZone Best Ball\n« Reply #1 on: July 02, 2021, 02:40:00 pm »\n« Reply #2 on: July 02, 2021, 04:23:48 pm »\nQuote from: omiljeni on July 02, 2021, 02:36:56 pm\nPa mozes i neku regularnu Yahoo ligu da izmoderises na taj princip, zar ne?\n« Reply #3 on: July 02, 2021, 04:33:20 pm »\nJedino da komesar posle svakog kola mora da se njaka u onom njihovom bangavim editoru za rostere. Otelis se da ponistis 1 obicnu waiver transakciju ili trade, a da menjas kompletan lineup svakog tima to bi trajalo satima. Plus nisam siguran da yahoo uopste i dozvoljava menjanje lineupa i rezulatata nakon sto se sve utakmice odigraju.\n« Reply #4 on: July 02, 2021, 05:48:00 pm »\nNisam nikada igrao Best Ball, ali ja sam to shvatio da se igra sve isto kao i regularan fantasy samo se biraju najbolji igrači u datom kolu, nije mi palo na pamet da se samo draftuje i to je to. Nisam siguran da uviđam poentu toga obzirom na povrede pre svega.\n« Reply #5 on: July 02, 2021, 08:06:40 pm »\nMože da se menja lineup retroaktivno relativno lako. Kao pre što se roster nameštao. Padajući meni za svakog igrača.\nJedino nemaš poene na toj strani, moraš imati i regularan roster otvoren pored, da vidiš najbolje igrače kola


Posao | Kraljevo Oglasi | strana 8\nUsluga od 2.000 Eura do 2.000.000 Eura\nPoslovni predlozi — 16-01-2019\nVjeruj mi, za vaše finansije. ...\nPoslovni predlozi — 15-01-2019\nVjeruj mi, za vaše finansije. ... Zdravo svima, ja sam dužnik privatno, zato sam je stavio na raspolaganje jadna okoliš može da im pomogne da ostvariti svoje snove, u cilju stavi tacku na njihove...\nTi si potrebna sredstva. ... Privatni investitor daje donacije svih osoba je potrebna veoma kamatne stope isplativo. To mogu da razlikuju od 1000 da 5.000.000 euro u kratkom, srednje i otplat...\nRješenje je tvoj problem je definitivno sa mnom ... Novi stvarno novo za tebe. Stavio u kontakt sa Mr Frank Laforet kraja svoje finansijske probleme. To je sposoban natjerati da ponudi izmedu ...\nPonuda od 2.000 Eura do 2.000.000 Eura///\nUsluga od 2.000 Eura do 2.000.000 Eura.\nNova usluga od 2.000 Eura do 2.000.000 Eura.//\nNova usluga od 2.000 Eura do 2.000.000 Eura./\nFiinanciranje novac od 2.000€ ima 2.000.000€.////\nFiinanciranje novac od 2.000€ ima 2.000.000€.//\nFiinanciranje novac od 2.000€ ima 2.000.000€./\nDostupan u 1000 eura da 5,000,000€ . ... Cijena na sastanak specijalne sporazuma ponuditi obicno zove "GOTOVU IZMEÐU"POSEBNA" Nisam pitala za specijalne uslove, molim vas, pozovite me na moja jedi...\nPoslovni predlozi — 14-01-2019\nFiinanciranje novac od 2.000€ ima 5.000.000€ u 24 ili 48 sati... Novi stvarno novo za tebe. Stavio u kontakt sa Mr Frank Laforet kraja svoje finansijske probleme. To je sposoban natjerati da pon...\nkrredit u rasponu od 1.000€ do iznosa od 9 000.000 €... Privatni investitor daje donacije svih osoba je potrebna veoma kamatne stope isplativo. To mogu da razlikuju od 1000 da 5.000.000 euro u ...\nNudi komercijalne enterprises. ... Vi ste sluge, farmeri, mali privrednici, majstora i pojedince od svih vrsta, i treba ti citirati za dug sjedinjenju ili pomoci tvoja kompanija je da se ...\nVlasništvo i nudi sve, od 2000€ da 900.000€... Mi smo firma christian, stavili smo na raspolaganju iz siromašne okolinu, mogu da im pomognem da se ostvariti svoje snove kako da stavi ta...\n10000€ — Poslovni predlozi — 14-01-2019\nFiinanciranje novac od 2.000€ ima 2.000.000€./////\nPoslovni predlozi — 13-01-2019\nNudi komercijalne enterprises. ... Vi ste sluge, farmeri, mali privrednici, majstora i pojedince od svih vrsta, i treba ti citirati za dug sjedinjenju ili pomoci tvoja kompanija je da se vr...


VojvodinaCafe - EXIT: Još dva dana do kraja praznične akcije\nEXIT: Još dva dana do kraja praznične akcije\nVest objavljena: 12.01.2015 09:43\nUlaznice za festival već je obezbedilo preko 8.000 ljudi. Interesovanje za EXIT 2015 je izuzetno veliko u celom svetu, a pored domaćih ljubitelja festivala, prednjače fanovi iz Zapadne Evrope i zemalja regiona Balkana.\nOvogodišnje izdanje EXIT festivala biće u znaku 15. rođendana i nastavka EXIT AVANTURE koja donosi neverovatnih sedam dana letnje zabave na dva festivala u dve države. Najbolji evropski festival, EXIT, biće održan od 9. do 12. jula 2015. na Petrovaradinskoj tvrđavi u Novom Sadu, a za njim sledi i SEA DANCE FESTIVAL koji će biti održan od 16. do 18. jula po drugi put na plaži Jaz, jednoj od najlepših plaža Jadrana. U duhu celogodišnjeg slavlja i iščekivanju novih imena koja će biti objavljena uskoro, neka od legendarnih svetskih imena već su potvrdila svoj dolazak na EXIT. Pored 15. rođendana festivala, na Petrovaradinskoj tvrđavi slaviće se i 40 godina postojanja sjajnog benda Mötorhead, a pored njih, nastupiće i Eagles Of Death Metal, Goblini, Eyesburn i Škrtice. Jubilarno izdanje Dance Arene „preti“ da bude najjače do sada uz neprevaziđene DJ-eve kao što su Chris Liebing i Adam Beyer b2b Joseph Capriati, Octave One, Nicole Moudaber, Dejan Milićević, Marko Milosavljević i Lea Dobričić.\nRedovna cena ulaznica za EXIT FESTIVAL biće 11.990 dinara, za EXIT AVANTURU (EXIT+SEA DANCE) 18.990 dinara, a za SEA DANCE FESTIVAL 6.990 dinara. Više informacija o ulaznicama može se naći na www.exitfest.org.\nEXIT PAKET koji obuhvata ulaznicu za EXIT, prevoz iz tvog grada do Novog Sada i nazad, kao i smeštaj u EXIT kampu već od 8.600 dinara.\nEXIT AVANTURA PAKET koji obuhvata ulaznice za EXIT i SEA DANCE, prevoz iz tvog grada do EXIT festivala, od EXIT-a do SEA DANCE festivala i nazad do tvog grada, kao i kamp u Novom Sadu i na Jazu već od 12.600 dinara.\nPromotivna ponuda traje do 14. januara do kraja dana. Više o paketima EXIT i EXIT AVANTURA, kao i rezervacija paketa na www.exittrip.org.


