eKapija | Austrijski BMO traži dobavljače iz Srbije - susret austrijskih i nemačkih kupaca sa srpskim privrednicima\nIzvor: eKapija | Sreda, 02.12.2009.| 13:43\nAustrijski BMO traži dobavljače iz Srbije - susret austrijskih i nemačkih kupaca sa srpskim privrednicima\nPoslovni susret sedam austrijskih i nemačkih kompanija sa 30 srpskih dobavljača iz sektora metalo-prerađivačke, procesne i mašinske industrije organizovan je danas (2. decembar 2009. godine) i hotelu "Zira" u Beogradu sa ciljem da se unapredi saradnja i pospeši izvoz.\nStrane kompanije koje će se predstaviti u Beogradu su BBG koji se bavi proizvodnjom poljorivrednih mašina, BMTI koji proizvodi metalne konstrukcije, kao i "Ferro" koji se bavi industrijskim instalacijama. Na skupu prisustvuju i "Hoffman&Co", "NGR", "Umdasch" i "Wittura".\nInicijatori celodnevnog skupa su Agencija za strana ulaganja i promociju izvoza Srbije (SIEPA) i organizacija BMO osnovana od strane austijskih i nemačkih kompanija sa ciljem da zajednički nastupaju u potrazi za dobavljačima delova, komponenata ili usluga širom sveta.\nAustrijski BMO okuplja preko 300 kompanija uključujući i renomirane firme poput "Magne Steyr" i "Simensa".\nBojan Janković, zamenik direktora SIEPA, je izjavio da kompanije koje su danas došle da pregovaraju sa potencijalnim srpskim partnerima traže dobavljače i poslovne saradnike koji posluju pod odgovarajućim standardima, da su kompanije ranije razgovarale oko tehničkih detalja a da će danas moći da pregovaraju oko konkretnih poslova.\nGeorg Pein, direktor organizacije BMO, je rekao da je proces traženja i pronalaženja partnera dug i da ta organizacija osim u Srbiji pokušava da nađe dobavljače i u Češkoj, Mađarskoj, Bugarskoj i Rumuniji.\nSusret sa stranim kompanijama najavili su "Zastava Kovačnica", "Mecafor products", "Termometal", "Unimet", "Poliform", "Krušik precizni liv", "Topola Livara", EM DIP Niš, "Novimetal", SANVI, UNIMETAL, FEMAN.\nPredviđeno je učestvovanje i kompanija "EvroBrod", "Tehnoserv", "Metech", UTVA MP, "Mitrašinović", "Agromehanika", "Matalurg", MEGGA, "JEEP Commerce", "Metalac".\nSa stranim kompanijama pregovraće i "Master Inženjering", "Almag", "Radijator Inženjering", "Delta Filter", RPC Pešović, MI-JO, IVA 28, "Maestro Company", "Progress", "Spajić, "Agroline", Dva D Trade, AMIGA, EM DIP PRO TEAM, "Ming".\nKompanije očekuje se da će ti susreti u narednih pola godine rezultirati konkretnim ugovorima.\nPoliform d.o.o. Valjevo\nTopola Livar Group a.d. Topola\nEM DIP d.o.o Niš\nNOVI METAL SUBOTICA\nSanvi d.o.o. Trstenik\nEvrobrod d.o.o. Zrenjanin\nTehnoserv d.o.o. Subotica\nMegga d.o.o. Požega\nMaster inženjering d.o.o. Subotica\nAlmag a.d. Kladovo\nDelta filter d.o.o. Arilje\nMI-JO d.o.o. Zemun\nMAESTRO COMPANY KNJAŽEVAC\nDva-d-trade d.o.o. Vrnjačka banja\nAgroline d.o.o. Smederevo\nIVA-28 Novi Beograd


Bujanovac- Završena je prva od tri godine projekta „Naš grad, naše škole“, koji realizuje Služba Koordinacionog tela Vlade Republike Srbije za opštine Preševo, Bujanovac i Medveđa u partnerstvu sa organizacijom „Grupa 484“ i uz podršku Pestaloci dečije fondacije iz Švajcarske a uz podršku Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nNa priredbi koja je tim povodom održana, pred punom salom Doma kulture u Bujanovcu, srednjoškolci koji su učestvavali u radionicama održali su kratki scenski nastup - prikaz Bujanovca iz ugla mladih, koji sažima njihove ideje i kreativne procese u kojima su učestvovali tokom radionica a na osnovu čega je nastao kalendar na srpskom i albanskom jeziku.\nGlavni cilj projekta je stvaranje prilika za interakciju i saradnju između dece ali i odraslih koji pripadaju različitim etničkim zajednicama, kao i unapređenje saradnje među osnovnim i srednjim školama na teritoriji opštine Bujanovac u kojima se nastava realizuje na srpskom i na albanskom jeziku.\nU prvoj godini projekta je učestvovalo 70 nastavnika i preko 100 đaka srednjih i osnovih škola „Sveti Sava“, „Sezai Suroi“, „Branko Radičević“, „Naim Frašeri“, „Vuk S. Karadžić“ i „Ali Bektaši“.


Trening Energetska efikasnost u industriji za konsultante i inžinjere - Srednji stepen\n„Podrška konkurentnosti malih i srednjih preduzeća u Bosni i Hercegovini "je program koji finansira Evropska unija, a implementira EBRD kroz " Small Business Support (SBS) Program”.Program će podržati više od 130 malih i srednjih preduzeća (MSP)u Bosni i Hercegovini, kroz savjetodavne projekte oslanjajući se na stručnost međunarodnih i domaćih konsultanata. Osim toga, program će širiti najbolje prakse kroz događaje i aktivnosti na podizanju svijesti kako je to definisano u Aktu o malim i srednjim preduzećima, u kombinaciji sa obukama za lokalne konsultante, preduzetnike i menadžere.\nOva obuka je dizajnirana za lokalne konsultante sa inžinjerijskim iskustvom ili inžinjere sa tehničkim znanjem na projektima energetske efikasnosti, koji žele da prošire svoje praktične vještine na energetsku efikasnost u industriji . Obuka će obuhvatiti niz tehnologija, alata i metodologija za procjenu mogućnosti energetske učinkovitosti u malim i srednjim poduzećima u kontekstu najboljih praksi iz više domaćih i međunarodnih studija. Osim toga, biće organizovana i posjeta industrijskom poduzeću kako bi se polaznicima omogućila primjena stečenih znanja i u praksi.\nOva intenzivna obuka će se odvijati kroz 5 –dnevni trening modul„ Energetska efikasnost u industriji – srednji stepen“, a održati će se u periodu između 18-22 aprila, u prostorijama Vanjskotrgovinske /Spoljnotrgovinske Komore Bosne i Hercegovine u Sarajevu.\nGrupa je ograničena na 20 učesnika, a moduli se sastoje od diskusije, kao i interaktivnog i na aktivnostima baziranog učenja. Obuku će obaviti LDK Consultants Engineers and Planners(www.ldk.gr), iskusna grčka konsultantska kompanija. Instruktori su konsultanti s tehničkim i konsultantskim iskustvom koji su identifikovali i upravljali mnogim projektima energetske efikasnosti u industriji, koristeći alate i tehnike koje će biti obuhvačene ovim kursom. Na kraju obuke učesnici će dobiti certifikat o završenoj obuci.\nOva obuka je dio EBRD cilja stvaranja uspješnog tržišta savjetodavnih usluga iz oblasti energetske efikasnosti za mala i srednja preduzeća. Dovodeći najbolje međunarodne prakse u ovom području u Bosnu i Hercegovinu, ova obuka će pomoći polaznicima:\na) Da se upoznaju s najnaprednijim tehnologijama energetske efikasnosti u industrijskom sektoru\nb) Da poboljšaju svoje vještine u oblasti tehno-ekonomske opravdanosti mjera energetske efikasnosti, u skladu s međunarodnim standardima\nc) Da identifikuju najvažnija rješenja energetske efikasnosti za lokalne kompanije\nd) Da primjenjuju efikasne alate za mjerenje i praćenje korištenja energije, s posebnim naglaskom na energetski pregled (audit)\ne) Da bolje promoviraju konsultantskih usluge iz oblasti energetske efikasnosti\nf) Prezentirati dostupne financijski instrumente za ulaganja u energetsku efikasnost specifične za sektor malih i srednjih preduzeća u Bosni i Hercegovini.\nZainteresovani kandidati trebaju biti ili poslovni konsultanti sa inžinjerijskim iskustvom ili inžinjeri sa osnovnim znanjem iz oblasti energetske efikasnosti. Učesnici trebaju imati minimum pet godina iskustva u oblasti inženjering konsultantskih usluga i prijašnje iskustvo u radu na projektima energetske efikasnosti, te da su mogućnosti gore navedeno dokumentovati referencama. Posebno, učesnici trebaju imati neko osnovno iskustvo o slijedećem:\no Kotlovi i parni sistemi\no Motori i pogoni, kompresori, pumpe i ventilacije\nObuka će se održati na lokalnom jeziku, a troškovi obuke iznose 375BAM.\nZa više informacija molimo Vas da kontaktirate EBRD Small Business Support Bosna i Hercegovina\nSanja Hardaga na broj 033 257 919.\nKrajnji rok za prijave je 01.april 2016.


Rk Borac - RK Sloga, Premijer liga BiH, 15. kolo | Sport | Ostali sportovi\nBorac m:tel je na korak od jesenje titule šampiona BiH: Derbi sa Slogom iz Doboja pripao Banjalučanima! 1 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nBorac m:tel je na korak od jesenje titule šampiona BiH: Derbi sa Slogom iz Doboja pripao Banjalučanima!\n23.12.2020. / 17:48\nRukometaši Borca m:tel savladali su dobojsku Slogu 26:24 (11:10) u derbiju 15. kola Premijer lige Bosne i Hercegovine i stigli nadomak jesenje titule prvaka!\nIzvor: Screenshot, Facebook/Sloga Doboj\nCrveno-plavi su na bod od osvajanja jesenjeg lovora, koji će moći da ostvare na subotnjem gostovanju Konjuhu u Živinicama u odgođenoj utakmici zbog obaveza u EHF Evropskom kupu.\nA u srijedu u banjalučkoj dvorani "Centar", izabranici Mirka Mikića su nadigrali dosadašnjeg lidera - dobojsku Slogu i izjednačili se u vrhu tabele.\nDobojlije imaju nešto bolju gol razliku (+88) u odnosu na Banjalučane (+78), ali crveno-plavi do zimske pauze imaju i utakmicu manje.\nPoslije izjednačenih desetak minuta, Borac m:tel je serijom 4:0 stekao višak od četiri pogotka u 19. minutu (10:6), ali su Dobojlije do odlaska na odmor uspjele da se vrate i odu sa samo golom "minusa" na poluvrijeme (11:10).\nMikićev tim je u nastavku pokazao da je kvalitetniji odlijepivši se na pet, šest razlike, koje je manje-više rutinski održavao do samog finiša kada su gosti uspjeli da ublaže poraz.\nNajbolju partiju večeras u Banjaluci pružio je srednji bek crveno-plavih Milan Dakić sa šest postignutih golova, po četiri su uknjižili Nemanja Vučićević, Saša Puljizović i Aleksandar Miličević, dok je jedan od junaka pobjede nad Besom Familijom u "Boriku" - Miloš Nježić tri puta bio strijelac.\nKod ekipe iz Doboja, najefikasniji su nekadašnji "borčevci" Arsenije Bubić sa pet i Vladan Đurđević sa četiri pogodaka.\nRukometaši Slobode upisali su šesti poraz u prvenstvu BiH, nakon što su večeras poraženi od ekipe Sloge iz Gornjeg Vakufa/Uskoplja rezultatom 28:23 (11:13).\nU ekipi Slobode Alen Ovčina postigao je šest pogodaka, Adnan Tufekčić pet, dok su Edin Klis, Emir Suhonjić i Eldin Vuković postigli po tri pogotka.\nRukometaši Slobode su već od sutra na zimskoj pauzi, dok Sloga prije odmora mora odigrati zaostali susret četiri kola protiv ekipe Slavije iz Istočnog Sarajeva.\nBorac m:tel – Sloga (D) 26:24\nDerventa - Vogošća 27:35\nSloga (GV/U) – Sloboda 28:23\nTABELA: Sloga (D) 24, Borac m:tel (-1) 24, Izviđač 23, Sloboda 19, Vogošća (-1) 19, Gračanica (-1) 18, Krivaja 17, Konjuh (-1) 16, Leotar 15, Sloga (GV/U) (-1) 12, Iskra 12, Maglaj 12, Lokomotiva 9, Bosna 8, Slavija (-1) 4, Derventa 2.\nRK Borac Rukomet RK Sloga Doboj\n23.12.2020. / 21:23\nRealno, Borac sa pola snage.... Daleko je od svih ostalih ekipa u BiH... Slogi svaka čast ali nije još ni blizu našem Velikanu.... Aj Borac....


NAVALICA NA ŽABLJAK I KOLAŠIN! ZIMSKI CENTRI BILJEŽE REKORDNU POSJEĆENOST (VIDEO) | Ekonomija\nNAVALICA NA ŽABLJAK I KOLAŠIN! ZIMSKI CENTRI BILJEŽE REKORDNU POSJEĆENOST (VIDEO) | Mondo.Me Prod\n4. March, 19:23\nNAVALICA NA ŽABLJAK I KOLAŠIN! ZIMSKI CENTRI BILJEŽE REKORDNU POSJEĆENOST (VIDEO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n21.01.2021. / 09:06 09:10\nNAVALICA NA ŽABLJAK I KOLAŠIN! ZIMSKI CENTRI BILJEŽE REKORDNU POSJEĆENOST (VIDEO)\nAutor Gordana Bojanić Izvor MINA Izvor RTCG 21.01.2021. / 09:06 09:10\nZimski centri, uprkos vanrednim okolnostima i epidemiološkim mjerama, bilježe rekordnu posjećenost, a tome, između ostalog, doprinosi i cjenovna politika, ocijenila je direktorica Nacionalne turističke organizacije (NTO) Željka Radak Kukavičić.\nOna je u Jutarnjem program TVCG kazala da je popuštanje nekih mjera uslovilo da poraste i broj posjetilaca u zimskim turističkim centrima.\nNajveću posjećenost bilježe ski centri u Kolašinu i na Žabljaku.\n"Tu su i ostali ski centri, ali moram da pomenem i naše ski centre koji su se cjenovnom politikom potrudili da privuku veći broj zainteresovanih da pođu u zimske centre", rekla je Radak Kukavičić, prenosi portal RTCG.\nZa prvih 15 do 20 dana januara bila je, kako je saopštila, jako dobra posjećenost zimskim turističkim centrima, uprkos vanrednim uslovima i epidemiološkim mjerama.\n"Naši ski centri bilježe rekordnu posjećenost, prošli vikend pogotovo. Ta posjećenost će se sigurno nastaviti, s tim da imamo ograničenje da se početkom školske godine smanjuje broj skijaša tokom radne sedmice", dodala je Radak Kukavičić.\nOna je apelovala na građane i posjetioce da poštuju mjere, kako ne bi došlo do zatvaranja skijališta usljed epidemioloških mjera.\n"Dogovor je sa ski centrima da će nastojati da naprave i održe veći red na ski centrima, a negdje su i oni istakli da oprema koja se nosi, i dužina skija, obezbjeđuje dodatnu zaštitu kada je u pitanju virus. Posebna dimenzija su ugostiteljski objekti, pa molimo građane da imaju razumijevanja za mjere", rekla je Radak Kukavičić.\nSnijega, kako je navela, u centrima ima i više nego dovoljno, pa su očekivanja da će ga biti i tokom februara, ali i u prvoj polovini marta.\nEvo šta smo mi zabilježili:\nPOSJETILI SMO SKI CENTAR SAVIN KUK – USLOVI ODLIČNI!\nFENOMENALNA ZIMSKA ATMOSFERA U SKI CENTRU "KOLAŠIN 1600"!


