Šta je vrednije: materijalno ili nematerijalno ili Kako vrednovati ulaganja u zajedničkoj firmi | Alchemist Faktor doo\nПочетна » Šta je vrednije: materijalno ili nematerijalno ili Kako vrednovati ulaganja u zajedničkoj firmi\nŠta je vrednije: materijalno ili nematerijalno ili Kako vrednovati ulaganja u zajedničkoj firmi2017-09-142017-10-03https://alchemist.rs/wp-content/uploads/2022/05/tamni-logo.pngAlchemist Faktor doohttps://alchemist.rs/wp-content/uploads/2017/09/nematerijalna-ulaganja-e1507187008567.jpg200px200px\nDanašnji poslovi podrazumevaju mnogo zainteresovanih strana i veoma je retko da se desi da je samo jedna osoba uključena u pokretanje posla i njegovo vođenje. Možemo, štaviše, reći da ako je to slučaj, takvi poslovi nemaju mnogo izgleda da uspeju. Prvo, ne postoji sveznajuća osoba koja može pokriti svih 360 stepeni poslovanja, ali još važnije – nije često da jedna osoba finansira pokretanje biznisa iz sopstvenih izvora i da računa da će to doveka raditi. Otuda, novi biznis danas najčešće je zajednički poduhvat. Trebaju nam finansijeri i kompetentni ljudi. Prilike isto stoje, samo još upitnije, kod porodičnog biznisa, mada su tu stvari malo rigidnije, jer vezivno tkivo takvog biznisa je najpre solidarnost zbog zajedničke sudbine.\nKako pokretanje novog biznisa najčešće bude u praksi? Jedna osoba ima viziju šta želi da radi i kako da to postigne i onda tu ideju podeli sa prijateljima i poznanicima sa kojima najpre proveri ideju, a potom i prodiskutuje da li imaju zajedničkih interesa. Bazični savet za sve koji hoće da pokrenu posao, dakle, jeste – pronađite zainteresovane za započinjanje posla. Potom, slede dva pitanja koja bi svako od nas trebalo da postavi sebi. Prvo je: imajući u vidu moje ključne snage ili vrline, šta bih ja najbolje mogao da radim u toj firmi? Ili obrnuto – ako imam u vidu čime će se ovo preduzeće baviti, šta bi bila moja ključna snaga da bih uspehu tog biznisa mogao da doprinesem? Drugo pitanje je: koji ljudi okupljeni u ovoj firmi bi najviše vrednovali ovo što je moja snaga i vide svoju snagu u mojoj i moju u njihovoj? Iz prvog pitanja dobijamo odgovor po čemu smo najbolji kada je u pitanju novopokrenuta inicijativa, dok nam drugo pitanje sugeriše koje osobe su po prirodi naših veština najupućenije na nas, kao i mi na njih. Iz drugog pitanja, s jedne strane proizilazi odgovor na dilemu ne samo ko su mi najbolji saveznici, nego sa kojim osobama ću najpre napraviti lanac vrednosti jer udruživanje u biznis jeste na kraju krajeva udruživanje sa ljudima. Zato druga dilema ima dve strane, kompleksna je i potrebno je osim analitičkog mišljenja da imamo i emocionalnu inteligenciju. Na kraju je važno reći da nije bez značaja ako se sve ove analize potom urade u grupi, kada su svi okupljeni i kada se prodiskutuje i time kod drugih proveri slika koju imamo o sebi.\nViše ljudi koji pokreću jedan biznis može imati dva glavna pristupa u uređenju međusobnih odnosa: da na samom početku odrede udele, srazmerno osnivačkim ulozima, ili da se dogovore da će meriti i potencijalni doprinos, osim novčano izmerenog početnog uloga u zajedničku firmu. Taj potencijal upravo se određuje u odnosu na lične kvalitete o kojima smo na početku promislili, jer nešto može vredeti tek u budućem razvoju firme.\nEvo nekih aršina koji mogu pomoći u proceni veličine doprinosa nematerijalnih uloga, prema potencijalu koji svaka ta vrednost ima u savremenom poslovanju:\nPočetna ideja za biznis. Obično je ima onaj ko je pozvao ostale i sa njima podelio ideju i ko vidi sebe da će da vodi firmu. Iako je opšti utisak da onaj ko ima ideju i treba da vodi firmu, taj stav je pogrešan. Može da vodi, ako ima menadžerskih i liderskih potencijala, a ne zbog toga što je začetnik ideje. Čovek koji ima dobre ideje nije samim tim i dobar rukovodilac timom ili dobar upravljač operativnim i strateškim procesima u preduzeću. Zato, početna ideja za biznis nosi samo 5 odsto ukupne vrednosti firme. U praksi, toj ideji doprinosiće i drugi članovi tima, to treba imati u vidu. Poslovna ideja je tek potencijal, gruba je i neodređena, i na samom početku nema nikakvu opipljivu vrednost.