KONKURSI – Strana 2 – Udruženje privrednih društava i preduzetnika Subotica\nObjavljeno 10. februara 2016. 22. marta 2016.\n(“Sl. glasnik RS”, br. 10/2016)\nOvim programom definišu se uslovi i kriterijumi po kojima Fond odobrava nove kredite, reprograme kredita, finansijsko restrukturiranje plasmana, unapred pripremljene planove reorganizacije i planove reorganizacije privrednih subjekata u postupku stečaja, kao i mogućnost sporazumnog izmirivanja obaveza.\nI OSNOVNI CILJEVI\nFond za razvoj Republike Srbije će svoju kreditnu aktivnost usmeriti na ostvarenje sledećih ciljeva:\n– podsticanje poslovanja pravnih lica i preduzetnika u Republici Srbiji;\n– podsticanje proizvodnje;\n– podsticanje održivog i sveobuhvatnog razvoja.\nPravo na korišćenje sredstava Fonda imaće privredni subjekti razvrstani kao mikro, mala, srednja i velika pravna lica, registrovani u relevantnom registru na području Republike Srbije, koji dostave finansijske izveštaje za prethodne dve godine u kojima nije iskazan gubitak, i to:\n– privredni subjekti koji su u većinskom privatnom ili državnom vlasništvu, osim javnih preduzeća;\n– privredni subjekti koji imaju učešće društvenog kapitala manje od 40%.\nRazvrstavanje pravnih lica se vrši u skladu sa Zakonom o računovodstvu. Preduzetnici se u smislu ovog zakona smatraju mikro pravnim licima.\nKrediti i garancije Fonda se mogu koristiti za kreditiranje, odnosno za obezbeđivanje potraživanja svih privrednih grana, osim za:\n– proizvodnju i promet bilo kog proizvoda ili aktivnosti, koje se prema domaćim propisima ili međunarodnim konvencijama i sporazumima, smatraju zabranjenim,\n– promet nafte i naftnih derivata.\n1. Prioritet u korišćenju sredstava imaju:\n– programi koji obezbeđuju otvaranje novih radnih mesta;\n– programi koji podstiču proizvodnju naročito proizvodnju namenjene izvozu;\n– investicioni programi iz oblasti industrije;\n– ulaganja u prerađivačke kapacitete iz oblasti poljoprivrede; programi primarne poljoprivredne proizvodnje i prerade za domaće i inostrano tržište podneti od strane privrednih subjekata;\n– programi koji obezbeđuju veću energetsku efikasnost;\n– programi kojima se podstiče eksploatacija obnovljivih izvora energije;\n– programi kojima se podstiče zaštita životne sredine;\n– programi koji pod ostalim jednakim uslovima imaju veće učešće sopstvenih sredstava u strukturi finansiranja u odnosu na sredstva Fonda;\n– programi preduzetnika, koji će angažovanjem kreditnih sredstava Fonda ostvarivati viši rast godišnjeg prihoda i obezbediti veći broj novozaposlenih radnika;\n– programi privrednih subjekata koji posluju u nedovoljno i izrazito nedovoljno razvijenim jedinicama lokalne samouprave i kojima se podstiče ravnomerni regionalni razvoj;\n– investicioni programi iz sektora usluga.\n2. Kriterijumi za ocenu investicionih programa\nVisinu kredita i iznos garancija Fonda određuju sledeći elementi:\na) Ocena finansijskog stanja i kreditne sposobnosti investitora:\n– finansijska stabilnost,\n– tokovi gotovine,\n– pokazatelji likvidnosti,\n– neto obrtni fond,\n– pokazatelji zaduženosti,\n– pokazatelji ekonomičnosti,\n– pokazatelji rentabilnosti,\n– prethodna poslovna saradnja sa Fondom,\n– uredna kreditna istorija u saradnji sa Fondom i poslovnim bankama.\nb) Ekonomska ocena projekta:\n– likvidnost projekta,\n– opšta stopa prinosa,\n– neto sadašnja vrednost,\n– interna stopa rentabilnosti,\n– vreme povraćaja ulaganja,\n– projektovani prihod, rashod, neto dobit.\nv) Ocena instrumenata obezbeđenja:\n– validnost instrumenata obezbeđenja,\n– vrednost instrumenata obezbeđenja.\nOdstupanje od navedenih kriterijuma definisanih ovim programom moguće je u opravdanim slučajevima u kojima postoji poseban interes Republike Srbije koji je utvrđen zaključkom Vlade.\nII SREDSTVA I PLASMANI\nRadi ostvarenja ciljeva postavljenih ovim programom, Fond će godišnjim finansijskim planom predvideti sredstva koja će se obezbediti naplatom anuiteta po dospelim dugoročnim kreditima i naplatom kratkoročnih kredita, kao i iz drugih izvora.\nPored navedenih plasmana Fond može odobravati garancije privrednim subjektima, finansijskim organizacijama i lizing kućama u skladu sa Zakonom o Fondu za razvoj Republike Srbije.\nIII USLOVI ZA KORIŠĆENJE SREDSTAVA FONDA\n1. Krediti/garancije za mikro, mala, srednja i velika pravna lica\nInvesticioni krediti će se odobravati sa rokom otplate do 10 godina u okviru koga je grejs period do jedne godine. Kamatna stopa je: 1,5% na godišnjem nivou ukoliko je sredstvo obezbeđenja garancija/avalirana menica poslovne banke, a u ostalim slučajevima 3% na godišnjem nivou, uz primenu valutne klauzule.\nKrediti za trajna obrtna sredstva će se odobravati sa rokom otplate do četiri godine u okviru koga je grejs period do devet meseci. Kamatna stopa je 1,5% na godišnjem nivou ukoliko je sredstvo obezbeđenja garancija/avalirana menica poslovne banke, a u ostalim slučajevima 3% na godišnjem nivou, uz primenu valutne klauzule.\nVisina kredita/garancije se određuje u odnosu na bonitet privrednog subjekta i instrumente obezbeđenja.