A za osvajanje Lige šampiona - mašala! | Mondo Portal\nLiverpul Liga Sampiona poklon zlatni iPhone X\nA za osvajanje Lige šampiona - mašala! 16 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nTech Vesti 13.06.2019. / 11:26 11:34\nAutor mondo.rs 13.06.2019. / 11:26 11:34\niphone iPhone X liverpul luksuz pametni telefoni liga šampiona fudbal\n15.06.2019. / 09:37\n13.06.2019. / 20:50\n13.06.2019. / 18:03


INT - Zajednička služba\nPočetna > Zajednička služba\nZajedničke službe u Institutu su organizacioni deo u kojem se obavljaju zajednički poslovi na nivou Instituta, a čine je:\n1.Služba za ekonomske i računovodstvene poslove\n2.Služba za pravne, opšte i kadrovske poslove\n3.Služba za komercijalne poslove\nPored osnovnih poslova iz delokruga rada – ekonomskih, računovodstvenih, pravnih, kadrovskih, komercijalnih, izdavačkih – sve službe su organizovane tako da daju punu podršku osnovnoj delatnosti Instituta, naročito u oblasti primene zakonom propisanih tenderskih procedura pri nastupu Instituta na tržištu u svojstvu pružaoca raznovrsnih usluga. Osim što daju doprinos dobrim poslovnim rezultatima, Zajedničke službe obezbeđuju poslovanje u zakonskim okvirima, uz puno poštovanje poreskih, računovodstvenih, radnih i svih ostalih pozitivnih propisa. Značajne aktivnosti službe odnose se i na stručnu podršku organima upravljanja – Skupština, Upravni odbor, Naučno veće – u skladu sa osnivačkim aktom Instituta.\nU okviru Zajedničkih službi angažovano je 17 zaposlenih, koji zahvaljujući najsavremenijim računovodstvenim, kadrovskim i komercijalnim programima, kao i bibliotečko-informacionom sistemu, uspevaju da pravovremeno i uspešno isprate složene i obimne poslove utvrđene sistematizacijom Instituta. U okviru Zajedničkih službi poštuje se trend Instituta: stvaranje i očuvanje intelektualnog kapitala, zapošljavanjem što stručnijih kadrova koji imaju znanje, stručnost i kompetentnost, jer konkurentnost Instituta oduvek zavisi od strukture i kvalifikacije radne snage.


hitno potrebna pomoc - linuxo.org\nPočetak›Форуми›Linuks distribucije›OpenSuSE›hitno potrebna pomoc\nThis topic has 3 odgovora, 3 glasa, and was last updated 16 years, 11 months ranije by brale.\n7. avgusta 2005. u 9:33 pm #5894\nU ulazu u linux pojavi mi se na crnoj podlozi kockica koja se krece.otom sam ukucao ctrl, alt i F1.Potom mi prihvati i log on i password.Tada mi trazi jos nesto?Sta?Neku komandu molim za pomoc HITNO HITNO HITNO\n8. avgusta 2005. u 1:57 am #32240\nJel to odmah posle instalacije ili si nešto radio pa se pojavilo???\nProbaj failsafe mod pa ako uspe probaj da podigneš sa startx (sa user-a ili root-a)\nili telinit 5. ako uopšte ne dobiješ prompt (komandnu liniju) probaj da isčačkaš nešto sa suse diskovima (valjda koristiš suse). ima nešto u meniju kada ubaciš startup disk za proveru sistema, ako nije u redu onda proba da popravi ili kaže šta nije u redu.\nSve ostalo je izvan mojih moći… 🙂 🙂\n8. avgusta 2005. u 11:27 am #32241\nOdmah posle instalacije.Pise mi “HAVE A LOT FUN” i onda ispod toga “[email protected]” i sta sad ja treba da uradim.Molim za pomoc\n8. avgusta 2005. u 12:15 pm #32242\notkucaj komandu “startx” i vozi:-)


804 miliona dinara za razvoj zadrugarstva u Srbiji - MEDIJA CENTAR BOR );\n804 miliona dinara za razvoj zadrugarstva u Srbiji\nBor, Beograd, Zaječar, 23.11.2018. BETA – AgroINFO\nTokom potpisivanja ugovora o dodeli tih sredstava, kojem su prisustvovali predstavnici lokalnih samouprava i zadrugari, Krkobabić je rekao da je to „istorijski dan“, da će država nastaviti da se bavi obnovom zadrugarstva u Srbiji.\n„Za godinu i po dana koliko sprovodimo ovaj projekat, otvoreno je 319 novih zadruga. Dve trećine se nije javilo na konkurs, za finansijsku asistenciju“, rekao je Krkobabić što, po njegovim rečima, znači da sama sredstva nisu bila motiv.\nOn je dodao da su do sada osnovane zadruge bile „inicijalna kapisla“ za oživljavanje sela, što je bio prioritet Odbora za selo Srpske akademije nauke i umetnosti (SANU), čija je ideja 2011. godine i bila da se za dve godine otvori „500 zadruga u 500 sela„.\n„Srbija nije prepoznavala (važnost) sela i rubnih područja. Šaljem apel da se na ovome napredak ne zaustavi, već da selo udje i u Ustav i u državne strateške dokumente“, rekao je Krkobabić.\n„Ključ zadrugarstva je u poverenju… Svaku dobru ideju i projekat ćemo podržati. Prva od dve složene zadruge kojima su dodeljena sredstva je pionirski projekat koji će pokušati da reši decenijski problem malinara u Srbiji, a druga će omogućiti voćarima iz Slankamena da svoje proizvode prerade i izvezu“, izjavio je Krkobabić.\n„Zadruge će probuditi 73 sela i postaće nosioci njihovog razvoja. Trudićemo se da angažujemo naučnike i stručnjake, jer bi njihovo znanje zlata vredelo za oporavak srpskih sela. Treba da aktiviramo resurse, poput zemljišta, koja su bolja od većine država u Evropi“, kazao je Škorić i pozvao na osnivanje istraživačkih centara koji bi pomogli pojedinačnim poljoprivrednicima ili zadrugama.\nPredsednik Zadružnog saveza Nikola Mihailović je zahvalio nadležnom ministarstvu i svima koji se bave sprovodjenjem projekta, a predsednik Zadružnog saveza Vojvodine rekao je da mediji danas više ne pišu „samo o uspehu sportista, nego i o uspehu zadruga“.Na skupu je najavljeno da će projekat biti nastavljen u narednim godinama.