\nČlan tima koji ima dobar socijalni kapital. Njegov nematerijalni značaj za firmu je veći od vlasnika ideje za biznis. Čovek koji ima dobre društvene veze, umrežen je u brojne krugove, poznaje finansijere, donosioce odluka, lobiste i ljude na položajima doprinosi u startu puno uspehu firme i njegov procenjeni udeo čini minimum od 5 do 7 odsto. Ako poznaje investitore, njegov početni nematerijalni ulog čini 10 procenata. Ako već na startu uspe da obezbedi brzo finansiranje i skrati period pokretanja, može da, bez obzira na novčane uloge u osnivačkom kapitalu, računa na petinu vrednosti biznisa, dakle čitavih 20 procenata zbog svog socijalnog kapitala plus udeo u donetim novčanim sredstvima kojima se uvećava kapital firme.\nPoznavanje finansija i računovodstva i vođenje ovih poslova. Zavisno od delokruga poznavanja računovodstva, poreskog sistema i slično procenjen udeo se može kretati od 5 do 12 odsto.\nIT poslovanje/razvoj aplikacija, UX dizajn. S obzirom na sve veći značaj digitalne ekonomije, programiranje i kompjuterska znanja dolaziće do značajnog izražaja, otuda se udeli osoba koje ovim doprinose biznisu idu od 15 do 30 odsto, a ako je biznis u potpunosti digitalan, tj. pokrenut je da prodaje digitalne proizvode, onda udeo ne može biti manji od 65 procenata.\nGrafički i veb dizajn. Ove usluge se sve više autsorsuju, otuda znanje/veštine moraju biti potpune ako su već unutar firme i tada jedna osoba može da zahvati do 10 procenata udela. Ako je znanje manje i sporadično, onda ne vredi mnogo, maksimalno 2-3 procenta. Više vredi kreator veb sadržaja, koji kreira kontent marketing pišući blog članke i upravljajući nalozima na socijalnim mrežama.\nPri izračunavanju vrednosti nematerijalnog ulaganja u biznis uvek bi trebalo da pođemo od toga da li je vrlina kojom raspolažemo retka ili česta, pa da li se njenim gubljenjem, tj. odlaskom te osobe iz zajedničkog biznisa, stvara nenadoknadiv gubitak. Iz ovoga možemo zaključiti da se dizajniranje i upravljanje marketingom sadržaja može autsorsovati, kao i finansijsko upravljanje (o knjigovodstvu da ne govorimo), što implicira da bi eventualno napuštanje računovođe, dizajnera, blogera biznis entiteta bio nadoknadiv gubitak. Vrlo veliki gubitak, međutim, bio bi onih osoba koje su veoma iskusne u industriji u kojoj poslujemo, koje imaju odlične društvene veze i poznanstva, onih koji donose sveže investicije, koje su verzirane u internet i softverskom okruženju, kao i onih članova tima koji imaju svojevrsni inovativni entuzijazam, jer je od vitalne važnosti za prvu fazu razvoja biznisa.\nKod novčanih ulaganja stvari su veoma jasne i merljive – unosimo novac, opremu, materijalna sredstva, patente, prava i to se sve da kvantifikovati. Ipak, osim toga, treba primeniti i model procene nematerijalnih ulaganja i nematerijalnih vrednosti (nematerijalna ulaganja su računovodstvena kategorija, zato ističemo značaj nematerijalnih vrednosti kojima smo posvetili ovaj tekst). Vrednosti koje nisu materijalne, a koje smo ovde ukratko opisali pre ili kasnije moraju postati materijalne, jer od talenta koji se ne dokaže niko nema koristi. Zato su ove vrednosti ipak po svojoj prirodi monetarne. Nijedna firma ne može raditi bez novca, zato se najviše mora meriti novčana vrednost, ovde viđena u nekoliko dimenzija: a) kroz direktno donošenje odnosno stvaranje finansijskog kapitala, b) u stvaranju što veće raznovrsnosti izvora tog kapitala (u raznim oblicima, od finansijskih derivata do industrijskih žigova i tržišnih prava) i c) uvremenjena, gde je merilo da li su investicije što pre došle i u tome koliko će dugo potrajati, tj. da li postoji mogućnost da što duže traju.