\n2. Krediti/garancije za preduzetnike\nKrediti za preduzetnike će se odobravati:\n– za investicione projekte, sa rokom otplate do sedam godina u okviru kojeg je grejs period do jedne godine;\n– za trajna obrtna sredstva, sa rokom otplate do pet godina u okviru kojeg je grejs period do devet meseci;\n– visina kamatne stope, obračun i naplata kredita će se vršiti kao i za mikro, mala, srednja i velika pravna lica.\nKrediti/garancije za finansiranje preduzetnika odobravaće se na osnovu zahteva u kojima posebno moraju biti istaknuti ekonomski i tržišni aspekt programa i finansijski pokazatelji poslovnog plana.\n3. Kratkoročni krediti\nKratkoročni krediti za podsticanje konkurentnosti i likvidnosti domaće privrede biće odobravani privrednim subjektima sa rokom otplate od tri do dvanaest meseci od dana korišćenja, sa kamatnom stopom od 2,5% uz primenu valutne klauzule, po srednjem kursu NBS na dan uplate. Iznos vraćenog kredita ne može biti manji od nominalnog iznosa dodeljenog kredita. Instrumenti obezbeđenja kredita su sopstvene menice sa avalom poslovne banke ili garancija poslovne banke i sopstvene menice korisnika kredita.\n4. Krediti/garancije za mikro, mala, srednja i velika pravna lica za održavanje tekuće likvidnosti\nKrediti za održavanje tekuće likvidnosti će se odobravati sa rokom otplate do 18 meseci u okviru koga može biti predviđen grejs period do tri meseca.\nOtplata kredita vršiće se u mesečnim/tromesečnim anuitetima. Instrumenti obezbeđenja su garancija poslovne banke, ugovorno jemstvo ili pristupanje dugu od strane pravnog lica, cesija potraživanja od državnih institucija i preduzeća, jemstvo fizičkog lica ili preduzetnika, hipoteka prvog reda na nepokretnostima ili zemljištu u privatnom vlasništvu. Jemstvom fizičkog lica, i hipotekom na poljoprivrednom i šumskom zemljištu može se obezbediti samo deo kredita do maksimalnog iznosa 500.000,00 dinara. Jemstvom ili pristupanjem dugu pravnog lica može se obezbediti kredit do maksimalnog iznosa od 3.000.000,00 dinara.\nCesijom potraživanja od državnih institucija i preduzeća može se obezbediti kredit do maksimalnog iznosa od 4.000.000,00 dinara. Svi krediti iznad gore pomenutih iznosa moraju da se obezbede drugim instrumentima, uključujući i hipoteku na objektima i gradskom građevinskom zemljištu ili zemljištu u građevinskom području, čija tržišna vrednost obezbeđuje povraćaj kredita uvećanog za pripadajuću kamatu. Korisnik je obavezan da uz bilo koji od navedenih instrumenata obezbeđenja dostavi i sopstvene menice. Ukoliko je instrument obezbeđenja garancija poslovne banke kamatna stopa je 2% na godišnjem nivou, dok je u svim drugim slučajevima 3,5% na godišnjem nivou. Kamatna stopa se obračunava uz primenu valutne klauzule. U grejs periodu kamata se obračunava i naplaćuje mesečno/tromesečno.\n5. Start-up krediti\nPravo na korišćenje sredstava za start-up kredite imaće preduzetnici i pravna lica na području Republike Srbije koji su registrovani u Agenciji za privredne registre najranije u godini koja prethodi godini podnošenja zahteva.\nKrediti će se odobravati sa rokom otplate do pet godina u okviru kojeg je grejs period do jedne godine. Otplata kredita vršiće se u mesečnim/tromesečnim anuitetima. Instrumenti obezbeđenja su garancija poslovne banke, hipoteka prvog reda na nepokretnostima ili zemljištu u privatnom vlasništvu, ugovorno jemstvo ili pristupanje dugu od strane pravnog lica. Hipotekom na poljoprivrednom, šumskom zemljištu i zemljištu u građevinskom području koje nije gradsko građevinsko zemljište, može se obezbediti samo deo kredita do maksimalnog iznosa 500.000,00 dinara, dok se deo kredita iznad tog iznosa mora obezbediti drugim instrumentima, uključujući i hipoteku na objektima i gradskom građevinskom zemljištu čija tržišna vrednost obezbeđuje povraćaj kredita uvećanog za pripadajuću kamatu. Ukoliko je instrument obezbeđenja garancija poslovne banke kamatna stopa je 1,5% na godišnjem nivou, dok je u svim drugim slučajevima 3% na godišnjem nivou. Kamatna stopa se obračunava uz primenu valutne klauzule. U grejs periodu kamata se obračunava i naplaćuje mesečno/tromesečno. Korisnik je obavezan da uz bilo koji od navedenih instrumenata obezbeđenja dostavi i sopstvene menice.\nOpšti uslovi za kredite/garancije\nLimiti minimalnih i maksimalnih iznosa kredita/garancija kao i iznos ukupno odobrenih kredita/garancija jednom pravnom licu sa povezanim licima biće određeni posebnim kriterijumima koje će Upravni odbor Fonda donositi za svaku kalendarsku godinu.\nOtplata kredita vršiće se u mesečnim/tromesečnim anuitetima. Valutna klauzula podrazumeva utvrđivanje duga u evrima na dan puštanja kredita u tečaj i preračunavanje duga u dinarsku protivvrednost po srednjem kursu NBS na dan dospeća, s tim da će se uvek primenjivati srednji kurs NBS, tako da nominalna visina duga ne može biti niža od nominalnog iznosa puštenog kredita. U grejs periodu kamata se obračunava i naplaćuje mesečno/tromesečno. Metod obračuna kamate je proporcionalni.\nU slučaju prevremene otplate kredita, korisnik je dužan da podnese zahtev u pisanoj formi. Korisnik kredita izmiruje ostatak glavnog duga sa pripadajućim kamatama i drugim troškovima, u visini obračunatoj prema vrednosti srednjeg kursa NBS na dan konačne otplate kredita. Vrednost srednjeg kursa NBS na osnovu koga se vrši obračun, ne može biti niža od srednjeg kursa NBS koji je važio na dan početka korišćenja sredstava.