Avlijaner: Najčešća domaća rasa psa - Pet Magazine\nAvlijaner: Najčešća domaća rasa psa\nMora da je odlično biti mešanac na selu. Slobodan si, sit i u svom prirodnom staništu. A povodac? Nemaš pojma šta je to. Ali kao antipod seoskom džukcu javlja se ovaj gradski. On? On nema ništa. Domaćim mešancima uglavnom ne može da se uđe u (genetsko) poreklo. Nešto je lakše rastumačiti genetsku istoriju pasa koji žive na selu, naročito u udaljenim krajevima. Oni mogu da se dovedu u vezu sa goničima ili pastirskim psima, koji oduvek žive u tom podneblju\nImao sam psa. Zvao se Đole. Bio je mešanac, džukac, avlijaner, dodž (domaća obična životinja), kako vam god volja. Imao sam prijatelje. Vrlo precizno su mogli da kažu da je Đole mešanac, džukac, avlijaner, dodž… kako im već bila volja. A imao sam i prolaznike, komšije u parku, poznanike iz zgrade. Većina, rekao bih, nije mogla sa sigurnošću da kaže o kojoj je rasi reč. Često su me zaustavljali na ulici da pitaju: „Jelte komšija, koja je to rasa?“\n„Mešanac, džukac, avlijaner, dodž…“ odgovarao sam, već kako mi je bila volja.\nI tako danima, mesecima, godinama, dok mi nije dosadilo… Onda sam promenio priču, rešio da je obojim nekim drugim tonovima.\n„Komšija, jelte, da vas pitam, koja je to rasa?“\n„Kraljevski antverpenski lovac na golubove“, rekao sam jednom znatiželjnom prolazniku. „Vrlo retka rasa, prijatelju“, nastavio sam ozbiljnim tonom.„Brz kao munja što prestiže strelu. Vredi svih 2.000 evra koliko sam ga platio. Ali, istinu da vam kažem, kupio sam ga ispod cene, poznajem ljude…“\nI taman kada sam se uplašio da će prolaznik da se uvredi jer je bilo očigledno da je priča samo plod moje mašte, jedna providna fikcija, dogodilo se – upravo suprotno. Prolaznik je bio fasciniran ovim kratkim ali neobičnim predstavljanjem mog psa. Skoro oduševljen novim saznanjem veselo se odgegao svojim putem.\nTako je počelo, a kasnije je moj dodž postajao – zavisno od moje inspiracije – ovčarski ovčar, tranzicioni samojed, bezrepi (iako je moj pas imao dugačak rep) australijski gonič i sada se više i ne sećam ko sve, ali mogu vam reći fino sam se zabavljao. Svaki put drugačija interpretacija mog mešanca prolaznicima je, cenim, bila zanimljivija i zabavnija nego gola istina. Sigurno interesantnije nego ono uobičajeno: “Ma običan džukac, našao sam ga ulici.”\nSpremajući ovaj tekst naišao sam na spisak duhovitih beogradskih rasa. Nasmejao me je, pa nije zgoreg da vam nabrojim neke od lokalnih rasa, možda i vas nasmeje: imamo tu, dakle, terazijskog picojeda, dorćolskog sizera, zemunskog votvajleva (ovo je, očigledno, bila aluzija na Vojislava Šešelja), vidikovačkog reketaša, tašmajdanskog kokičara, dedinjskog presretača, savskog flekavca, terazijskog hot-doga, bulbuderskog ser-sera i mnoge druge.\nJasno je iz ovih imena da se radi o lokalnim gradskim lutalicama koje su imena dobile tako što su ih njihovi autori spajali sa pričama po kojima je deo grada bio specifičan, po stereotipima koji su o tim delovima grada na snazi ili po mestima ispred kojih se mešanci okupljaju ne bi li se ogrebali za parče hrane (terazijski picojed).\nŠale i vicevi čiji su glavni junaci naši dragi mešanci, psi iz kutija, haustora, ili prosto slobodnjaci čiji je svet ograničen samo nebom, gotovo su mnogobrojni. Setimo se samo onog u kome je jednog takvog vlasnik šaljivdžija proglasio za vrhunskog policijskog psa, najčistije detektivske pasmine.\n“Kako, bre, policijski, vidi kako je prljav, prašnjav i neuhranjen”, upitao je jedan pronicljivi svedok ovako pretencioznog titulisanja.\n“Naravno da će tako da izgleda. Na tajnom je zadatku, pa je prerušen”, glasio je odgovor ponosnog vlasnika.\nŠalu na stranu, mešanci, ti skromni, krhki i zahvalni psi svuda su oko nas, delimo dobro i zlo, svaku muku, sreću, radost. I ne samo to. Oni su neprevaziđeni učitelji života koji nas na najbolji način upućuju kako može tiho i nepretenciozno da se gura kroz život. Kako se opstaje i gura bez viševekovnog aristokratskog porekla, slavnih predaka, porodičnih legendi i veza i protekcije koja iz svega toga proističe. Domaći psi mešane rase primer su kako ljubavlju i čistim srcem može da se osvoji čovek, kome zauzvrat sledi blagoslov neprekidne i beskrajne ljubavi.\nNepoznato poreklo, burno detinjstvo, uspeh u životu daleko od sjaja i predvidivosti, nasuprot okoštale familijarnosti, bogatstva, veza i vezica, plave krvi i moći – motiv je koji je oduvek inspirisao umetnike. Setimo se samo Tvenovog “Kraljevića i prosjaka”, Tolstojevih junaka, Dikensovog Olivera Tvista, Diminog Dartanjana, Igoovog Gavroša… Ko su uostalom bili i odakle su poticali Korto Malteze, Arturo Bandini ili bezimeni heroji Serđa Leonea?\nKoliko god se šegačili sa njihovim izgledom ili se zabavljali sa izmišljanjem imena njihovih rasa, ni istinita priča – ona, dakle, o poreklu mešanca ili ona o njihovom životu na ulici, u dvorištu, stanu, ili gde već imali sreću ( ili nesreću) da provedu svoj život, nije baš nezanimljiva. Zanimljiv je, dakako, taj bonvivanski život koji vode, kako bi rekao pisac Siniša Kovačević, ili način življenja na selu, u prirodi, kako bi opet ukazao sociolog i novinar Slobodan Reljić, obojica u intervjuu za naš magazin. Zanimljiv je na neki način, romantičarski gledano, možda i kvalitetniji život u kome mešancima ništa nije garantovano osim vrlo malo ogranične slobode. Istina, tom nomadskom životu možemo udeliti mnogo pežorativnih epiteta, ali svakako ne možemo reći da je – dosadan.\n“U jednom dvorištu u mojoj ulici živi bokser koji nikada ne napušta svoje mesto. Gazda verovatno veruje da mu je prostrano dvorište sasvim dovoljno. I sad sa druge strane, imamo Paću, Žozi i jednog koji mislim nema ime. Oni su tu kao neki ortaci. To su svačiji i ničiji psi. Mi komšije ih hranimo ali niko o njima zapravo ne vodi računa. Oni su naravno ono, što bi mi kolokvijalno rekli, džukci čiji su roditelji mešanci. I sad kada oni dođu, trčkaraju i igraju se pored tog dvorišta u kom se nalazi taj rasni bokser, (a nekako kao da se namerno tu nameste pored njega), ja se uvek sažalim nad bokserovom sudbinom. On skače na ogradu, laje, vrti se u krug. Mislim da bi sve dao da izađe napolje da se igra sa njima. I onda kada o tome razmišljam, često se pitam ko je tu bolje prošao – ove džumare ili ovaj prelepi rasni pas”, ispričao mi je veterinar Boško Ranković.\nNe računajući neke moderne mešance – poput labradudla – kod klasičnih avlijanera ili dodžova ne može se utvrditi koje rase teku njihovim venama. Dva avlijanera iste boje posle parenja lako mogu preko recesivnih gena dobiti potomka belog kao sneg. Naravno, to nije problem, problem je ako od malih rastom mešanih roditelja na svet dođe štene koje s vremenom postane neočekivano veliko. Izabrati mešanca kao kućnog ljubimca u svakom slučaju je – lutrija. Ali često može biti i “bingo”. Kod nas se, kao i u drugim društvima, među ljubiteljima pasa voditi debata da li je bolje imati rasnog psa, čiji pedigre se zna, ili je bolje i humanije usvojiti psa sa ulice, čije roditelje ni on sam ne bi mogao da prepozna. Ima tu “za” i “protiv” argumenata.\n„Uzmite mešanca i ne morate da brinete da će neko da vam ga ukrade“, kaže jedan duhoviti komentar na Vukajliji. Sa druge strane, “nije baš da možeš da se nadaš da će tvoj mešanac da pobedi na izložbi”, kaže drugi komentator koji iznosi estetski argument protiv mešanca, a treći komentator sa ovog satiričnog sajta uozbiljio je debatu pa je rekao da sa mešancem nikada ne znaš na čemu si: “Sa mesec dana će biti preslatko kučence, koje već posle šest meseci može da poraste toliko da će morati „na kant“ da ulazi na vrata.”\nA šta o mešancima, njihovom poreklu i genetskom kodu kažu stručnjaci? U potrazi za odgovorima na ova pitanja obratili smo se jednom od najboljih domaćih stručnjaka za pitanja rasa pasa, diplomiranom veterinaru i kinološkom sudiji Darku Drobnjaku. Njemu smo postavili logično pitanje – od kojih sve rasa je sazdan prosečan srpski mešanac?\n“Odgovor se krije negde u tami prošlosti i veoma ga je teško otkriti”, kaže Drobnjak.\n“Domaćim mešancima uglavnom ne može da se uđe u poreklo. Nešto je lakše rastumačiti genetsku istoriju pasa koji žive na selu, naročito u udaljenim krajevima. Oni mogu da se dovedu u vezu sa goničima ili pastirskim psima, koji oduvek žive u tom podneblju. Sa mešancima u gradovima situacija je drugačija. Oni mogu da budu miks dve ili tri rase, čije odlike mogu relativno lako da se uoče. Češće je reč o mešavini mešavina, konglomeratu rasa i kombinacija pasmina koje su dugotrajnim međusobnim ukrštanjem izgubile odlike izvornih rasa, odnosno stekle neke sasvim nove.”\nDruštvo i psi\nNaš sagovornik podseća da je standardizacija rasa relativno nova pojava, koja datira od kraja 19. ili početka 20. veka. Današnje pasmine tada su definisane, što znači da rasni psi tek od tada izgledaju ovako kako ih mi danas vidimo.\n“Većina rasnih pasa do današnjih osobina došla je zahvaljujući ljudskoj ruci koja je upravljala odgojem. Dugogodišnjom selekcijom menjane su karakteristike rasa, boje, konstitucije tela… Tako smo dobili plemenite pse kakve danas poznajemo. Mešanci su, sa druge strane, ostali na marginama linije koju je čovek povukao standardizacijom rasa. Oni su se kasnije slobodno ukrštali i razmnožavali, čime su dobili osobine koje danas poseduju”, objašnjava nam Drobnjak.\nNauka o poreklu pasa kaže i da je koren mešanaca u najnižim društvenim slojevima. I dok je čitav niz današnjih rasa stvorila aristokratija radi zabave (patuljasti, trkački i lovački psi), odnosno seljaci radi čuvanja stada (pastirski psi), najniži slojevi su gajili pse radi obezbeđenja domova, uništavanja glodara, odbrane od drugih pasa… Ove životinje, koje su živele u siromašnim radničkim i zanatskim kolonijama, smatraju se dalekim precima današnjih mešanaca.\n“Oni su psi ljudi sa socijalne margine”, naglašava Drobnjak.\nRezultati studija sprovedenih u nekoliko svetskih laboratorija pokazali su da su mešanci vrlo dobrog zdravlja i da retko pate od genetskih bolesti. Veterinari u Nemačkoj izašli su sa podatkom da mešanci zahtevaju manje veterinarskih intervencija. U Švedskoj su studije pokazale da je ova “rasa” manje podložna oboljenjima nego što su to psi sa pedigreom, a Danci tvrde da avlijaneri duže žive. Sa tim se slažu i Englezi, odnosno dobar deo engleskih stručnjaka za pse.\n“S obzirom na njihovu godinama sticanu otpornost na različite uslove života, sva je verovatnoća da će vaš pas doživeti dužu starost nego komšijina pudla”, kaže i veterinarka Danijela Glogovac.\nAko ovu temu sagledamo iz drugačije perspektive, dakle – ne da li je vlasniku bolje da ima rasnog psa ili “džumaru”, već ko bolje prolazi u životu između ove dve vrste, novi ugao ćemo naći posmatrajući život mešanaca na selu. Prvo, valjalo bi reći ono što je očigledno; velika većina pasa koja živi na seoskim područjima su – mešanci. A koje su sve prednosti života psa na selu zna svako ko je kao mali umesto na more, već prvog dana raspusta zapucao kod babe i dede i malo podgojen (znate kakve su bake) u grad se vratio tek dan pred novu školsku godinu. Avlijaneri su slobodni kao ptice na grani, za razliku od pasa koji žive u gradskim sredinama i koji su stalno uz vlasnika i slobodno se kreću samo u dvorištu (pod uslovom da ga imaju).\nDa mešanci uglavnom imaju čvršći organizam slaže se i Darko Drobnjak. On kaže da je to posledica dugotrajne selekcije rasnih pasa koja je dovela do određenih degeneracija koje se najviše odražavaju na zdravlje životinja.\n“Većina danas priznatih rasa selektovana je prema nekoliko korisnih i poželjnih osobina, koje je čovek izabrao prema svojoj meri. Tokom proizvodnje željenih karakteristika određene pasmine neminovno je dolazilo do sparivanja srodničkih pasa. Tako su nastale degeneracije koje se danas i te kako osećaju. One se uglavnom prepoznaju u postojanju naslednih bolesti. Danas se tačno zna koje su rase sklone kojim oboljenjima. Kod mešanaca, sa druge strane, ovi problemi ne postoje, ili su veoma retki. Oni su u prošlosti, a u velikoj meri i danas prepušteni prirodnoj selekciji na izuzetno širokom planu. Time su se spasili od niza deformacija koje prate rasne pse”, objašnjava Drobnjak.\nTu se priča ne završava. Na dobar deo pasa “rase razne” i danas se punim smislom odnosi staro provereno Darvinovo pravilo da se u prirodi međusobno ukrštaju samo najkvalitetnije jedinke, što kao posledicu ima zdravo i snažno potomstvo spremno za produžetak vrste.\nO ovome su verovatno pedesetih godina razmišljali i tvorci sovjetskog svemirskog programa, pošto su odlučili da u svemir šalju isključivo mešance. Tadašnji stručnjaci su to objasnili boljom inteligencijom mešanaca kod kojih su, u odnosu na njihove srodnike sa pedigreom, bolje razvijeni receptori za rešavanje praktičnih problema – potrage za hranom, vodom, smeštajem. Biće da nisu sasvim pogrešili iako ovaj argument danas ne drži vodu. Pravi razlog verovatno se krije u činjenici da su naučnici koji su lansirali prve svemirske letelice u orbitu znali da će slika neke preslatke pudle ili divnog bišona koji kreću na put bez povratka verovatno izazvati više negodovanja nego kada je reč o nesrećnoj lutalici kakva je bila Lajka i ostali “svemirski” psi.\nU Srbiji je, nažalost, priča o mešancima neraskidivo povezana sa pričom o psima lutalicama. Veliki broj njih u azilima čeka bolje sutra. To su oni psi koji čekaju na devojčicu koja će pred roditeljima prstom pokazati baš na nekog od njih i tako im ponuditi udobnost i komfor svog doma. Ali i svoju ljubav. Ono što je još tužnije je veliki broj mešanaca na ulici koji, poput nezanemarljivog broja građana, preživljavaju pored kontejnera ili nekog restorana čiji kuvari će se, posle kraja smene, sažaliti na njihov život i baciti im otpatke hrane koju gosti nisu mogli da pojedu.\nOvu mračnu sliku donekle svetlijim tonovima boji činjenica da su se naši dragi džukci, avlijaneri i dodževi poslednjih godina osetno popeli na društvenoj lestvici i da su postali poželjna marka ljubimca u mnogim domovima. Razvoj svesti o potrebi usvajanja pasa, komponenta socijalnih trendova, kao i modni umetnički minimalizam mešance su uveli u mejnstrim vode i učinili ih prihvatljivim i fensi i pomodnim vlasnicima. Oni zbog toga danas u sve većem broju žive u deluks stanovima bogatih vlasnika, jedu najbolju hranu i šetaju na skupocenim povodnicima uz duge noge manekenki ili nogavice modnih kreatora ili umetnika. Svima njima, bez obzira na debljinu novčanika, dubinu džepa ili visinu ličnih primanja, sleduje ista količina ljubavi i zahvalnosti.\nIma puno situacija u kojima se mešanci pokazuju kao superiorniji u odnosu na rasne pse. Na primer, u Italiji, Francuskoj i Hrvatskoj pronalaze skupocene tartufe na korenju hrasta sa većom uspešnošću nego što to čine psi sa pedigreom. Kada pogledaju CV, “poslodavci” će primetiti da su mešanci uporni i predani u potrazi za tartufima jer ne jurcaju za divljači iz razloga što im je njuh dosta slabiji nego, recimo, ptičarima. Što je za bavljenje ovom delatnošću velika prednost.


Home > vibracionnsj groxot burovoj zhidkosti\nGet vibracionnsj groxot burovoj zhidkosti Price\nvibracionnsj groxot burovoj zhidkosti Introduction\nServis - Gros Inox\nGros Inox je nakon dugogodišnjeg iskustva i rada u oblasti nautike odlučio da osnuje sopstveni servis.Servis se nalazi u skopu hale u kojoj se nalazi i zimovnik za plovila.Gros Inox servis poseduje veoma kvalitetan i stručan kadar za servisiranje svih vanbrodskih motora,kao i za održavanje plovila.\noal washing plant description - villasoledelletna\nGros Inox prodavnica. BOKOBRANI\nTrenutno nemate proizvoda u korpi. Prijavite se za obaveštenja E-mail: *\nMaksimalna higijena sa otvorom za pražnjenje sa zadnje strane, pumpa sa dvostrukum mlazom, bez neupotrebljivih prostora u unutrašnjosti doljnjeg rezervoara, te je mnogo čišći.\nPreduzeće Gros inox d.o.o. osnovano je 2001. godine, sa sedištem u Novom Sadu. Firma posluje u dve sfere: prodaja nautičkeke opreme i prodaja prohromskih šrafova (nerdjajući čelik).\nPRSLUK ZA SPAŠAVANJE SECUMAR BRAVO 100\nVAŽNO! Proverite da li veličina i područje upotrebe odgovara vašim potrebama. Prsluci za spašavanje mogu biti preveliki ili premali, pogotovo za djecu, te takvi ne pružaju traženu sigurnost i u isto vreme mogu imati negativan učinak pri spašavanju.\nGros Inox prodavnica. KUTIJE ZA AKUMULATOR\nGrowshop Ljubljana specializirana spletna trgovina Grinšot vam nudi gnojila, luči in ostalo opremo za gojenje rastlin. V svoji pestri ponudbi imamo vso opremo za indoor gojenje ter za outdoor gojenje rastlin. Oprema za gojenje rastlin pod umetno svetlobo, luči za rast, .\nProhromski vijci, inox vijci, DIN standard, JUS standard. - INOX OPREMA d.o.o. Tel. +381 65 5225 065 - Email [email protected]\nVIBRO EP-metal se sastoji od elastičnog elementa sa dimenzijama 12.5x12.5cm i posebno napravljenog pocinkovanog metalnog poklopca.Čelični poklopac između osnove mašine i elastičnog dela obezbeđuje ravnomernu podelu opretećenja na celoj površini elestičnog dela.Istovremeno poklopac štiti gumu od\nvibracionnsj groxot burovoj zhidkosti Relation


Dubina šare na gumama | King Tire\nKao što je od ranije poznato, prema novom "Pravilniku o podeli motornih i priključnih vozila i tehničkim uslovima za vozila u saobraćaju na putevima" koji se primenjuje od 4.5.2012. godine navodi se, pre svega, upotreba zimske opreme u periodu od 1. novembra do 1. aprila ako se na kolovozu nalazi sneg, led ili poledica. Zimska oprema takođe mora biti prisutna ukoliko se krećete van naselja, a ona podrazumeva četiri zimske gume za auto, čija dubina gazećeg sloja ne sme biti manja od 4 mm (Član 113. , stav 3 ovog Pravilnika) i lance za sneg, odnosno druge uređaje za povećanje trakcije, koji obavezno treba da se postave na najmanje dva pogonska točka, ukoliko naiđu na deo puta gde je saobraćajnim znakom predviđena zimska oprema, a vremenski uslovi to zahtevaju.\nKada je u pitanju vožnja po vlažnom kolovozu, pošto voda ne može da da se kompresuje i smanji svoju zapreminu, potrebna je izvesna dubina šare kako bi se voda odvela sa kontaktne površine. Ukoliko se voda ne odvodi dovoljno brzo sa gazećeg sloja, gume će bukvalno plutati na filmu od vode (tzv. akvaplaning efekat) i drastično manje biti u mogućnosti da prijanjaju. Zbog toga je bolje gume promeniti kada se dubina šare približi vrednosti od 3 mm, iako zakon dozvoljava vožnju do 1,6mm. Testovi pokazuju da guma sa dubinom šare od 3mm ima 25% bolje performanse prilikom kočenja na mokrom putu nego ona sa dubinom šare od 1.6mm. To znači celih 8m kraći zaustavni put prilikom kočenja pri brzini od 80km/h! Ako porede nova guma sa šarom dubine 8mm i guma sa šarom od 1.6mm, razlika u zaustavnom putu je 13m pri istoj brzini.\nKada se vozi po podlozi prekrivenoj snegom, preporučljivo je da razmišljate o zameni već kad je dubina šare 5 mm, iako zakon dozvoljava 4mm. Dublja šara vam je potrebna iz razloga što guma najpre treba da sabije sneg u svoje kanale i zatim ga iz njih izbaci tokom okretanja. Ukoliko je šara plitka, guma neće moći da ide kroz sneg, već će zahvatati manje količine zbog čega će prijanjanje, upravljivost i pokretljivost vašeg vozila biti smanjeni.