\nTačno određivanje vrednosti udela u kompaniji kroz nematerijalna ulaganja, koja su računovodstvena vrednost, i nematerijalne vrednosti koji su potencijal za kapitalizaciju, razlikuje se od slučaja do slučaja odnosno od industrije do industrije u kojoj se biznis začinje. Živimo u doba velikih mogućnosti ali i velike propasti u kojem tek manje od 10 odsto osnovanih firmi će ugledati dobre horizonte razvoja na tržištu i povratiti uloženo svojim pokretačima. Pre ili kasnije, ceo poduhvat ćemo meriti u vremenu i novcu koji smo izgubili ili, pak, u novcu koji smo zaradili da kupimo sebi buduće vreme koje ćemo provesti u dokolici i ljubavi prema svetu koji volimo, ne u borbi da preživimo. U toj jednačini nalazi se i odgovor na ključnu dilemu da li je vrednije materijalno ili nematerijalno.\nObjavljeno 14. septembra 2017.\nKonkurentnost, nematerijalna ulaganja, preduzetništvo, računovodstveno evidentiranje, talenat\n10 vrlina dobrog biznismena koje će se zauvek isplatitiMenadžment\n13 loših navika koje će uništiti vaš biznisMenadžment


ORBAN MATIRAO BRISEL - EU BEZ BUDŽETA: Nema kompromisa sa onima koji ucenjuju!\nIzvor: SrbijaDanas.com, 27.Nov.2020, 17:07\nOrbanova izjava, data državnom radiju, dolazi dan nakon što su Mađarska i Poljska saopštile da EU ne može da uslovljava vladavinom prava >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << pristup sredstvima iz budžeta i fonda za opravak osim ako 27-člani blok ne promeni svoj osnivački akt.\nDanas: Budimpešta i Varšava ne popuštaju: Vladavina prava ne može biti uslov za sredstva EU\nB92: Mađarska ostaje čvrsto pri vetu na budžet EU: "Ne želim kompromis"


Solarni prekrivač za bazene 3,6 x 5,5m 6050214: Oprema za Bazene: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nPoslednja cena bila je: 16775 din\nKarakteristike proizvoda: Solarni prekrivač za bazene 3,6 x 5,5m 6050214\nSolarni prekrivač za bazene\nDimenzije: 3,6 x 5,5m\nDvoslojni, UV stabilizovani polietilenski prekrivač sa mehurićima punjenim vazduhom\nKoristi se za dogrevanje bazena od 3-4 ºC na suncu\nSprečava prekomerno hlađenje vode tokom noći\nIma i funkciju da štiti bazen od atmosferskih nečistoća\nGruba strana solarnog prekrivača naleže na površinu vode\nDebljina folije je 0,3mm, duplirana\nOpis proizvoda: Solarni prekrivač za bazene 3,6 x 5,5m 6050214\nSolarni prekrivač za bazene koji tokom dana povećava temperaturu vode za 3-4ºC, sprečava prekomerno hlađenje vode noću i štiti vodu od atmosferskih nečistoća. Dimenzije 3.6x5.5m.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 32307\nSifra 32307, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 32307, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Stranica 101 – Budi In\nGILE otvorio dušu i progovorio u kakvom je odnosu sa GRAND produkcijom\nObjavljeno 2. Novembra 2015.26. Avgusta 2016.\nMnoge novine i mediji su proteklih dana pisali o tome kako se pobjednik Zvezde Granda Amar Jašarspahić poznatiji kao GILE, posvađao sa čelnim ljudima u Grand produkciji. Te kako želi da raskine u...\nVratila se u rodno selo,da bi majci poljubila stopala\nObjavljeno 1. Novembra 2015.1. Novembra 2015.\nSlika mlade misice Tajlanda Kanite Faseng (17),koja se vratila u rodno selo,da bi svojoj majci se zahvalila na svemu što joj je pružila munjevitom brzinom se raširila medijima.Ova slika je dirnul...\nNEVIĐENI HAOS U ZVEZDAMA GRANDA,NEKI ČLANOVI ŽIRIJA NAPUSTILI TAKMIČENJE\nObjavljeno 1. Novembra 2015.\nSinoć u poznatom takmičenju “Zvezde Granda”,dešavalo se sve i svašta.Nema sumnje da je sinošnja emisija bila jedna od najzanimljivih do sada. Na sceni je bilo mnogo kandidata,kako oni...\nPORODIČNA TRAGEDIJA U LIVNU:Ubio majku i nevjestu a…\nObjavljeno 31. Oktobra 2015.