\nZa izdate garancije privrednim subjektima Fond će naplaćivati proviziju u visini od 2% godišnje od iznosa garancije. Ukoliko je garancija izdata kao obezbeđenje potraživanja sa valutnom klauzulom za obračun provizije primeniće se valutna klauzula. Iznos garancije će se smanjivati srazmerno iznosu otplaćenih obaveza od strane nalogodavca. Fond može u slučaju reprograma kredita/produženja otplate kredita/restrukturiranja kredita odobrenog od strane poslovne banke, u skladu sa odlukom Upravnog odbora produžiti važnost garancije/odnosno izdati adekvatne nove garancije.\nU slučaju neizvršavanja ugovornih obaveza (osim docnje u otplati), i izmene ugovorenih uslova korišćenja kredita izvršenih na zahtev Klijenta Fond može obračunavati i naplaćivati posebnu naknadu u visini od 1% na godišnjem nivou od iznosa kredita/garancije.\nInstrumenti obezbeđenja urednog vraćanja kredita i izmirenja obaveza po izdatim garancijama su:\n– menica i menično ovlašćenje jemca/pristupioca dugu (ukoliko postoji jemstvo/pristupanje dugu drugog privrednog subjekta); i/ili\n– do 70% tržišne vrednosti stambenog prostora (stanovi i porodične kuće);\n– do 60% tržišne vrednosti poslovnih zgrada i poslovnog prostora (kancelarije, upravne zgrade, ugostiteljski i trgovački objekti, hladnjače, benzinske pumpe i sl.);\n– do 50% tržišne vrednosti proizvodnih i industrijskih objekata, (hala, magacina, mlinova, silosa, garaža, pomoćnih objekata i sl.);\n– do 50% tržišne vrednosti gradskog građevinskog zemljišta;\n– do 30% tržišne vrednosti zemljišta u građevinskom području i/ili\n– zaloga na proizvodnoj opremi i drugim pokretnim stvarima u odnosu na čiju tržišnu vrednost visina odobrenog kredita može iznositi:\n– do 50% tržišne vrednosti nove opreme i drugih pokretnih stvari,\n– do 30% tržišne vrednosti opreme i drugih pokretnih stvari starijih od dve godine;\n– zaloga na akcijama/udelima privrednog društva.\nUkoliko je korisnik kredita/nalogodavac po garanciji/privredni subjekt iz nedovoljno razvijene jedinice lokalne samouprave (ukoliko na navedenoj teritoriji ima sedište ili na istoj obavlja poslovanje i ima registrovan ogranak, u periodu dužem od godinu dana od dana podnošenja zahteva), tržišna vrednost navedenih instrumenata obezbeđenja u odnosu na vrednost kredita i/ili garancije mora da bude 1:1.\n– založno pravo na zalihama robe;\n– založno pravo na budućim potraživanjima, koja proizlaze iz postojećih ugovora zaključenih sa dužnicima koji imaju bonitet prihvatljiv za Fond;\n– hipoteka drugog reda;\n– hipoteka/zaloga na objektu/opremi koji/a je predmet finansiranja;\n– jemstvo fizičkog lica i drugi instrumenti obezbeđenja.\nU slučaju zamene sredstava obezbeđenja, na zahtev klijenta, primenjivaće se odnos tržišne vrednosti kolaterala u odnosu na iznos duga po kreditu/garanciji, a u skladu sa ponderima po Programu Fonda koji je na snazi u momentu donošenja odluke o zameni sredstava obezbeđenja. Ukoliko u slučaju zamene sredstava obezbeđenja, sledstveno tome dolazi i do promene kamatne stope, primenjivaće se kamatna stopa utvrđena Programom Fonda za tekuću godinu u kojoj se vrši zamena. Ukoliko je tako određena kamatna stopa za novo sredstvo obezbeđenja, niža od kamatne stope po Programu Fonda po kome je odobren plasman u tom slučaju primenjivaće se kamatna stopa Programa Fonda po kome je odobren plasman.\nFond prihvata kao predračunsku vrednost ulaganja samo nova ulaganja. Pod novim ulaganjima, koja se mogu kreditirati smatraju se i ona ulaganja koja su realizovana do šest meseci pre datuma podnošenja zahteva za kredit; korisnik kredita je obavezan da dostavi adekvatan dokaz o visini i periodu takvih ulaganja.\nPojam povezanih lica obuhvata lica povezana na način definisan Zakonom o bankama i Zakonom o privrednim društvima, kumulativno.\nU periodu trajanja kredita privredni subjekt ne sme smanjivati broj zaposlenih radnika.\nOdstupanje od navedenih uslova definisanih ovim programom moguće je u opravdanim slučajevima u kojima postoji poseban interes Republike Srbije koji je utvrđen zaključkom Vlade.\nIV PROCEDURE ZA ODOBRAVANJE KREDITA\nZahtevi za odobrenje kredita/garancija se primaju ukoliko sadrže svu potrebnu dokumentaciju koja je navedena u “Sadržaju potrebne dokumentacije uz zahtev za odobrenje kredita/garancija”.\nNakon prijema zahteva predmet se zavodi i prosleđuje nadležnim sektorima/filijalama. Nakon obrade, Kreditni odbor daje saglasnost na konačan predlog za odobrenje/odbijanje zahteva za kredit/garanciju, koji se dostavlja Komisiji Upravnog odbora i Upravnom odboru Fonda.\nKonačnu odluku o odobrenju/odbijanju zahteva za kredit/garanciju donosi Upravni odbor Fonda, a na osnovu predloga Kreditnog odbora Fonda i Komisije Upravnog odbora Fonda.\nV NAMENSKO KORIŠĆENJE SREDSTAVA\nFond za razvoj u saradnji sa državnim organom ili drugom agencijom osnovanom od strane države, sa kojom ima zaključen ugovor o saradnji, kontroliše namensko korišćenje odobrenih sredstava u skladu sa Programom. Terenska kontrola se može sprovoditi pre odobrenja kredita, nakon odobrenja a pre prenosa sredstava u tečaj, kao i u toku realizacije investicije ili nakon njenog završetka. Terenska kontrola će se vršiti u kontinuitetu i po ukazanoj potrebi do konačne otplate kredita.