Otvorena kancelarija Medjuokružnog odbojkaškog saveza Leskovac - JUGPRESS\nOtvorena kancelarija Medjuokružnog odbojkaškog saveza Leskovac\nGradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović danas je ugostio predstavnike Odbojkaškog saveza Srbije koje je predvodio predsednik saveza Zoran Gajić.\nPovod njihove posete Leskovcu je , tako je bar rečeno, otvaranje kancelarije Medjuokružnog odbojkaškog saveza, ali, prvenstveno večerašnje finala Balkanskog kadetskog prvenstva u odbojci.\nU finalu, od 20h u SRC “Dubočica”, će igrati reprezentacije Srbije i Bugarske.\n“Kancelarija Medjuokružnog odbojkaškog saveza će biti odbojkaški administrativni centar za Jablanički, Pčinjski i Toplički okrug, što znači da će tamo klubovi iz ova tri okruga moći da obavljaju registracije, preregistracije i licenciranje igrača. Takodje, će biti i sedište trenerske i sudijske organizacije”, rekao je Goran Cvetanović.\nLeskovačka lokalna samouprava značajnu pažnju posvećuje sportu, tvrdi Cvetanović. Medju 108 sportskih klubova, čiji je rad finansiran od strane grada, nalaze se i Odbojkaški klub “Dubočica”, kao i Ženski odbojkaški klub “Leskovac '98”. Za ova dva kluba je u 2017. godini, kako kaže gradonačelnik, izdvojeno pet miliona dinara.\nPredsednik Odbojkaškog saveza Srbije, Zoran Gajić izjavio je da je otvaranje kancelarije izuzetno važno, pre svega zbog dobijanja registracionog organa, ali i zbog daljeg razvoja odbojke u ovim krajevima.\n“Nama je bitno otvaranje ove kancelarije i premeštanje registracionog organa ovde, kako bi ovaj deo Srbije, do Vranja, dobio na važnosti i kako bi mogao više da učestvuje u pravljenju sportskih klubova. Na ovaj način svi klubovi iz regiona će imati lakšu i jeftiniju mogućnost uključenja u različita takmičenja”.\nCvetanović se zahvalio predstavnicima Odbojkaškog saveza Srbije zato što su prepoznali Leskovac kao mesto koje ima potencijal za dalji razvoj ovog popularnog sporta i dodao da otvaranje kancelarije Medjuokružnog odbojkaškog saveza baš na današnji dan, ima još veću važnost, jer se danas obeležava Medjunarodni dan mladih.\nKancelarija Medjuokružnog odbojkaškog saveza Leskovac nalazi se na Masarikovom trgu, kod obućarske radnje “Šuca”.


OPOVO – Na ribnjaku u Sakulama, od 2012. godine, kada je prvi put uočena od strane prirodnjaka, egzistira jedna od najvećih populacija barske biljke borak u našoj zemlji, inače kritično ugrožene vrste flore Srbije. Procene su da je u Srbiji preostalo…\nPročitano: 136 puta\nVelika akcija pošumljavanja biće organizovana u Dolovu kod Pančeva, u nedelju, 10. aprila kada će biti posađeno 3.000 sadnica bagrema. Akciju sadnje organizuje kompanija Siberian Wellness u saradnji sa organizacijom Srbija za mlade.\nPročitano: 186 puta


Tvoj letnji stil | PANDORA\nTvoj letnji stil\nUnesi malo plave\nIzazovi talase ovog leta kombinovanjem narukvica u plavim nijansama, spremnim da upotpune svaki stil. Spoji kontrastne boje i teksture sa narukvicama sa teksturom zmijskog lanca i pletenim tirkiznim kožnim narukvicama. Upotpuni kombinaciju plavim privescima na temu okeana.\nUživaj u letnjim vibracijama sa privescima koji će te vratiti u tople večeri na plaži. Kombinuj priveske u obliku ribica i životinjama sa komadima nakita u obliku sfere da pojačaš vizuelnu raznolikost. Obogati stil toplim tonovima Pandora Rose i ciklame za malo kontrasta koji zapada za oko.\nUnesi malo iznenađenja komadima na temu plaže na Pandora\nO privesku i kombinuj ih uz ogrlicu sa svežim slatkovodnim\nbiserom za izgled koji poručuje ,,Spremna sam za leto".\nGlatke narukvice 599288C01\nAko želite malo boje, izaberite Pandora Moments narukvicu sa „zmijskom“ teksturom lanca...\nPoštovani, Zašto kolekcije "Blaga okeana" nemate u radnjama? Pozdrav, Nevenka


Jelena Batinić (sns), ČLAN GRADSKOG VEĆA ZA PRIVREDU I INVESTICIJE\nBack INTERVJU INTERVJU Jelena Batinić (sns), ČLAN GRADSKOG VEĆA ZA PRIVREDU I INVESTICIJE\nsreda, 06 maj 2015 12:24\nVioleta Jovanov - Peštanac\nNeolitski lokalitet je značajan za turizam\nLokalitet neolita je veoma atraktivan za razvoj turizma, uvrstili smo ga u Strategiju razvoja grada Pančeva do 2020. godine i biće predmet dalje urbanističke razrade, jer je već urađena projektna dokumentacija od strane MZ Starčevo .\nKako biste ocenili stanje privrede i preduzetništva u Pančevu i okolini?\n- Da je ovo pitanje postavljeno pre desetak godina sigurno bi stanje privrede i preduzetništva u Pančevu bilo ocenjeno visokom ocenom. Sada ne možemo time da se pohvalimo, zato što su preduzeća u fazi privatizacije i to ona koja su bila nosioci privrede u Pančevu - Petrohemija, Azotara, Staklara, Utva avioni, fabrike koje su zapošljavale veliki broj ljudi, punile budžet grada, a samim tim je bilo i više sredstava za razvoj preduzetničkog duha. Mala i srednja preduzeća dobro posluju, međutim i ona su poljuljana poslednjim zakonskim izmenama. Prema mom mišljenju, na skali od jedan do 5, ocena stanja privrede Pančeva bila bi jaka trojka. Nadamo se da će do 31.decembra, do kada bi trebalo da se okonča situacija sa preduzećima u privatizaciji koji su nosioci privrede, da će dolaskom strateških partnera u ta preduzeća stanje biti bolje i ova ocena veća.\nBrojni investitori poslednjih godina obilazili su Pančevo, izražavali želju za investiranjem. Hoće li se uskoro neki od tih dogovora realizovati?\n- U prethodnom periodu bilo je dosta investitora u Pančevu, ali tako što su prvo zakucali na vrata Vlade RS i resornih ministarstava i to su bile priče zasnovane na memorandumima o nekoj saradnji, ali oni nisu još uvek realizovani. Bilo je priča o dolasku “Al Dahre“, pa “Mubadale“ u namensku industriju “Utva avioni“, zatim neki izgledi da “Azalea Meritim“ -pomorsko-trenažni centar dođe u Pančevo. Grad je preduzeo velike korake da do realizacije ovih investicionih planova i dođe. Najizvesnije je da dođe “Azalea Meritim“ i oživi halu Bagremar, kao i nemačka kompanija “Lidl“ i dolazak sa trgovinskim lancem u Srbiju i Pančevo. Ne bi to zaposlilo mnogo ljudi. U prethodnom periodu, pokazalo se sa privatizacijom NIS-a da se i broj ljudi drastično smanjio u odnosu na prethodni period. Ipak, mi smo tu spremni. Spremnost pokazujemo formiranjem severne poslovne zone koja će svojom infrastrukturom omogućiti upravo dolazak novih jakih investitora.\nGodinama Pančevu nedostaju i/ili izmiču značajnije investicije. Zašto je to bilo tako?\n- Te značajne investicije koje dolaze uopšte u Srbiju mogu doći u Pančevo, ali ne moraju. To je ipak odluka na višim instancama, Vladi ili resornim ministarstvima. Postoje nerazvijeniji delovi zemlje, gde je i standard ljudi mnogo niži. Pretpostavljam da je tu strategija koju vodi Vlada RS ispravnija, da zadrži te ljude u toj sredini koja je ipak nerazvijenija u odnosu na našu sredinu, blizu prestonice, gde Pančevci imaju tu privilegiju da su na 12 km od Beograda i mogu birati da li će raditi u Pančevu ili u Beogradu.\nŠta potencijalne investitore najviše privlači Pančevu, a šta ocenjuju kao najveći nedostatak?\n- Upravo taj geostrateški položaj i pozicija koju ima Pančevo, može da privuče svakog ozbiljnijeg investitora. To što se grad nalazi na rekama Tamiš i Dunav, dobra mreža puteva drumskog i železničkog saobraćaja, blizina Beograda i aerodromu. Prestonica se širi na sve strane, pa i ka Pančevu, to je prednost. Investitore odbija nepotpuna infrastruktura. Nismo se mogli pohvaliti do skoro sa slobodnim gradskim građevinskim zemljištem. Imali smo tri grinfilda, od svega 2% od gradskog građevinskog zemljišta koje je uglavnom u privatnoj svojini, samim tim je to mnogo teže i neinteresantno za strateškog partnera koji želi da dođe u Pančevo. Svako od njih je pokazao interesovanje za gradskim građevinskim zemljištem. Zato je Pančevo u 2013. godini a posebno u 2014. razmišljalo da formira svoju poslovnu zonu na gradskom građevinskom zemljištu koje je sada, ne osam hektara kao ranije, nego 75 hektara. Bilo je nerealno ulagati u osam hektara. Previše je to troška za dovođenje infrastrukture na maloj površini gde možemo očekivati jednog eventualno dva stanara u poslovnoj zoni. Sada je mnogo realnije i isplativije razmišljati o dovođenju infrastrukture na 75 hektara. Ova 2015. godina je godina kada mi ovu infrastrukturu moramo da zaokružimo, eventualno do sredine 2016.\nOdbornici su u februaru usvojili izmene Odluke o otuđenju i davanju u zakup građevinskog zemljišta. Šta će to ubuduće doneti potencijalnim investitorima?\n- Doneće jednostavniji put za dolazak do gradskog građevinskog zemljišta putem zakupa ili putem kupovine, otuđenjem tog dela gradskog građevinskog zemljišta od strane grada Pančeva. Upravo prethodna odluka je bila komplikovanija i iziskivala je više skupštinskih Odluka. Sada je to uprošćeno i u skladu je sa zakonskim regulativama koje su izmenjene u prethodnom periodu. Investitor koji dolazi u Pančevo moći će, putem svog biznis plana i elaborata, da dokaže isplativost investiranja na određenoj lokaciji i eventualno broj radnika omogućiće dobijanje zemljišta po povoljnijim uslovima od tržišnih.\nKrajem marta bili ste u delegaciji Pančeva koja je posetila Svetski sajam nekretnina i investicija u Kanu. Kada očekujete prve efekte tog nastupa?\n- Ovaj Sajam može da nam dovede direktno ili indirektno investitore. Indirektno - samim tim što smo u interaktivnoj mapi svih aktera samog Sajma koja je aktivna godinu dana. Projekti se predstavljaju kućama koje su zainteresovane ne samo za ulaganja već i za iznalaženje finansijskih sredstava za njihovu realizaciju. Na primer, u prethodnom periodu na ovom Sajmu je bio i projekat “Beograd na vodi“. Ne znači da će Pančevo i sve ostale sredine predstavljene u Kanu, očekivati realizaciju kao što je “Beograd na vodi“ ali svojim nametanjem možemo da podsetimo druge da smo blizu Beograda. Kad se nađete na takvom sajmu jako je bitno kada vas pitaju gde je Pančevo, da možete da kažete - na 12 km od Beograda. Pančevo investitorima ima da ponudi četiri stvari koje smo predstavili ove godine u Kanu - severnu poslovnu zonu sa 75 hektara za one koje su zainteresovani da dođu u Srbiju, zatim staru pivaru koja je industrijsko nasleđe, inače aktuelno u ovoj godini za finansiranje iz evropskih fondova. Zbog toga možda možemo da budemo jedan od partnera u nekom većem projektu koji će finansirati EU. Pančevo može da ponudi i Crveni magacin koji je doživeo svoju zrelu fazu, gde je urađena i studija izvodljivosti i glavni projekat za ljegovu rekonstrukciju a koji može da bude interesantan za sajamske promocije i za razvoj privrede i preduzetništva u Pančevu. Četvrti je hotel Tamiš, braunfild investicija, koji je u fazi prodaje, sada već deveti put. Želimo da se nametnemo samom pričom da smo blizu Beograda, da smo industrijski grad, interesantan za poslovni turizam a da hotela nemamo.\nKako ocenjujete poslovnu zonu koja se razvija u Starčevu?\n- Starčevo ima dobru poziciju jer je blizu južne industrijske zone koja je razvijena, gde se već nalaze industrijski giganti. Biće još bolja izgradnjom vinčanskog mosta koji bi trebalo da poveže jedan deo Beograda sa Pančevom i da još više razvije saobraćajnu mrežu železničko - drumskog saobraćaja.\nSa obzirom da će ovaj most povezati Vinču i Starčevo, povezaće dve neolitske kulture, vinčansku i starčevačku, tako da je to put razvoja turizma, ali ne i jedini. Spona koja će povezati Beograd sa Pančevom i dalje sa Rumunijom je put železničke mreže, a investitorima je interesantno da se nađu upravo u epicentru železničkog čvora, zato što je železnički saobraćaj za sada najjeftiniji vid saobraćaja u zemlji. U planu je, u neposrednoj blizini Starčeva izgradnja velikog železničkog čvorišta. Tada će i ova radno-poslovna zona u Starčevu biti mnogo atraktivnija za investitore. Ona je i sada atraktivna jer je u Starčevu i okolini bogato poljoprivredno zemljište. Mi tu vidimo razvoj prerađivačke proizvodnje, pa i u radnoj poslovnoj zoni Starčeva.\nMeđu investitorima sa kojima se susrećete, da li ima i onih koji bi bili zainteresovani za investiranje u sredinu kao što je Starčevo?\n- Svakako. Svakom poslovnom investitoru koji dolazi u Pančevo ne nudimo samo investiranje u uže jezgro grada, već i u naseljena mesta. Starčevo je posebno zanimljivo upravo zbog razvijene infrastrukture. Ima kanalizaciju, vodovod, puteve, od skoro i prečistač otpadnih voda. Lokalitet neolita je veoma atraktivan za razvoj turizma, uvrstili smo ga u Strategiju razvoja grada Pančeva do 2020. godine i biće predmet dalje urbanističke razrade, jer je već urađena projektna dokumentacija od strane MZ Starčevo.\nPrvi put ove godine biće organizovana gradska manifestacija “Dani Vajferta“. U kojoj meri očekujete da će ona pokrenuti nešto u segmentu preduzetništva ili razvoja privrede u Pančevu i okolini?\n- Možemo da se ponosimo što smo krenuli da negujemo tradiciju, kulturu i industrijsko nasleđe koje imamo u Pančevu. Okrenuli smo se onome što imamo i što možemo da plasiramo u razvoju turizma koji je zapostavljen u prethodnom periodu. Industrijsko nasleđe je bogato u Pančevu ali najvrednije je stara narodna pivara, Vajfertova. Ima dobru poziciju u starom gradskom jezgru i da drugi evropski gradovi imaju najstariju pivaru na Balkanu oni bi to zlato gledali nekim drugačijim očima i odavno bi to bilo sređeno. Krenuli smo u susret tome. Ove godine pokrećemo gradsku manifestaciju “Dani Vajferta“ u okviru koje ćemo ukrstiti tri manifestacije. “Dani Vajferta“ 12. i 13. juna bi trebalo da nas vrate u vreme kada je Vajfert živeo, obeležićemo 220 godina zanatstva u Pančevu i 110 godina od Privredne izložbe koja je organizovana 1905. godine u Narodnoj bašti.