\nKontrola se sprovodi za sve vrste odobrenih kredita, proverom objekata i opreme kao i da li su sredstva kredita iskorišćena za planirane namene. Dokumentarnu kontrolu vrše stručne službe Fonda za razvoj.\nDokumentarna kontrola podrazumeva sledeće:\nSredstva investicionih kredita odobrena za izvođenje građevinskih radova, puštaju se u skladu sa ugovorenom dinamikom, s tim da se avansno puštaju maksimalno do 40% od iznosa ugovorenih radova. Preostali deo se pušta po dostavljanju overenih privremenih situacija/konačne situacije.\nSredstva kredita odobrena za nabavku opreme puštaju se u tečaj na osnovu dostavljenih profaktura/ugovora sa isporučiocem opreme sa adekvatnim rokovima važnosti. Sredstva se prenose na tekući račun korisnika ili dobavljača na osnovu zahteva korisnika, a u skladu sa ugovorenim načinom plaćanja. Sastavni deo zahteva čini specifikacija za prenos sredstava.\nUkoliko se pre ili nakon prenosa sredstava kredita, ukaže potreba da se menja dobavljač opreme/izvođač radova/da se nabavi druga vrsta opreme koja je u skladu sa delatnošću korisnika kredita, korisnik podnosi Zahtev za promenu dobavljača/izvođača radova uz obrazloženje. Saglasnost o promeni dobavljača/izvođača radova donosi Kreditni odbor Fonda za razvoj. U svim drugim slučajevima odluku o promeni korišćenja odobrenih sredstava može doneti Upravni odbor Fonda za razvoj.\nUkoliko je obezbeđenje kredita garancija/aval poslovne banke, sredstva kredita se po pravilu, prenose na tekući račun korisnika kod banke garanta/avaliste. U ostalim slučajevima na račun po izboru korisnika kredita.\nPre puštanja sredstava ili u toku obrade zahteva za sve kredite u iznosu većem od 20.000.000,00 RSD kod kojih je sredstvo obezbeđenja hipoteka/zaloga, obavezna je terenska kontrola kojom će se vršiti provera objekata i opreme koje su date kao obezbeđenje.\nKorisnik kredita je u obavezi da po prijemu i utrošku sredstava, a najkasnije u toku trajanja grejs perioda dostavi dokumentaciju o namenskom trošenju kreditnih sredstava.\nIzveštaj o izvršenoj terenskoj kontroli treba da sadrži podatke o korisniku kredita, poslovanju korisnika kredita, identifikovane probleme u poslovanju kao i mogućnosti prevazilaženja nastalih problema, opšti utisak o investitoru, podatke o građevinskim objektima/opremi koja je bila predmet investicionog ulaganja, podatke o zaposlenim radnicima kao i izvršiti fotografisanje objekata, opreme i zaliha zatečenih na mestu kontrole.\nNa kraju izveštaja sa terena neophodan je zaključak o realizaciji kreditnih sredstava sa konstatacijom da li su sredstva kredita namenski utrošena ili nisu. Izveštaj treba da bude sačinjen u roku od sedam dana od izvršene posete, potpisan i poslat (elektronskom poštom) nadležnim saradnicima u Fondu za razvoj.\nLica koja vrše terensku kontrolu imaju moralnu, materijalnu i krivičnu odgovornost za efikasno vršenje kontrole i tačnost podataka navedenih u Izveštaju.\nIzmeđu Fonda za razvoj i državnog organa ili druge agencije osnovane od strane države biće sačinjeno Uputstvo o načinu kontrole utrošenih sredstava Fonda.\nUkoliko je izveštaj terenske kontrole negativan Fond će preduzeti sve mere prema privrednom subjektu u skladu sa Procedurama Fonda.\nVI USLOVI I KRITERIJUMI ZA REPROGRAM KREDITA, FINANSIJSKO RESTRUKTURIRANJE, REORGANIZACIJU PRIVREDNIH SUBJEKATA I SPORAZUMNO REGULISANJE OBAVEZA\n1. Reprogrami kredita\nFond može, na zahtev korisnika kredita, odobriti reprogram kredita u tečaju, u skladu sa navedenim uslovima i kriterijumima.\nKriterijumi reprogramiranja kredita su:\n1) Broj zaposlenih: Korisnik kredita koji traži reprogramiranje svojih obaveza mora imati minimum pet zaposlenih, ukoliko je razvrstan kao mikro pravno lice ili je preduzetnik. Ostali korisnici kredita moraju imati minimalan broj zaposlenih u skladu sa razvrstavanjem definisanim Zakonom o računovodstvu. Razvrstavanje na mikro, mala, srednja i velika pravna lica izvršeno je u skladu sa zakonom kojim se uređuje računovodstvo. Za ostale privredne subjekte, korisnike kredita koji se ne razvrstavaju na navedeni način, broj zaposlenih ne može biti manji od pet. Pravo na odobrenje reprograma imaju korisnici kredita koji u periodu od odobravanja kredita do podnošenja zahteva za reprogram nisu smanjivali broj ukupno zaposlenih.\n2) Stanje računa Korisnika kredita: Korisnik kredita ne može imati blokadu računa u momentu donošenja odluke o reprogramu, niti u momentu zaključenja Aneksa ugovora kojim se reguliše reprogram, osim od strane Fonda za razvoj Republike Srbije.\n3) Korisnik kredita mora dokumentovati namensko trošenje sredstava doznačenih na osnovu kredita koji se reprogramira.\n4) Delatnost Korisnika kredita: Prednost kod odobravanja reprograma imaju Korisnici kredita koji se bave proizvodnom delatnošću, privredni subjekti koji posluju u radno intenzivnim granama privrede i u nerazvijenim opštinama Republike Srbije, privredni subjekti koji su u prethodnom periodu uredno servisirali obaveze prema Fondu i privredni subjekti koji su zaposlili poslovnim planom predviđeni broj radnika.