Upisano: Sub Jun 23, 2012 10:38 am\nZnaci nema razlike medju njima, DS je imao sansu da uradi nesto od ove zemlje ali su se pokazali da nemaju pojma.\nDok ne dodju nove snage, mladi pametni ljudi od ovih komunisticko generalskih sinova ne moze se nista dobro ocekivati.\nTu moze svako sa svakim, nema gnusanja kad su fotelje u pitanju, moze Dacic i Ceda, moze Dinkic i Tadic...sve moze...kakva ideologija njihova ideologija je novac, fotelja, kakva Srbija kakav narod jer da je drugacije ne bi bili ovde gde jesmo.\nUpisano: Sub Jun 23, 2012 10:39 am\nMene tu najvise fascinira Dinkic.\nOn se ponasa kao da je juce sleteo u Srbijicu...\nUpisano: Sub Jun 23, 2012 10:43 am\nDinkic se ljutio i raspitivao da li je stvarno pod istragom i trazio je da mu DS odgovri. pa ja razmisljam ovako, ako sam ja cist sto bi me to toliko tangiralo, mislim da je velika stetocina izmedju ostalih. Nema ljudi iz Djindjicevog okruzenja, Vesna Pesic je apsolutno u pravu.\nMislim kad pogledam Krkobabica i Trnavcevica ovde mladi zaista nemaju buducnost, toliko o Cedi svi se utapaju u jedno.\nVerovacu onom kad pocnu da hapse politicare, ovako Kurti i Murti sve je ovo prosipanje iz supljegu prazno.\nCak mislim da je Kostunica najozbljniji politicar od svih ostalih, da li je ta politika dobra po Srbiju ili nije ali covek zna sta hoce i sta nece, jasan je.\nMislim da je pogresno zaletati se i unapred sve uslove ispunjavati (mislim pre svega vezane za KiM i RS) a EU je u ovom trenutku bar 10godina daleko od nas, najmanje 10. Tako uslvoima nikad kraja i ovi sto su po svaku cenu za EU ne smeju sa Kostunicom u vladu. Trcka se po Moskvi i Briselu za naloge, pa sramote bre.\nTadic bojkotuje prijem u ruskoj ambasadi, povredjena mu je sujeta, ne svidja mu se Konjuzin, koji brani KiM ali mu se svidja Meri koja pred njim kaze da je Kosovo nezavisno, pa bar da ne govori u njgeovom prisustvu.\nMA fuj i bljak, prvi put sam ponosan sto nisam dao podrsku nikome...\nUpisano: Sub Jun 23, 2012 4:05 pm\nSve njih treba penzionisati...\nUpisano: Sub Jun 23, 2012 6:51 pm\nJa mislim da ce ovo biti najbolja i najpodrzavanije vlada, ko god da je formira:\nKo god da formira vladu u njoj ce biti SPS i URS, sto znaci da svaku vladu podrzava bar polovina glasaca ove zemlje.\nCudo smo mi...\nZato ja oduvek tvrdim da su koalicije najveca prevara "demokratije". Bas onako kulturno da mogu da izrade narod po ko zna koji put zaredom. Samo nismo mi jos u tolikoj buli kako neki mediji prenose. Kada izadjem na ulicu nikad vise automobila i to ne krsina od 20-30 godina nego neki autici srednje klase i nikad skuplji benzin. Pa odakle?\nUpisano: Ned Jun 24, 2012 12:03 am\nU pravu je odlazeci premijer Cvetkovic kada kaze da zivimo lepo.\nPogledam oko sebe i vidim lepo obuce ljude, pune kafane, skupe automobile, sve zauzete aranzmane za more...\nNe treba nama vlada uopste...\nUpisano: Sub Jun 30, 2012 7:14 pm\nPotvrdila se ona narodna "I od goreg ima gore!" nakon odabira predsednika nase drzave ja sam bio misljenja da je to nesto ruzno sto se desilo ovom nasem iscrpljenom narodu i da ce se posledice tek videti pa sam ovde napisao da je to nesto najprimitivnije sto nam se desilo...Sada kada smo na ivici formiranja "nove" vlade (ovo nove je pod navodnicima posto kada se pogledaju lica te buduce vlade sve se cini kao da smo jednu takvu vec imali, kao da su ta lica isplivala iz nekih proslih vremena, ne treba da cudi ako se dogodi povratak ostataka porodice Milosevic i pomilovanje njihovog dzelata iz Amsterdama) uvidjam da je odabir predsednika bio samo uvod u katastrofu...Pre nekoliko meseci sam bio misljenja da ce tokom leta najkasnije na jesen nasu zemlju zadesiti zemljotres( onaj pravi po Rihteru) ljudi su mi se smejali kada bih to pomenuo tako da sam prestao to da tvrdim.\nSada uvidjam da mozda nisam mnogo pogresio samo sam pogresio u misljenju koja ce to vrsta zemljotresa biti, ako se pak obistini pa se dogodi pravi zemljotres eto dobrog izgovora za ove nove-stare za sve gluposti koje ce tek da urade...\nUpisano: Pon Jul 02, 2012 9:35 am\nMozda ce ovo pomoci da dodje do zemljotresa...\nUpisano: Pon Jul 02, 2012 7:54 pm\nVerujem da vise nikog ne zanima politika (medju kojima sam i ja..), jer mi politiku kao delatnost u Srbiji nemamo..imamo samo idiote, polupismene kavgadzije i mutljage na nasoj politickoj sceni.\nOvde prilazem jednu zanimljivost, AKO je tacna.\nOvde kod nas u Staroj Pazovi smo dobili novog PreCednika Opstine, clan SNS-a.\nMolim vas procitajte..ovaj kao da je biran u krugu zatvorske jedinice. BRUKA I SRAMOTA. A koliko je takvih u Srbiji..nije ni cudo sto smo dno dna po svemu u Evropi.\nUpisano: Pon Jul 02, 2012 8:04 pm\nAko je tacno, sramota.


VESTI: PETROVARADIN: Bomba bačena u dvoriš ... ZABAVA: Momenat u toku finala "Eurosonga" ko ... ZABAVA: Tvrdo, jako i žestoko: Severina u v ... ZABAVA: Nije Goca Tržan jedina kojoj se "om ... VESTI: Vučić: Očekujem da 2014. dobijemo ... SPORT: U Zvezdi postoji "krtica": Kako je S ... BIZNIS: Hrvatima se dopada Kostićeva ideja: ... ONA: Prepustite se strasti: U kojim seks ... VESTI: OKONČANA AGONIJA: Petorica Srba osl ... ZABAVA: Htela je da ispravi grešku, ali bil ... VESTI: VREMENSKA PROGNOZA: Sutra naoblačen ... BIZNIS: NASA je umešala prste: Uskoro ćemo ... ONA: Celulit: Kako ga pobediti kod kuće? ZABAVA: Drama oko trudnoće se nastavlja: Iz ... SPORT: Markec vest dana u portugalskim medi ... TOP\nTekst 29.06.2012 16:56 Tweet\nNe znate šta je Kabriolada? Razmislite još jedanput (VIDEO) Glavni junaci videa u nastavku, poreklom Rusi, došli su na zanimljivu ideju.\nMomci su se uhvatili u koštac sa Ladom odlučivši da od nje naprave kabriolet. Novi Nissan Qashqai\n"Srpski fića" (ne) osvaja svet\nPolovnjaci: Kabrioleti i za 500 evra!\nKabriolada je svojevrsna kombinacija ove dve reči. I mada je proizvodnja takvih Lada stala, uvek će se naći neko ko će u njoj naći inspiraciju za stvaranje nečeg novog. A da li je u takvom vozilu dovoljno bezbedno? Pogledajte pa procenite sami:\nPretraga po temi: Kabriolet, Lada, Kabriolada, Automobili, Rusi POVEZANE VESTI\nDa li je moguće: Tableti mogu da zaustave srce? 21.05.2013 |\nDa li ste to baš Vi: Kako izgledaju prosečni korisnici Fejsbuka? 21.05.2013 |\nAko i oni pričaju o tome nema mesta za sumnju: Stanija je trudna?! (VIDEO+FOTO) Greška o kojoj svi bruje na društvenim mrežama: Nacionalni dnevnik na "Pinku" postao glavna tema podsmeha (FOTO) Ne može da prestane da ga spominje: Zgodni pevač "oborio s nogu" Saru Jovanović (FOTO) S ovnom se ne treba kačiti, a škorpija je spremna i na niske udarce "Bacila" se na strogu dijetu a rezultata nigde: Ako je suditi po ovom prizoru glumica je prevarila javnost (FOTO) Ako i oni pričaju o tome nema mesta za sumnju: Stanija je trudna?! (VIDEO+FOTO) Greška o kojoj svi bruje na društvenim mrežama: Nacionalni dnevnik na "Pinku" postao glavna tema podsmeha (FOTO) Ne može da prestane da ga spominje: Zgodni pevač "oborio s nogu" Saru Jovanović (FOTO) S ovnom se ne treba kačiti, a škorpija je spremna i na niske udarce "Bacila" se na strogu dijetu a rezultata nigde: Ako je suditi po ovom prizoru glumica je prevarila javnost (FOTO) Da li je porođaj ostavio posledice: Znamo da nema celulit a šta je sa grudima? Goca Tržan se prodrala "stoko": Kad je njen prijatelj spomenuo detalje iz pevačicinog života skočila kao "oparena" Krio je istinu od početka rijalitija: Šeta devojku na "Farmi" a napolju ga neko čeka! Kilogrami se "tope" ali zato energija "puca": Kad se pojavila u uskom kombinezonu publika je "odlepila" za folkerkom (FOTO) Čak ni Lea Kiš nije videla šta se dešava usred studija: Bizarno ponašanje njene gošće ipak je upalo u kadar (VIDEO+FOTO) Ako i oni pričaju o tome nema mesta za sumnju: Stanija je trudna?! (VIDEO+FOTO) Greška o kojoj svi bruje na društvenim mrežama: Nacionalni dnevnik na "Pinku" postao glavna tema podsmeha (FOTO) Ne može da prestane da ga spominje: Zgodni pevač "oborio s nogu" Saru Jovanović (FOTO) S ovnom se ne treba kačiti, a škorpija je spremna i na niske udarce "Bacila" se na strogu dijetu a rezultata nigde: Ako je suditi po ovom prizoru glumica je prevarila javnost (FOTO) Da li je porođaj ostavio posledice: Znamo da nema celulit a šta je sa grudima? Goca Tržan se prodrala "stoko": Kad je njen prijatelj spomenuo detalje iz pevačicinog života skočila kao "oparena" Krio je istinu od početka rijalitija: Šeta devojku na "Farmi" a napolju ga neko čeka! Kilogrami se "tope" ali zato energija "puca": Kad se pojavila u uskom kombinezonu publika je "odlepila" za folkerkom (FOTO) Čak ni Lea Kiš nije videla šta se dešava usred studija: Bizarno ponašanje njene gošće ipak je upalo u kadar (VIDEO+FOTO) Dan koji će pamtiti do kraja života: Konobarica nije mogla da veruje šta piše na računu (FOTO) PAZITE DA NE ZAVRŠITE KAO ŽRTVA NARKO KARTELA: Novosađanki na „putu iz snova” namestili 2,5 kg kokaina Više to nisu pekare i male prodavnice: Tri najunosnija biznisa u Srbiji su... Momenat u toku finala "Eurosonga" koji će svi dugo pamtiti: Devojka se obrukala pred celom Evropom usred uključenja POTRAGA TRAJALA 44 DANA: Tražili nestalu devojku, a ona se udala u Crnoj Gori! VRUĆE TEME\nOKONČANA AGONIJA: Petorica Srba oslobođeni posle ...\nKRAJ DRAME: Putnici iz Srbije posle 24 sata čekanja ...


Ministarstvo sporta potpisalo ugovore sa opštinama, Vlada potvrdila: 345 hiljada eura za sportsku infrastrukturu\nDatum objave: 19.10.2017 14:38 | Autor: Ministarstvo sporta\nMinistarstvo sporta uložiće 345 hiljada eura u sanaciju, adaptaciju, rekonstrukciju postojećih i izgradnju novih sportskih infrastrukturnih objekata u devet crnogorskih i to većinom sjevernih opština. Tim povodom predsjednici Plužina, Andrijevice, Rožaja, Mojkovca, Šavnika, Žabljaka, Petnjice i Ulcinja potpisali su u Ministarstvu sporta Ugovore o finasiranju i sufinansiranju projekata iz oblasti sporta, koje je na današnjoj sjednici verifikovala i Vlada Crne Gore. Zahvaljujući se Ministarstvu sporta, saopštili su da im podrška stiže u pravo vrijeme, koja, najavio je ministar Nikola Janović, neće izostati ni u narednoj godini.\nImajući u vidu činjenicu da je adekvatna sportska infrastruktura, preduslov za razvoj i rekreativnog i profesionalnog sporta, Ministarstvo sporta od osnivanja sarađuje sa lokalnim samoupravama i u kontinuitetu analizira stanje u sportskoj infrastrukturi.\nAnaliza trenutnog stanja sportske infrastrukture u 17 lokalnih samouprava u Crnoj Gori jasno je pokazala da je, kako je objasnio ministar Janović, neophodno hitno investirati u tu oblast i to počev od sanacije i adaptacije sportskih terena i izgradnje pomoćnih prostorija i svlačionica, pa do rekonstrukcije i proširivanja tribina i nabavke sportskih rekvizita i opreme. Na osnovu navedenih podataka, Ministarstvo sporta sačinilo je listu projekata, imajući u vidu njihovu vrijednost u odnosu na raspoloživi budžet Ministarstva sporta, značaj projekta za sportske subjekte i lokalno stanovništvo, ravnomjeran regionalni razvoj i povezanost projekta sa turizmom, zdravstvom, zaštitom životne sredine i energetskom efikasnošću. Takođe, poseban fokus bio je na opštinama koje nemaju sportsku infrastrukturu ili je u izuzetno lošem stanju. U odabiru prijedloga projekata, Ministarstvo sporta je uzelo u obzir i Strategiju regionalnog razvoja Crne Gore za period 2014.-2020. u kojoj je, u kontekstu stvaranja uslova za bolju valorizaciju potencijala na sjeveru Crne Gore, prepoznat i razvoj sportsko-rekreativnog turizma.\nMinistarstvo sporta je, shodno navedenim kriterijuma, a na osnovu projekata koje su kandidovale opštine , odlučilo da podrži:\n1. Opštinu Rožaje- 25.389,13 eura za izgradnju fudbalskog terena sa vještačkom travom\n2. Opštinu Mojkovac- 8.211,00 eura za izgradnju otvorenog vježbališta u sportskoj zoni\n4. Opštinu Andrijevica- 20.304,12 eura za izgradnju tribine na stadionu FK Komovi\n5. Opštinu Šavnik-100.000,00 eura za izgradnju Otvorenog terena malih sportova\n6. Opštinu Žabljak- 59.370,08 eura za izgradnju terena malih sportova\n7. Opštinu Petnjica- 41.234,14 eura za izgradnju sportskih terena\n8. Opštinu Ulcinj- 34.800,00 eura za renoviranja sale JU OŠ „Maršal Tito”\n9. Opštinu Plužine- 49.000,00 eura za sanaciju i adaptaciju gradskog igrališta\nOsim navedenih, Ministarstvo sporta podržalo je i najstariju predškolsku ustanovu u Crnoj Gori, cetinjski vrtić ,,Zagorka Ivanović” koji sljedeće godine slavi 115. rođendan i tim povodom organizuje manifestaciju ,,Dječija olimpijada u Prijestonici Cetinje“ koju je Ministarstvo sporta podržalo sa 5.000,00 koliko košta nabavka sportskih rekvizita i opreme.\nShodno ugovorima, planirano je da svi projekti budu završeni najkasnije do juna sljedeće godine.\nPotpisivanje Ugovora za ulaganje u sportsku infrastrukturu-izjave i kadrovi


Istraživanje: Amerikanci odobravaju ubistvo iranskog generala - B92.net\nIstraživanje: Amerikanci odobravaju ubistvo iranskog generala\nVeæina Amerikanaca podržava odluku amerièkog predsednika Donalda Trampa da naredi bespilotni napad u kome je ubijen iranski general Kasem Sulejmani.\nIzvor: Tanjug petak, 24.01.2020. | 15:10\nTo je pokazala nova anketa Asošiejted pres NORK Centra za istraživanje javnog mnjenja.\nU istraživanju koje je uraðeno otprilike dve nedelje nakon napada u kojem je ubijen iranski general Kasim Sulejmani u Iraku, 41 procenat Amerikanaca je podržao akciju, 30 odsto nije je podržalo, dok se ostali nisu izjasnili.\nIzostanak eskalacije bi mogao da objasni deo podrške napadu, izjavila je Trita Parsi, izvršna potpredsednica Instituta Kvinsi.\n"Postojala je bojazan da bi to moglo dovesti do sveopšteg rata izmeðu SAD-a i Irana i zbog toga što se to nije dogodilo, promenjena je procena o tome da li je to dobar potez ili ne'', rekla je Trita Parsi.\nRezultati ankete za Trampa su pomešani, a podrška za ubistvo generala nije se prelila u odgovarajuæe odobravanje njegovog voðenja spoljne politike.\nAnketa je pokazala da 59 odsto ne odobrava naèin na koji Tramp vodi spoljnu politiku, što je iznad 43 procenata onih koji ne odobravaju njegovo upravljanje ekonomijom.\nKada je reè o stranaèkoj podršci vezano za ubistvo generala Sulejmanija, 80 odsto republikanca podržava tu odluku, dok je samo pet odsto protiv, dok samo 15 odsto demokrata podržava tu odluku, a 53 procenata je protiv nje.


SVET IGARA - TEST PLAY - Solstice Chronicles: MIA\nHrvatski studio Ironward pre dve godine izbacio je The Red Solstice, interesantan, niskobudžetni i nebaždareni taktički ARPG, zamišljen da se igra u kooperativnom multiplayeru. Iako igra nije masivnije kliknula kod publike, developer se nije prepustio crnim mislima, već je, u skladu s balkanskom doktrinom da se ništa korisno ne baca, iskoristio alatke, teksture, 3D modele i druge resurse koji su preostali od TRD-a za pravljenje jednostavnije igre na istu temu.\nSolstice Chronicles: MIA je solo miks akcionog RPG-a i izometrijske pucačine koji u velikoj meri podseća na Alien Breed i njegove klonove.\nSolstice Chronicles: MIA je solo miks akcionog RPG-a i izometrijske pucačine koji u velikoj meri podseća na Alien Breed i njegove klonove kao što je, recimo, Shadowgrounds. U igri vodite marinca koji samostalno (zapravo, uz pomoć malog lebdećeg robota) treba da sanira mutantnu pošast u marsovskoj koloniji. Igra ima dva moda: single-player kampanju koja traje 3-4 sata i challenge modove koji traju neograničeno i donose solo verziju onoga što se u drugim igrama smatra „horde” gejmplejem.\nUmesto predvidljive težinske eskalacije, single-player kampanju karakteriše izrazita amplituda izazova, pogotovo kod mini-boss fajtova gde svaki ima potencijal da vam pokida živce kao debeli trkač u šumi paukovu mrežu. Interesantan element u igri jeste skala „pretnje”: na nižim nivoima podrazumeva lako ubivljive talase mutanata, dok na višim garantuje veoma brzu smrt u njihovim raljama. Ključ za threat management jeste vaš droidski kompanjon čija sposobnost taunt može da smanji nivo pretnje po potrebi. Njegove druge sposobnosti, pre svega scout, kojom ćete ga poslati u izviđanje i dotur municije i zaliha, podižu threat level, pa se sve nekako svodi na balancing act, što kaže naš dobri narod.\nIgri može da se zameri na odsustvu loota i, samim tim, ostvarivanju potencijala za dublju motivaciju za uništavanjem mutanata. Osim nekoliko predefinisanih modela oružja i robotskih modula, od protivnika vam neće ispadati nikakav hardver kolor kodiran od belog do ljubičastog. Od početka do kraja kampanje koristićete svega nekoliko pucaljki, granata, mina i drugog hardvera koji zavisi od klase koju ste odabrali na početku (koje se, takođe, ne razlikuju previše jedna od druge). Iako protivnici nisu nešto posebno raznovrsni, gola pucačka akcija u igri sasvim je solidno izvedena: da je bilo više vremena i novca za bogatiju produkciju igre, od MIE se moglo napraviti nešto zaista posebno. Igra je sasvim OK za jednokratnu upotrebu, bez ambicija koje sežu dalje od toga.\nIntel Core i5 ili ekvivalent, 4 GB RAM, GeForce GTX 750 Ti ili ekvivalent\nIntel Core i5 ili ekvivalent, 8 GB RAM, GeForce GTX 960 ili ekvivalent\nwww .solsticechronicles .com


Ritam Inđije | arhiva vesti\nObjavio Administrator datum May 16, 2018\nDA ZELENILO ZAMENI BETON Inđinčanka jedna od dobitnica međunarodne nagrade za urbanizam\nNa pomen ideje održivog razvoja, mnogima su prva, a možda i jedina asocijacija, eko-kuće. Međutim, studenti arhitekture na Fakultetu tehničkih nauka, u okviru Urbanističkog projektovanja izučavaju […]\nObjavio ritamindjije datum May 15, 2018\nDOBITNICI KARATA Pogledajte ko je osvojio ulaznice za najveći tehno festival u regionu!\nVeliki rejv na otvorenom, dvodnevni festival Dance Park, koji traje od 8. do 9. juna na parkingu Fashion Park Outlet centra u Inđiji okupiće na hiljade […]\nObjavio Administrator datum May 14, 2018\nOD GRAFITI CRTAČA DO SLIKARA Izložba slika posvećena zanatima od 19. maja u Kulturnom centru\nIzložba slika pod nazivom “Zanat” našeg sugrađanina Dejana Ivanovića biće održana u Kulturnom centru od 19. maja do 30. maja. Inđinčani će punih 11 dana moći […]\nObjavio ritamindjije datum May 14, 2018\nČESTITAMO Još uspeha za inđijske karatiste\nU nedelju 13.05.2018. u Novom Sadu održan je Internacionalni karate turnir ” Novosadsi Pobednik 2018 ” gde je učestvovalo 19 klubova sa 350 takmičara. Karate klub […]\nNOVA INVESTICIJA: Domaća kompanija zakupila zemljište, gradi se fabrika na 20.000 kvadrata\nPoznata srpska građevinska firma „Zlatibor gradnja“ potpisala je ovih dana ugovor o zakupu 2,3 hektara zemljišta u severoistočnoj radnoj zoni na lokaciji 15 u Inđiji gde […]\nObjavio ritamindjije datum May 13, 2018\nPROŠIRENJE Farmina otvorila novu fabriku za proizvodnju konzervirane hrane za kućne ljubimce -uloženo 10 mil EUR\nFarmina, kompanija specijalizovana za ishranu pasa i mačaka, otvorila je nedelju (13. maj 2018. godine) novu fabriku za proizvodnju hrane u konzervi za kućne ljubimce u […]\nJEDINSTVEN PROJEKAT Izgradnjom stanova za mlade stručnjake zaustaviti odlazak u inostranstvo\nNa lokaciji kod Hrama cara Konstantina i carice Jelene u Inđiji treba da budu izgrađeni stanovi za mlade, a radi se o pionirskom projektu, kojim će […]\nObjavio ritamindjije datum May 12, 2018\nBESPLATNI SAVETI ZA ZDRAVLJE Ovog puta pričamo o hipertenziji\nDoktorica Slavica Višnjevac je za vas spremila novi savet vezano za vaše zdravlje, i to ovog puta na temu hipertenzije. Pod arterijskom hipertenzijom se smatraju vrednosti sistolnog […]\nPrinceza Jelena Karađorđević, naslednica je dve kraljevske loze, srpske Karađorđević i crnogorske Petrović, udata za naslednika ruske carske loze Romanov, žena visoke duhovne moći, stvaralačkog duha, […]\nObjavio ritamindjije datum May 10, 2018\nBRAVO MOMCI Muška ekipa srednje škole iz Inđije postala PRVAK REPUBLIKE!!!\nMuška ekipa srednje škole “Dr Đorđe Natošević” iz Inđije postala PRVAK REPUBLIKE! Na državnom takmičenju u futsalu, koje je održano 9. i 10. maja ove godine […]\nPREDSTAVLJAMO Vinarija Komazec: Prva registrovana vinarija u Inđiji\nAko ste ljubitelj vina i cenite kvalitet i prave vrednosti, Vinarija Komazec u Inđiji je mesto koje treba da posetite. Iako mlada vinarija, već je prepoznata […]\nFašizam se ne sme ponoviti: Obeležen Dan pobede nad fašizmom\nI u Inđiji je juče obeležan Dan pobede nad fašizmom tj dan kada je pre 73 godine završen Drugi Svetski rat. Opštinska organizacija SUBNOR-a je i […]\nSITUACIJA SE POPRAVLJA Smanjuje se broj zaraženih u… August 3, 2020 (1,802)\nKIŠA LILA KAO IZ KABLA Veoma jak pljusak pogodio… August 5, 2020 (1,679)\nOKUPILI SE UPRKOS KIŠI Plaše se za svoje živote,… August 6, 2020 (1,421)\nMANJE NEGO U PROŠLOM SAZIVU Iz opštine Inđija dva… August 5, 2020 (1,156)\nGROM IZ VEDRA NEBA Vlada Srbije odlučila: Beška će… April 1, 2018 (1,070)


HE na Drini | Elektroprivreda Republike Srpske\nU periodu od 1976. do 1985.g. isprojektovana je prva i ujedno do sad jedina izgrađena Hidroelektrana na Drini na području Republike Srpske – HE Višegrad, koja je puštena u rad 1989.g.\nVišegrad 3 3×115 3×105 315 1 010 342 101 48,16\nRazvojni planovi preduzeća „Hidroelektrane na Drini“ vezani su prvenstveno za hidroenergetsko iskorišćenje sliva rijeke Drine uzvodno od postrojenja HE Višegrad, kao i za dovršetak radova vezanih za objekat HE Višegrad i priobalje uzvodno i nizvodno od brane Višegrad.


Na Islandu građani sami pišu ustav – Net.hr\nNa Islandu građani sami pišu ustav\nAutor: nikolinastignjedec 23:40 24.03.2013\nRevolucija se nastavlja\n– Island bi trebalo da dobije novi Ustav koji su sastavili sami građani. To je jedinstven slučaj u svijetu, potaknut ekonomskom krizom koja je izbila prije pet godina. Sada su na potezu političari – piše Dojče Vele (DW) u opširnoj reportaži s Islanda u kojoj se citira Brigita Jonsdotir, zastupnica stranke Pokret i aktivistinja Wikiliksa koja je uverena da bi sadašnji parlament i to pre predstojećih parlamentarnih izbora mogao prihvatiti novi Ustav.\nSvaki građanin je imao šansu da radi na Ustavu\n– Novi Ustav je poseban dokument. Zasniva se na predlogu prema kojem svaki građanin ima šansu da učestvuje u njegovoj izradi. Ovo je prvi put da jedna zemlja novi Ustav pokušava da izgradi na potpuno demokratski način. Razlog za otpočinjanje ovog projekta bila je kriza koja je počela pre pet godina – naglašava DW dodajući da su ljudi u toj zemlji davno izgubili poverenje u političare. Naime, njihova zemlja je pala u duboku krizu, a tri velike banke su bankrotirale dok su mnogi građani izgubili ušteđevinu. Bilo je to vreme velikih protesta, ali na kraju haos nije pobjedio već želja građana da sami sudjeluju u osmišljavanju novog početka.\nProjekt je počeo 2009. godine kada je pozvano 1.000 građana koji su praktično zastupali sve stanovnike zemlje, jer ih ima samo 320 hiljada.\nPrirodni resursi i zdravstvo u prvom planu\n– Jedan statistički sofisticirani sustav trebalo bi da se pobrine za to da ljudi iz raznih statističkih stratuma – muškarci, žene, mladi i stari sednu za jedan sto. Svi oni su trebali razmisliti o tome – ko smo mi i što želimo?. Posebno su teme kao što su nacija, prirodni resursi i zdravstveni sistem bile u središtu pažnje. Govorilo se i o često spominjanim moralnim pojmovima kao što su odgovornost, jednaka prava, iskrenost, poštovanje i sloboda – kaže za DW Silja Omarsdotir članica tela koje radi na izradi Ustava, a koja je jedna od 25 Islanđana koji su na kraju preostali i dobili zadatak da napišu predlog nacrta Ustava.\nNovi Ustav je 29. jula 2011. uručen parlamentu, a u oktobru 2012. se na jednom neobavezujućem referendumu dve trećine građana izjasnilo za usvajanje dokumenta.\n– Nakon toga se diskusija vodila pre svega o budućem načinu tretmana prirodnih resursa. Jer, oni u svakom slučaju još ne bi trebali biti privatizovani. Prema nacrtu Ustava, oni bi trebali ostati u vlasništvu islandske nacije, što bi imalo uticaja na ribarsku industriju – naglašava se u tekstu. Proces izrade Ustava pomno je praćen i u inozemstvu. Kristof Degenhart, profesor za državno pravo na univerzitetu u Lajpcigu je to posebno naglasio.\nVeliko značenje referenduma\n– Ustav sigurno nije lošiji nego na primer kod nas. Kada je reč o sadržajima, oni su aktualni, precizno i jasno formulisani – kaže Degenhart naglasivšii kako su autori veliku pažnju poklonili jačanju demokratske osnove te da referendumi ubuduće trebalo da igraju veću ulogu. Da bi novi Ustav stupio na snagu treba još da ga potvrde sadašnji ali i budući parlament.\nisland revolucija Ustav