\nReprogram se odobrava na osnovu Zahteva Korisnika kredita u kojem se definišu traženi uslovi reprograma i razlozi reprograma, odnosno ekonomska opravdanost da će reprogram poboljšati ekonomski položaj privrednog subjekta i olakšati vraćanje kredita.\nKorisnik reprograma ne može smanjivati broj radnika do konačne otplate kredita.\n2. Uslovi reprograma\n1) Grejs period može biti do 12 meseci računajući od dana zaključenja Aneksa Ugovora kojim se reguliše reprogram, s tim da Korisnik kredita u momentu donošenja odluke o reprogramu može imati do dva neizmirena dospela anuiteta; produženje roka otplate može biti do 24 meseca računajući od datuma dospeća poslednjeg anuiteta određenog Ugovorom o kreditu, za investicione kredite. Za kredite za trajna obrtna sredstva produženje roka otplate može biti do 12 meseci.\n2) Reprogramom se može izvršiti i odlaganje dospelog duga tako što će se isti raspodeliti na preostale anuitete u okviru postojećeg amortizacionog plana, tako da se ne menja dospeće poslednjeg anuiteta ili u skladu sa novim amortizacionim planom s tim da se ne menja dospeće poslednjeg anuiteta.\n3) Reprogram se može odobriti i bez uvođenja dodatnog grejs perioda tako što će se odobriti produženje roka otplate do 24 meseca računajući od datuma dospeća poslednjeg anuiteta određenog Ugovorom o kreditu, za investicione kredite. Za kredite za trajna obrtna sredstva produženje roka otplate može biti do 12 meseci.\n4) Reprogram obuhvata stanje duga – dospele a neizmirene i nedospele obaveze.\n5) Korisnik kredita je dužan da sredstva obezbeđenja uspostavljena na osnovu Ugovora o kreditu, usaglasi sa reprogramiranim uslovima (izuzev za klijente koji traže reprogram na način naveden u tački 2. Uslova za reprogram). Moguće je predvideti i dodatna sredstva obezbeđenja.\nVrednost sredstva obezbeđenja mora pokrivati stanje duga po reprogramu i to:\n– garancija ili avalirane menice poslovne banke,\n– menica i menično ovlašćenje jemca/pristupioca dugu (ukoliko postoji jemstvo/pristupanje dugu drugog privrednog subjekta),\n– menica i menično ovlašćenje osnivača/akcionara dužnika,\n– hipoteka prvog reda na nepokretnostima. U odnosu na tržišnu vrednost hipotekovane nepokretnosti, zavisno od vrste te nepokretnosti, visina stanja duga po reprogramu može iznositi:\n– do 50% tržišne vrednosti proizvodnih i industrijskih objekata (hala, magacina, mlinova, silosa, garaža, pomoćnih objekata i sl.);\n– do 50% tržišne vrednosti građevinskog zemljišta;\n– do 30% tržišne vrednosti zemljišta u građevinskom području;\n– zaloga na opremi i drugim pokretnim stvarima u odnosu na čiju tržišnu vrednost visina stanja duga po reprogramu može iznositi:\nVrednost sredstva obezbeđenja u slučaju plasmana po komisionim poslovima mora pokrivati stanje duga po reprogramu u odnosu koji je utvrđen odgovarajućim Uredbama/Programima po kojima su ti plasmani odobreni.\n– Kamatna stopa za kredite koji su predmet reprograma iznosiće 3,5% na godišnjem nivou sa valutnom klauzulom. Ukoliko je kamatna stopa po inicijalnom ugovoru viša zadržava se inicijalno ugovorena kamata.\n– Izuzetno, od uslova definisanim ovim programom, kada je podnosilac zahteva za reprogram, privredno društvo koje je u većinskom državnom vlasništvu ili je u postupku restrukturiranja i/ili za koji postoji širi ekonomski interes, ima veliki broj zaposlenih, ugovorene strateške planove itd. Odluku o reprogramu za ove klijente, Upravni odbor donosi pojedinačno na osnovu kriterijuma formiranim na specifičnostima konkretnih relevantnih okolnosti koje opravdavaju donošenje odluke a na osnovu odgovarajućeg zaključka Vlade Republike Srbije.\n3. Finansijsko restrukturiranje plasmana\nFond može, na zahtev korisnika kredita u skladu sa definisanim kriterijumima ovog programa odobriti restrukturiranje plasmana. Plan finansijskog restrukturiranja mora biti sačinjen u skladu sa Zakonom o sporazumnom finansijskom restrukturiranju privrednih društava.\nUslovi pod kojima je moguće odobrenje finansijskog restrukturiranja:\n1) Period mirovanja duga: do 24 meseca.\n2) Konačan rok otplate duga: do sedam godina u okviru koga postoji mogućnost ugovaranja grejs perioda do 24 meseca.\n3) Zadržavanje valutne klauzule i prvobitno ugovorene kamatne stope, ukoliko je veća od 4%. Kamata u visini od 4% predstavlja donju granicu prihvatljivosti za Fond.\n4) Zadržavanje prvobitno predviđenih sredstava obezbeđenja. Moguće je predvideti dodatno sredstvo obezbeđenja, ali ne i smanjiti sredstvo obezbeđenja koje je predviđeno ugovorima o kreditu/garanciji koji su predmet finansijskog restrukturiranja.\n5) Jednak tretman i ravnopravan položaj Fonda za razvoj u odnosu na poslovne banke u pogledu perioda otplate kredita.\nPlanom finansijskog restrukturiranja nije moguće predvideti:\nOtpust duga. Nije moguće doneti odluku o prihvatanju otpusta, bilo da se radi o otpustu dela ili otpustu celokupnog duga osim u slučajevima postojanja zaključka Vlade o strateškom značaju drugačijeg rešavanja ovog pitanja.\nPretvaranje potraživanja u kapital. Nije moguće doneti odluku o pretvaranju potraživanja u kapital društva osim u slučajevima postojanja zaključka Vlade o strateškom značaju drugačijeg rešavanja ovog pitanja.