Pidžama sa senzorima ili mama? – MAMIN SVET\nHome Deca\tPidžama sa senzorima ili mama?\nby Mamin svet 21. marta 2012. 0 comment\nPižama za bebe osmišljena u Britaniji navodno bi mogla biti od velike pomoći roditeljima, jer je opremljena biosenzorima, termometrom i monitorom i objašnjava bebino ponašanje. Odelce je nazvano „Exmobaby“, opremljeno je biosenzorima, termometrom i monitorom koji prati rad srca bebe, a uz pomoć imejla ili SMS-a obaveštava roditelje zašto je njihovo dete nervozno, uznemireno i plačljivo!\nPosle Why cry -ja, bebi monitora napravljenog takođe s namernom da odgonetne zašto zaboga beba plače, otišlo se i dalje. Ovo pametno odelo sadrži softver koji će objašnjavati simptome bebinog ponašanja. Senzori su ugrađeni u materijal i šalju roditeljima i poruku kada je vreme da presvuku bebu, tako što registruju nivo vlažnosti.\nOvaj neobičan bebi „gedžet“ još nije testiran, čekaju se volonteri, poželjno, neiskusni roditelji. Ako se pokaže uspešnim, odelo bi se moglo naći u prodaji za oko 100 dolara.\nInovacije koje nam tehnologija donosi često su veoma korisne i olakšavaju život roditeljima. Dobro je koristiti ih, ali postavlja se pitanje gde je granica brige o deci i koje dečije potrebe mogu samo roditelji das zadovolje?\nPogledajte neke od „inovacija“ osmišljenih da praktično roditelje udalje od bebe, onda kada su joj najpotrebniji. Čini se, da ma koliko tehnički uspešne, nikada ne mogu da budu dobra zamena…\nPidžama sa senzorima ili mama? was last modified: 21 marta, 2012 by Mamin svet


TRIJUMF TRAMPOVOG IZOLACIONIZMA: Većina Amerikanaca podržava zabranu ulaska u SAD\nPrema rezultatima ankete, 37 odsto ispitanika 'snažno podržava' nove mere Stejt Departmenta\nObjavljeno: 06.07.2017. 12:39h\nFoto: Donald Tramp na mitingu u Sidar Rapidsu, u Ajovi; Autor: Reuters\nŠest od deset američkih birača podržava novu zabranu ulaska u Sjedinjene Amerčke Države ljudi iz šest većinski muslimanskih zemalja, osim u slučaju da mogu dokazati da u Americi imaju bliskog rođaka, rezultati su ankete koju je sproveo Politiko - Morning Consult.\nPrema rezultatima ankete, 37 odsto ispitanika "snažno podržava" nove mere američkog Stejt Departmenta o uskraćivanju viza državljanima Irana, Sirije, Somalije, Sudana i Jemena ako u SAD nemaju blisku rodbinu.\nNjih 23 odsto "donekle podržava" te mere.\nAmerički Vrhovni sud je 26. juna presudio da se privremena zabrana ulaska može Sprovoditi ako se izuzmu podnositelji zahteva koji uživaju "bona fide odnose" s osobama ili entitetima u SAD, odnosno ako imaju porodične, poslovne ili druge veze.\nTu zabranu s izuzecima, koja je stupila na snagu u četvrtak, snažno podržavaju republikanci američkog predsednika Donalda TrAmpa, njih 83 odsto, a podrška nije izostala ni od demokrata.\nSamo njih 46 odsto se izjasnilo protiv odluke Vrhovnog suda.\nVrhovni sud je potvrdio delimičnu 90-dnevnu zabranu ulaska putnicima iz spomenutih šest zemalja i 120-dnevnu zabranu za sve izbeglice, a slučaj će se ponovo razmotriti u oktobru.\nTramp je prvu zabranu izdao 27. januara, tek sedmicu dana nakon što je preuzeo Belu kuću. To je dovelo do haosa i protesta na aerodromima, pre nego što su zabranu blokirali sudovi.\nDruga zabrana je trebalo da prevaziđe pravne probleme prve, ali su i nju neki sudovi blokirali pre nego je stupila na snagu 16. marta.\nTokom kampanje na predsedničkim izborima, Trump je pozivao na "totalnu i potpunu zabranu ulaska muslimana u SAD".\nTagovi Donald TrampBliski istokMuslimaniVizaPutovanjePutovanjaZabranaSADAmerika


Borci u Siriji (Foto Indipendent)\nOd te dve organizacije, Islamska država privlačnija je za ljude sa Kosova i uopšte za Albance iz svih delova zapadnog Balkana, a trenutno je u ratnoj zoni još oko 80 kosovskih Albanaca, navela je policija.\nPrema podacima policije, među 300 ljudi sa Kosova ima žena i dece koji se bore na strani terorista.\nPortal "Exporess" navodi da je među teroristima i 40 žena koje su otputovale zajedno sa svojim muževima. Neki su sa sobom poveli i decu.\n"Računa se da je oko 300 pripadnika Islamske države sa Kosova, koji su otputovali i ratovali u Siriji i Iraku. Među njima ima i žena i dece. Prema našim podacima tamo je još oko 80 osoba", kazao je direktor direkcije protiv terorizma u Policiji Kosova Ljuan Keka.\nKako je rekao, zvanični podaci govore i o oko 50 građana Kosova koji su ubijeni tokom rata u ove dve zemlje, dok se računa da se najveći broj vratio, ili udaljio iz zona sukoba.\n"Jedan broj njih suočio se sa zakonskim procedurama kada se vratio na Kosovo", naveo je Keka.\nOn je rekao da kosovska policija nema informaciju da se iz zone sukoba vratio i Ljavdim Muhađiri iz Kačanika, poznat po zločinima koje je počinio tokom rata u Siriji.\n"Protiv njega je izdata međunarodna crvena poternica i on će bilo gde da se pojavi sigurno biti uhapšen", kazao je Keka.\nGrađani Kosova se terorističkim grupama pridružuju preko Makedonije, odakle sa skopskog aerodroma putuju za Istanbul, da bi posle toga nastavili za Siriju ili Irak.\n04.03.2021 Porodica Andrejević ponovo na meti pljačkaša (264)\n04.03.2021 Srpska lista se zahvalila biračima na podršci (232)\n04.03.2021 Predstavnici Srpske liste razgovarali sa Petkovićem u Raški (202)\n04.03.2021 Antonijević: Broj obolelih raste, situacija je zabrinjavajuća (189)


Dizne Audi A4 (B8) 2.0 TFSI 180ks\nDizne Audi A4 (B8) 2.0 TFSI 180ks benzin sa originalnim delovima za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, Dizne za Audi A4 (B8) 2.0 TFSI godina proizvodnje 2007-2015 sa 180ks i pogonom na benzin.\nDizne Audi A4 (B8) 2.0 TFSI 180ks Cena\nDizne Audi A4 (B8) 2.0 TFSI 180ks benzin sa originalnim delovima po povoljnoj ceni za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, Dizne po povoljnoj ceni za Audi A4 (B8) 2.0 TFSI godina proizvodnje 2007-2015 sa 180ks i pogonom na benzin.\nDizne Audi A4 (B8) 2.0 TFSI 180ks Delovi


Radoje Crnogorac — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nRadoje Mihajlov Crnogorac (Somina, 1844 — Stari Dulići, 1924) bio je vođa sominskih komita u periodu austrougarske okupacije Bosne i Hercegovine, aneksije i cijelog Prvog svjetskog rata. Komitovao je u planini Somini punih 12 godina, od 1906. do 1918. godine. Zajedno sa braćom Tomom i Vulom i sinovima Đurom, Aćimom i Vidakom predstavljao je pravi strah i trepet za austrougarske postaje na teritoriji Gacka. \nObrad Višnjić u knjizi "Golija i Golijani" o njemu kaže: "Malo je muškijeh oči smjelo ući tamo gdje je ulazio Radoje Mijajlov Crnogorac". U toku komitovanja, izgubio je dva sina i brata. Đuro je umro pod nerazjašnjenim okolnostima u toku rata, Sima su 1916. strijeljali okupatori na montiranom procesu u Mostaru, a Tomo je umro od španske groznice pri kraju rata. \n2 Rani dani i okupacija\nBarjak crnogorske vojske iz doba kralja Nikole\nBratstvo Crnogorac je doselilo u Stare Duliće oko 1840. godine iz crnogorskog plemena Cuce, selo Trnjine. Potiču od bratstva Roganović, potomaka kneza Rogana koga je Njegoš uvrstio u ličnosti "Gorskog vijenca". Druga veoma značajna ličnost bratstva Roganović je mitropolit crnogorski Ilarion Roganović-Cuca. Kad su se 1840. tri brata Mijat, Raško i Vidak Roganović, primorani zbog krvne osvete, doselili u podnožje planine Somine, promijenili su prezime u Crnogorac. Dalje porijeklo bratstva Crnogorac veže se za Kuče, za bratstvo Drekaloviće, potomke krojskog vlastelina Đorđa Kastriota Skenderbega, pravoslavnog Srbina, koga su Albanci proglasili za svog nacionalnog heroja. Od Drekalovića potiču mnoge znamenite ličnosti ( Marko Miljanov, Nikac od Rovina, Rajko Petrov Nogo..). Od bratstva Crnogorac potiče bratstvo Vidaković u Danićima kod Gacka, koje njeguje svoju istoriju i porijeklo.\nRani dani i okupacija[uredi | uredi izvor]\nRođen je kao najstariji sin Mihajla Mitrovog Crnogorca 1844. godine. Mihajlo je, sa punih hiljadu grla male i krupne stoke, važio za jednog od najimućnijih gatačkih domaćina. Radoje, međutim, nikada nije bio sklon strogom porodičnom životu. U ranoj mladosti je samostalno napadao turske posjede u Fazlagića Kuli i ostalim muslimanskim selima. Njegovi savremenici su govorili " da je živa vatra, da se nikoga ne boji i da svakome smije izaći na biljeg." Okupaciju Bosne i Hercegovine 1878. Radoje je odmah doživio kao krajnje neprijateljsku. Nije se htio ni pokoriti da ide na odsluženje vojnog roka, u soldate, kako su ih tada nazivali, već se, sasvim sam, odmetnuo u planinu Sominu i skrivao od autrougarskih patrola. Njegova braća Tomo i Spasoje su, međutim, bili primorani da odsluže vojni rok. Sva četvorica su ubrzo pobjegla iz austrougarske vojske, iskakajući kroz prozore sa višespratnih kasarni. Kao dezerteri, bili su svjesni da im prijeti vojni sud. Spasoje se preselio u Goliju, a Vule je bio u službi knjaza Nikole kao povjerenik za Goliju i Banjane. U tom periodu, Radoje je neprestanim napadima na Fazlagića Kulu, otimanjem i paljenjem štala i torina, begovskim porodicama stavljao do znanja da je njihovo vrijeme prošlo. Sa druge strane, još veće nepomirenje sa austrougarskim vlastima, odvelo ga je u planinu Sominu, u komitovanje koje je počeo sam, 1906. godine. Od tada je počeo njegov mali rat sa okupatorima, posebno sa Milanom Počučom, Srbinom iz Like, austrougarskim fakmajstorom i komandantom okupatorske postaje na Brljevu. Okupatorske vlasti su ponudile nagradu za onoga ko ubije ili živog uhvati komitu Radoja Crnogorca. Fakmajstor Počuča je uvećavao straže, slao desetine patrola da uhvate komitu Radoja, ali bezuspješno. Radoje je, u više navrata dokazivao da su oni ti koji treba da bježe i da se spasavaju, a ne on. 1912. Radojev najstariji sin Simo, nakon četvorogodišnjeg rada u Južnoj Americi, na poziv kralja Nikole za učešće u oslobođenju Skadra, odazvao se pozivu i došao u Crnu Goru. Radoje je učestvovao u opsadi Skadra 1913. a zatim sa braćom Tomom i Vulom i sinovima Simom, Đurom, Aćimom i Vidakom, odmetnuo preko crnogorske granice.\nKomitovanje[uredi | uredi izvor]\nStravično vješanje gatačkih Srba u Avtovcu 1916.\nNakon Sarajevskog atentata 1914. godine i početka Prvog svjetskog rata, narod Hercegovine je krenuo u borbu za oslobođenje. U Gacku je formiran Gatački bataljon, sa čijim komandantom se Radoje sukobio, zbog čega je, između dvije vatre, morao tražiti izlaz. Sa braćom Tomom i Vulom i sinovima Simom, Aćimom, Đurom i Vidakom, u zimu 1916. vratio se u Sominu i nastavio komitovanje. Živjeli su u skrivenim pećinama, a sami teren, ispresijecan stotinama jama bezdanica, škripova i krševa, onemogućavao je neprijatelja da im se primakne. Simo je, te iste 1916. na prevaru uhvaćen od strane austrougarskih vlasti, nakon čega je sproveden u Mostar, gdje je na montiranom procesu, nakon šest mjeseci tamnovanja-osuđen na smrt. Strijeljan je u Mostaru, a o njegovom herojskom držanju tokom strijeljanja ostale su zabilješke očevidaca. Radoje je sa sinovima i braćom svo vrijeme do kraja Velikog rata napadao Fazlagića Kulu, austrougarske jedinice i postaje. Đuro Radojev je umro u komitovanju pod nerazjašnjenim okolnostima. Smatrali su da je otrovan. Komita Radoje je imao vrlo kratak period saradnje sa crnogorskim komitima: Majom Vujovićem i Dušanom Roganovićem. Saradnja je, vjerovatno, prekinuta zbog mimoilaženja u ideji o povratku kralja Nikole Petrovića na crnogorski presto. Do samog kraja rata, razni špijuni, lažni jataci i domaći izdajnici su potplaćivani od okupatora da ubiju Radoja ili bilo koga od njegove komitske družine. Uprkos svemu, komiti su se održali do kraja rata, u krajnje nevjerovatnim uslovima, " pod krilima snijega i leda".\nPred sami kraj rata komita Tomo i njegova tri mala sina su preminuli od Španskog gripa. Radoje se, sa svršetkom rata, vratio u Stare Duliće gdje je proveo ostatak života do smrti, 1924. godine.\nBratstvo Crnogorac u Starim Dulićima\n^ "Rodoslov bratstva Crnogorac", puk. Božo Crnogorac, 2000.\n^ Obrad Višnjić - "Golija i Golijani"\n^ Rade Crnogorac - Orlovi i grobovi, 2013. (SPKD "Prosvjeta")\n^ "Gorski vijenac", Petar Drugi Petrović Njegoš\n^ Otac i brat Skenderbega, utemeljivača albanske države, sahranjeni u Hilandaru kao Srbi! | SRBIN.INFO\n^ "Stara Crna Gora", dr Jovan Erdeljanović\n^ puk. Božo Crnogorac "Rodoslov bratstva Crnogorac", odjeljak o komiti Radoju\n^ Janko Purović Sominski "Pjesma spomenica Vulu M. Crnogorcu", rukopis\n^ Po sjećanju komite Vidaka R. Crnogorca\n^ Vladimir Ćorović-Crna Knjiga. Patnje Srba Bosne i Hercegovine za vreme svetskog rata 1914-1918. (Beograd, 1920)\n^ Janko Purović Sominski "Pjesma spomenica Vulu Crnogorcu", strana 14.\n^ Novak Mandić Studo "Maleševski Mandići"\n^ Mile Kordić "Crnogorska buna 1919—1926"\n^ Rade Crnogorac "Orlovi i grobovi", (2012). str. 10-16\n^ Janko Purović Sominski "Pjesma spomenica Vulu Crnogorcu"\n^ puk. Božo Crnogorac "Rodoslov bratstva Crnogorac", ogranak po Mitru i Mijajlu\n"Orlovi i grobovi" Rade Crnogorac\n"Da li znate ko je bio Skenderbeg"\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Радоје_Црногорац&oldid=22811424”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 17. januar 2020. u 14:46 č.