\nPlan finansijskog restrukturiranja mora biti sačinjen u skladu sa Zakonom o sporazumnom finansijskom restrukturiranju privrednih društava. Svaki pojedinačno dostavljeni Plan finansijskog restrukturiranja se analizira posebno i određuju konkretni uslovi prihvatljivi za Fond. Konačnu odluku o prihvatanju plana donosi Upravni odbor Fonda. Pored dostavljenog Plana, Fond može zahtevati dodatnu dokumentaciju u cilju kompletnije analize.\n4. Unapred pripremljeni plan reorganizacije i Plan reorganizacije\nFond može, u opravdanim slučajevima i pod uslovima definisanim ovim programom i odlukom Upravnog odbora prihvatiti unapred pripremljeni plan reorganizacije ili plan reorganizacije za privredne subjekte u postupku stečaja.\nUslovi u okviru kojih je moguće odobrenje unapred pripremljenog plana reorganizacije odnosno plana reorganizacije, u skladu sa Zakonom o stečaju:\n1) Sadržaj Plana reorganizacije, odnosno unapred pripremljenog plana reorganizacije (u daljem tekstu: Plan) mora biti u skladu sa odredbama Zakona o stečaju.\n2) Zadržavanje prvobitno predviđenih sredstava obezbeđenja. Moguće je predvideti dodatno sredstvo obezbeđenja, ali ne i smanjiti sredstvo obezbeđenja koje je predviđeno ugovorima o kreditu/garanciji.\n3) Namirenje potraživanja unovčenjem imovine na kojoj je upisana hipoteka/založno pravo u korist Fonda, je moguće samo ukoliko je predviđeno prvenstveno namirenje potraživanja Fonda iz cene dobijene prodajom založene imovine.\n4) Zadržavanje valutne klauzule i prvobitno ugovorene kamatne stope, ukoliko je veća od 4% na godišnjem nivou. U Planu reorganizacije se u izuzetnim slučajevima može predvideti otplata duga bez valutne klauzule, dok je kod Unapred pripremljenog plana reorganizacije obavezna valutna klauzula. Kamata u visini od 4% na godišnjem nivou predstavlja donju granicu prihvatljivosti za Fond.\n5) Period mirovanja duga: do 24 meseca.\n6) Konačan rok otplate duga: do osam godina u okviru koga postoji mogućnost ugovaranja grejs perioda do 24 meseca.\nUnapred pripremljenim planom reorganizacije, Planom reorganizacije i finansijskim restrukturiranjem nije moguće predvideti:\nPrethodno navedeni uslovi su uslovi u okviru kojih je moguće odobrenje planova reorganizacije odnosno unapred pripremljenih planova reorganizacije. Svaki pojedinačno dostavljeni plan se analizira posebno i određuju konkretni uslovi prihvatljivi za Fond. Konačnu odluku o prihvatanju plana donosi Upravni odbor Fonda. Pored dostavljenog plana, Fond može zahtevati dodatnu dokumentaciju u cilju kompletnije analize.\n5. Sporazum o izmirenju dospelih obaveza\nUpravni odbor Fonda može u skladu sa konkretnim okolnostima na osnovu zahteva korisnika kredita odnosno zahteva jemca/pristupioca duga/založnog dužnika ili trećeg zainteresovanog lica, a na predlog Kreditnog odbora Fonda, odlučivati o regulisanju međusobnih odnosa između korisnika kredita i/ili jemca/pristupioca duga/založnog dužnika/trećeg zainteresovanog lica i Fonda, a povodom vraćanja kredita koji je u celosti dospeo.\nUslovi zaključenja sporazuma o izmirenju obaveza:\n1) Sporazum o izmirenju obaveza sa korisnikom kredita/jemcem/pristupiocem duga/založnim dužnikom zaključiće se na osnovu Odluke Upravnog odbora Fonda u kojoj će biti definisani uslovi zaključenja.\n2) Prilikom potpisivanja sporazuma primenjivaće se kamatna stopa od 4% na godišnjem nivou ukoliko je ona veća od ugovorene kamatne stope, u suprotnom ostaje ugovorena kamatna stopa iz ugovora o kreditu.\n3) Po sporazumu sva uspostavljena sredstva obezbeđenja ostaju na snazi, uz mogućnost da Fond u konkretnom slučaju zatraži i dodatno sredstvo obezbeđenja.\nU slučaju zaključenja sporazuma pokrenuti postupci prinudne naplate iz sredstava obezbeđenja biće obustavljeni.\nOdredbe ovog programa koje se odnose na reprograme kredita, finansijsko restrukturiranje plasmana, unapred pripremljene planove reorganizacije i planove reorganizacije privrednih subjekata u postupku stečaja kao i mogućnosti sporazumnog izmirivanja dospelih obaveza primenjivaće se za sve kredite/garancije odobrene iz sredstava Fonda za razvoj kao i svih komisionih poslova koje je Fond obavio u svoje ime i za račun ministarstava, bez posebne saglasnosti nadležnih ministarstava.\nUkoliko je inicijalno obezbeđenje po kreditu garancija poslovnih banaka koje su u postupku stečaja ili su prestale sa radom, kao obezbeđenje ovih kredita prihvatiće se hipoteka prvog reda odgovarajuće procenjene vrednosti veštaka sa spiska veštaka prihvaćenih od strane Fonda, ili hipoteka, jemstvo, zaloga na opremi ili zaloga na drugim pokretnim stvarima itd. prihvatljive vrednosti u odnosu na iznos potraživanja Fonda. Prihvatljiva vrednost sredstava utvrđivaće se u skladu sa uslovima iz ovog programa predviđenim u delu 2. Uslovi reprograma, tačka 5). U ovom slučaju, na preostali iznos kredita primenjivaće se kamatna stopa, utvrđena Programom Fonda za tekuću godinu, u kojoj se vrši zamena instrumenata obezbeđenja. Ukoliko je tako određena kamatna stopa za novo sredstvo obezbeđenja, niža od kamatne stope po Programu Fonda po kome je odobren plasman u tom slučaju primenjivaće se kamatna stopa Programa Fonda po kome je odobren plasman.\nFond će, u saradnji sa sa državnim organom ili drugom agencijom osnovanom od strane države, sa kojom ima zaključen ugovor o saradnji, vršiti permanentnu kontrolu poslovanja privrednih subjekata kojima je odobren reprogram, finansijsko restrukturiranje, UPPR ili sporazum o izmirenju dospelih obaveza.\nUkoliko je stanje duga za koje se traži reprogram, finansijsko restrukturiranje, sporazumno regulisanje obaveza i saglasnost na UPPR ili Plan reorganizacije u iznosu do RSD 10.000.000,00, direktor Fonda će donositi odgovarajuću odluku, uz prethodnu saglasnost Kreditnog odbora.\nSredstva koja su naplaćena iz komisionih poslova u nadležnosti Ministarstva privrede se mogu, uz prethodnu saglasnost Ministarstva privrede, koristiti za odobravanje kredita pod uslovima definisanim ovim programom.\nFond može prodati svoja potraživanja ukoliko Upravni odbor Fonda donese odluku kojom će definisati uslove prodaje, kao i visinu diskontne stope.\nSprovođenje ovog programa nadzire Ministarstvo privrede.\nFond će o sprovođenju Programa kvartalno izveštavati Ministarstvo privrede, a Ministarstvo privrede izveštavaće Vladu.\nOvaj program se, po dobijanju saglasnosti Vlade, objavljuje u “Službenom glasniku Republike Srbije” i na sajtu Fonda, a primenjuje se sledećeg dana od dana objavljivanja u “Službenom glasniku Republike Srbije”.\nStupanjem na snagu ovog programa prestaje da važi Program Fonda za razvoj Republike Srbije sa pripadajućim izmenama i dopunama (“Službeni glasnik RS”, br. 9/15, 33/15 i 78/15).\nObjavljeno 2. februara 2016. 22. marta 2016.\nJ A V N I K O N K U R S ZA DODELU BESPOVRATNIH SREDSTAVA NEVLADINIM ORGANIZACIJAMA I OSTALIM NEPROFITNIM INSTITUCIJAMA ZA RAZVOJ I REVITALIZACIJU POSLOVA KOJI SE SMATRAJU UMETNIČKIM I STARIM ZANATIMA, ODNOSNO POSLOVIMA DOMAĆE RADINOSTI NA TERITORIJI AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE\nObjavljeno 25. januara 2016. 12. maja 2016.\nObjavljeno 15. januara 2016. 4. aprila 2017.\nDetaljnije možete da pročitate na linku .\nObjavljeno 15. januara 2016. 13. aprila 2016.


03.06.2006., 19:19 #1\nOdluka Vlade Srbije i Saveta ministara SCG da dozvole NATO trupama prelaz preko naše teritorije, uskoro ce dobiti svojevrsne "anekse". Kako NT saznaje u SMIP, osim dozvole za prolazak, vojnici severnoatlantske alijanse na neodređeno vreme uživaće u gostoprimstvu Srbije, prvenstveno Beograda.\n03.06.2006., 19:39 #2\n03.06.2006., 19:41 #3\nPristupanje Partnerstvu za mir i NATO paktu u sebi sadrži i takve aranžmane. Šta ti je tu čudno. Ima i gorih stvari, a to je da njihovi oficiri i vojnici ne odgovaraju lokalnom pravosuđu za saobraćajne nesreće ili neke druge incidente.\nMeđutim, tu je i ekonomska sfera. Nemci su protestvovali i žalili (oni u gradovima gde su bile smeštene vojne baze) kada su ih ameri napuštali jer im se značajno smanjio budžet i zarada odlaskom američkih vojnika.\n03.06.2006., 19:59 #4\n03.06.2006., 21:01 #5\n03.06.2006., 21:07 #6\n03.06.2006., 21:32 #7\n03.06.2006., 22:09 #8\nЖиви били па видели. Не смеју да ураде без питања јавности. У супротном свашта ће бити\n03.06.2006., 22:13 #9\n03.06.2006., 22:15 #10\n03.06.2006., 22:59 #11\n03.06.2006., 23:13 #12\n04.06.2006., 01:02 #13\n04.06.2006., 12:58 #14\n04.06.2006., 13:13 #15\nni narkonika ni prostitucije nigde\npa sad kad olosh dojde, odma ima da predjashnja 2 biznisa procvetaju\n04.06.2006., 13:27 #16\n04.06.2006., 13:54 #17\n04.06.2006., 13:56 #18\n04.06.2006., 14:37 #19\npoginula neka grupica na pochetku rata, izvrnuo im se kamion\n04.06.2006., 14:42 #20\n04.06.2006., 22:26 #21\n04.06.2006., 22:29 #22\n05.06.2006., 00:53 #23\nTo je Silvermanov odgovor na poziv Busheve administracije za utvrđivanjem podataka „tko je u našoj zemlji i zašto je taj netko u našoj zemlji”.\nNamjera je da se RFID čipovi ugrade u doseljenike na samoj granici, te da se potom njihov identitet potvrđuje i na samom radnom mjestu. U emisiji Fox and Friends, u kojoj je gostovao, Silverman je otkrio kako su predstavnici VeriChip Corporationa već „s mnogima u Washingtonu razgovarali o upotrebi čipova za praćenje”.\nVeriChip je vrlo mali radioidentifikacijski čip (RFID), veličine zrna riže. Može se ugraditi u tijelo, a posebna obloga osigurava da se „saživi” s tkivom i ostane na mjestu. Posebni RFID čitač odašilje signal, a antena u VeriChipu koristi energiju signala kako bi odaslala vlastite podatke. VeriChip je pasivan RFID čip - pošto mu za rad ne treba baterija, vijek trajanja mu je doslovno neograničen.\nRFID čipovi su već dugo u upotrebi, koriste se za obilježavanje životinja: stoka, životinje u laboratorijima i kućni ljubimci obilježavaju se već desetljećima. No, zabrinjavajuća je mogućnost da se ova tehnologija upotri...i i na ljudima.\nPa ipak, već je i kolumbijski predsjednik Alvaro Uribe pri posjetu američkim senatorima Jeffu Sessionsu iz Alabame i Arlenu Specteru iz Pennsylvanije predložio da bi se mikročipovi mogli koristiti za praćenje sezonskih radnika. „Predsjednik Uribe će razmotriti mogućnost da se kolumbijskim radnicima u tijelo ugrade mikročipovi prije nego što im se izda dozvola za rad u Americi”, rekao je Specter obraćajući se Kongresu.\n05.06.2006., 00:55 #24\n05.06.2006., 01:04 #25