Nesreća u rudniku uglja, 21 mrtav | Mondo Portal\n3. april, 04:19\nNesreća u rudniku uglja, 21 mrtav 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n13.01.2019. / 09:01\nIzvor Beta 13.01.2019. / 09:01\nDvadeset jedan rudar stradao je u urušavanju rudnika uglja u severnoj kineskoj provinciji Šanksi, javljaju danas državna televizija i agencija Sinhua.\nNesreća se dogodila juče u mestu Šenmu u provinciji Šanksi u srcu kineskog pojasa s rudnicima uglja.\nŠezdeset šest ljudi je spaseno iz rudnika posle nesreće, saopštila je gradska vlada.\nPokrenuta je istraga da se utvrdi uzrok nesreće u rudniku koji drži kompanija Baidži Majning (Baiji Mining).\nNesreće u rudnicima česte su u Kini uprkos naporima zvaničnika da se poboljšaju uslovi rada u rudnicima uglja i zatvore ilegalni rudnici.\nIzvor: Youtube/DD News\nPrema navodima kineske uprave za bezbednost 375 ljudi je umrlo u nesrećama ovog tipa u rudnicima uglja 2017. godine, što je 28,7 odsto manje nego prethodne godine.


NSinfo: FK Vojvodina: Rasprodate sve ulaznice za zapad - kapacitet stadiona drastično smanjen\nFK Vojvodina: Rasprodate sve ulaznice za zapad - kapacitet stadiona drastično smanjen\nFudbalski klub Vojvodina obaveštava svoje navijače i sve\nljubitelje fudbala da su danas u toku dana rasprodate sve ulaznice za zapadnu tribinu za sutrašnji derbi meč sedmog kola Super lige Srbije, u kojem će se od 19 časova sastati Vojvodina i Crvena zvezda.\nU dogovoru sa policijom i FK Crvena zvezda, odlučeno je da iz bezbednosnih razloga kapacitet stadiona za ovaj meč bude drastično smanjen. Takođe, fudbalski klub Vojvodina napominje da će sutra u toku dana pristup stadionu biti omogućen samo gledaocima sa kupljenom ulaznicom, kao i vlasnicima sezonskih ulaznica FK Vojvodina, dok svi koji nemaju kartu za meč neće biti u prilici da priđu stadionu.\nFudbalski klub Vojvodina još jednom apeluje na navijače oba tima da sportski i dostojanstveno pruže podršku svom timu, poštujući sportski duh i pravila fer-pleja.\nNavijačima Voše ispunjeni zahtevi: Ovo je velika pobeda - Mi smo jedno, to je naša snaga\n"Bilo kakva priča o rušenju Spensa - morala bi ići preko nekog referenduma"\nJedan od simbola NS uskoro odlazi u istoriju? Za stručnjake je Spens mnogo više od gomile betona...


SEKS MOBING u DZ Vranje: Prvo poruke, pa pretnje, pa policija | VRANJSKE\nDZ: Koje tajne još kkrije? FOTO Info Vranjske\nSlađan Stanisavljević, načelnik službe Hitne pomoći u Domu zdravlja (HMP) u Vranju i član SNS, u utorak 8. oktobra u večernjim satima, mobingovao je jednog od doktora ove službe pod izgovorom «da mu ovaj namešta da ne bude načelnik», uz stalni seksualni mobing nad medicinskim sestrama koje nisu miljenici, saznaju InfoVranjske.\n- Te večeri je Stanisavljević došao u prostorije HMP u vidno alkoholisanom stanju i najpre verbalno napao jednog od dežurnih lekara. Glavna sestra u Hitnoj nije reagovala, dok su se ostali razbežali - navodi sagovornik InfoVranjskih iz ZC Vranje.\nPo rečima izvora, «napadnuti lekar je pozvao policiju i telefonom zvao direktorku ZC Vranje Ljiljanu Antić».\n- Načelnik Stanimirović je pretio da će tom lekaru pobiti porodicu, a kad je policija došla, svi zaposleni su se pravili kao da nisu bili tu, da ništa nisu ni čuli ni videli, toliki je strah kod radnika u ZC Vranje od naprednjačke strahovlade. Direktorka ZC Vranje Antić «umirila» je napadnutog lekara «obećanjem» da će sutra rešiti problem - kaže ovaj izvor.\nIzvor InfoVranjskih potencira «da je direktorka ZC Vranje odista krenula u rešavanje problema sa incidentom koji je izazvao načelnik».\n- Dan kasnije, 9. oktobra, kreću tenzije u HMP koje direktorka Antić «rešava» tako što donosi rešenje kojim prebacuje medicinsku sestru Danijelu Cvetković na rad u Školski dispanzer i to posle 23 godine rada u HMP u kojoj nikada nije dobila primedbu pacijenata na svoj rad. Ostale su da rade sestre kojima je rad u Hitnoj prvo radno mesto, dakle, bez ikakvog iskustva, ali sa članskom kartom SNS kao jedinom i najvažnijom preporukom - priča sagovornik InfoVranjskih.\nPo ovom izvoru, «Danijela Cvetković se nije slučajno našla na listi za odstrel od strane direktorke ZC Vranje».\n- Cvetkovićeva je već poduže izložena mobingu od strane načelnika Stanisavljevića, pa je početkom oktobra na svom profilu obelodanila poruke lascivnog sadržaja koje joj je slao načelnik Stanimirović i tada je sve krenulo u već izloženom smeru i sa pretećim pozivima sa skrivenih brojeva - ističe sagovornik InfoVranjskih.\nIzvor Info Vranjskih tvrdi «da je Stanisavljević kao načelnik HMP tokom 2014. i 2015. godine krenuo sa mobingom prema naočitijim sestrama, među kojima se našla i Cvetkovićeva».\n- Odnosio se prema sestrama nasilno, nasrtljivo, navalentno, ali i «zaštitnički», ali je posle smene 2015. bio manji od mahovog zrna, pa su sestre odahnule u vreme načelnikovanja Danijele Ilijev, Nenada Blagojevića i Predraga Stojanovića, koji su podneli ostavke i nisu bili u SNS - naglašava sagovornik InfoVranjskih.\nSve se, po izvoru InfoVranjskih, menja kada juna ove godine dr Stanisavljević ponovo postaje načelnik HMP!\n- Već nedelju dana nakon izbora za načelnika on se «opušta». Na jednoj strani ima miljenike koje ne dira, štiti ih i kada kasne, dok drugima podnosi prijave i mobinguje ih na različite načine, porukama, «zanimljivim» predlozima za «druženje» i sličnim «idejama». Danijela Cvetković je stalno na meti - otvoren je sagovornik InfoVranjskih.\nLjiljana Antić, direktorka ZC Vranje, pred novinarima je ustvrdila «da se ništa nije dogodilo Danijeli Cvetković i da kao pedijaterska sestra treba da radi u adekvatnoj službi u Domu zdravlja, te da je lični odnosi među zaposlenima ne zanimaju».\nIpak, ona je ostala bez objašnjenja zašto je policija bila u Službi hitne pomoći tog utorka, 8. oktobra.\nSTANISALJEVIĆ: Nema mobinga ni pretnji\n- Sve i ako postoji problem, on mora da se rešava u okviru našeg kolektiva. Mobing je izgovor za neke druge propuste. Spreman sam da odgovaram, ali ne želim da u medijima rešavam bilo kakve nesuglasice. Naglašavam da nema mobinga ni pretnji - rekao je za Novosti doktor Stanisavljević.\nKako nisu bili u sns,pa i\n10:31 | 11.10.2019\nKako nisu bili u sns,pa i brnabicka morala da se uclani kamo li ovi\nObjavite da je pedijatrijska\n10:35 | 11.10.2019\nObjavite da je pedijatrijska sestra i da joj je mesto na pedijatriji,sve ostalo zlonamerno\nМобинг је евидентан од свих\n11:41 | 11.10.2019\nМобинг је евидентан од свих руководећих органа по организацијама снс,празне главе икада не знају где ударају.\nШто се тиче ове ситуације доктор Слађан је одавно изашао из лекарске етике,човек алкохоличар,примитивац и жељан жена.Директор ЗЦ је подршка оваквим ситуацијама и исти тај мобер.ЗАКОН ЈЕ ЈАСАН, СВЕ ШТО ЧИНИ НЕКОМЕ НЕПРИЈАТНОСТ ЈЕ НАСИЉЕ!\nТо што је самохрана мајка, то што лепо изгледа нема право да је напада начелник и још друге сестре зато што мисли да му се може е не може му се...\nЗдравствени центар је стуб срама,никада горе није било у установи.\nNemoguce da ona cuti o svemu\n17:11 | 11.10.2019\nNemoguce da ona cuti o svemu vec sest godina kako ona kaze,sto nije na vreme to resila...? Ovde nije nesto kako treba,Sladjan ce da najebe u svakom slucaju kako vidim i citam,kad ode sve ovo do televiziju.....Ko zna sta je sve bilo,a sad ovako bilo onako bilo...trebala si na vreme gospodjo!!!!!!\nA ti gospodine posto nisi\n00:13 | 12.10.2019\nA ti gospodine posto nisi upucen bolje ne komentarisi. Ta gospodja kako je nazivas, ona dama koja nije zelela da pravi scene nadajuci se da ce se budala smiriti. A I pre 6 godina nije bio zakon koji bi mogo da zastiti mobingovanog nego ga baci na stub srama. Zalosno je sto u nasem gradu ovaj nacelnik nije usamljen slucaj nego je to masovno pojavljivanje I u drugim preduzecima. Opsti haos I javasluk.


U RS rekordna pokrivenost uvoza izvozom\n24.11.2017. / 10:24\nBANJALUKA – Pokrivenost uvoza izvozom dostigla je rekordni nivo u Republici Srpskoj i iznosila je od januara do oktobra ove godine 71,4 odsto. Prema zadnjem izvještaju Republičkog zavoda za statistiku, pokrivenost je bila najveća na početku godine, u januaru, kada je iznosila 92,3, a najmanja u aprilu i junu sa po 61 odsto.\nIzvoz je u periodu januar – oktobar 2017. godine povećan za 21,9 odsto u odnosu na prošlu godinu.\n“Pokazatelji o spoljnotrgovinskoj razmjeni, odnosno bržem rastu izvoza od uvoza, ove godine su ohrabrujući. Veoma je važno za našu privredu da se ovi trendovi nastave do kraja godine, ali i u narednoj”, kazao je Vladimir Blagojević, portparol Privredne komore RS.\nInače, na ove pozitivne pokazatelje najviše utiče izvoz drvoprerade i prehrambene industrije.\n“Da bismo i u narednom periodu napravili još bolje rezultate i da bi naš izvoz stigao vrijednost uvoza, veoma je važno da se realizuju mjere koje smo uputili Vladi, a koje se odnose na rasterećenje privrede i unapređenje uslova poslovanja u RS, kako bi naše kompanije bile što konkurentnije na domaćem, ali i na inostranom tržištu. U pojedinim sektorima postoji zainteresovanost stranih kompanija za saradnju s našima”, kazao je Blagojević.\nPrema njegovom mišljenju, problem su uslovi poslovanja i nedostatak odgovarajuće kvalifikovane i kvalitetne radne snage kod nas, koju prati sve veći broj ljudi koji odlaze iz RS i BiH, što dovodi u pitanje sklapanje tih ugovora.\nU periodu januar – oktobar 2017. godine obim robne razmjene RS s inostranstvom iznosio je 6.844.741 KM, od čega se na izvoz odnosilo 2.852.088 KM, a na uvoz 3.992.653 KM.\nPredrag Duduković, ekonomski analitičar i član SWOT-a, istakao je kako je veći priliv deviza uvijek dobro došao.\n“Veći priliv, a manji odliv deviza znači da će privreda bolje da radi. Međutim, tu ima problema kao što je činjenica da je uvoz u onim skupljim i luksuznijim stavkama opao, i to ne zato što ih mi proizvodimo, nego zbog pada kupovne moći građana, i na to treba obratiti pažnju”, kazao je Duduković.\nPrema njegovom mišljenju, izvoz treba dodatno jačati kada je u pitanju energija, drvo i metalska industrija.\n“Pogotovo kada je u pitanju metalska industrija, jer imamo dobre stručnjake, a izuzetno je tražena u svijetu. Kada je u pitanju drvna, nikako ne izvoziti građu, nego gotov proizvod, koji ima puno veću cijenu”, navodi Duduković.\nGoran Radivojac, ekonomista, kaže da je “put na kojem se nalazi priča uvoz – izvoz dobra, ali da nam se, eto, tako zadesila”.\n“Hoću da kažem da se mi ne možemo vezati ni za koju politiku i strategiju iz domena ekonomije pa da kažemo zbog toga je došlo do pomaka, to se više stihijski dešava nego što mi to kontrolišemo, zato i čitav proces moramo staviti pod kontrolu”, rekao je Radivojac.\nOn je dodao da se uvoz ne treba suzbijati, nego da se mora raditi na tome da što više robe izvezemo. Nezavisne novine\n06.09.2021 | 9:50\nKomentari na članak: U RS rekordna pokrivenost uvoza izvozom\n24.11.2017 u 10:35\nevo potvrde dasmo na dobrom putu gdje ste sad lazovi zapadne strane izdaice prodane duse