\nSinoć se u selu Veliki Kablići,opština Livno dogodio teški zločin.U porodici Niče dogodilo se dvostruko ubistvo. Prema neslužbenim informacijama doznajemo da je osoba incijala A.N. usmrtila dvi...\nEKSKLUZIVNO:Progovorio DINO MERLIN o sukobu sa HARIJEM VAREŠANOVIĆEM\nDa li je istina da je Dino Merlin zaista pljunio dugogodišnjeg prijatelja Harija Varešanovića?! Vijest o svađi dva dugogodišnja prijatelja Dine i Harija pročula se munjevitom brzinom,o ovom doga...\nKISELI KRASTAVCI-Priprema zimnice bez KONZERVANSA\nObjavljeno 30. Oktobra 2015.30. Oktobra 2015.\nOvaj recept za pripremu kiselih krastavaca,bez konzervanska,jako je dobar i vrlo praktičan. Da bi pripremili jednu teglu kiselih krastavaca,potrebno vam je: 350gr.kiselih krastavaca, 20-tak zrna bibe...\nOVO ĆE DA BUDE ZANIMLJIVO: RADA MANOJLOVIĆ ušla u rijalitiy “FARMA”\nObjavljeno 30. Oktobra 2015.24. Maja 2016.\nFoto: Facebook/Radmila Rada Manojlović Sinoć je na poznato imanje u Lisović,u rijalitiy “Farma” ušla jedna od najatraktivnih pjevačica sa estrade Rada Manojlović.Njenom ulasku u rija...\nJelena više ne krije,priznala koliko voli….\nOd kako su u poznatom rijalitiy “Farma”,sve više se piše i čita o njihovom odnosu,naravno,riječ je o Kritijanu Goluboviću i Jeleni Milošević.Njih dvoje su već nekolko puta imali se...\nOVO ĆE DA BUDE HAOS U PARAOVIMA,EVO KO ULAZI U POZNATI REALITIY\nObjavljeno 29. Oktobra 2015.\nVelika “prašina ” se digla oko ulaska u “Parove” bivšeg momka poznate rediteljke i glumice Jelene Golubović,ona je bila šokirana kada je vidjela Čupu u luksuznoj vili Happ...\nPOTREBNI SASTOJCI: 2.5kg. kiselog kupusa, suho meso, svježe meso, kobasice, dimnjeno pureće meso, peršun,crvena paprika,vegeta i lovorov list POSTUPAK PRIPREME: Kiseli kupus dobro operite u vodi,da...\n101 of 116« Prethodna1…99100101102103…116Sljedeća »


Čedonir Čeda Chaddah Jovanović - Page 8\nby William Murderface on Sat Sep 30, 2017 11:36 pm\nХвала на питању, суманути див\nby No Country on Sat Sep 30, 2017 11:37 pm\nHubert de Montmirail wrote: Svi se u stranci plaše Čede jer bilduje?\nЕто, баш тим речима. Било је нешто и како се бреца на подређене, ал' на тај неки начин где мало истури раме.\nby паће on Sun Oct 01, 2017 12:39 am\nИ то онај динар из деведесетих, а мислили смо да пет пара не вреди.\nby Desmond Bojčinski on Sun Oct 01, 2017 12:48 am\nJel pravilnije Dinaroid?\nby bruno sulak on Sun Oct 01, 2017 1:12 am\nsignalizam. linija koja ide od marine abramovic preko srecne galerije do cedine tintare.\nby Xexoxical Endarchy on Sun Oct 01, 2017 1:49 am\nby William Murderface on Sun Oct 01, 2017 1:49 am\nby Gargantua on Fri Oct 13, 2017 7:16 pm\nGlumačka ekipa filma 'Mamma Mia! Here We Go Again', koji se tjednima snima na Visu, slobodno vrijeme provodila je ploveći morem.\nSad će, međutim, morati naći novu zanimaciju. Kako neslužbeno doznajemo, viška Lučka kapetanija zaprimila je dojavu da je brod korišten nezakonito pa ga inspektori istražuju zbog sumnji u 'crni čarter'. Prije nekoliko dana plovilu koje se nalazi pod inspekcijskim nadzorom Lučke kapetanije zabranjena je plovidba.\nRiječ je o luksuznom gumenjaku koja se nalazi u vlasništvu inozemne kompanije te plovi pod zastavom jedne od otočnih zemalja, neslužbeno smo doznali u pomorskoj policiji. Vlasništvo broda, kako doznajemo, povezuje se s bivšim potpredsjednikom vlade Srbije Čedomirom Jovanovićem, koji se svojedobno okitio titulom najzgodnijeg srpskog političara. Jovanović se iznenadio našim upitom.\n- Zamolili su me mogu li snimiti neku scenu zbog čega su, rekli su mi, postavili kameru na moje plovilo. No o istrazi ne znam ništa - rekao nam je iznenađeni Jovanović. Brod je trenutačno privezan u komiškoj luci.\n- Znam zašto me zovete, ali zbog ugovora koji imamo sklopljen s ekipom filma 'Mamma Mia' ne možemo vam ništa reći - rekla nam je zaposlenica zagrebačke producentske kuće Pakt Media, koja je angažirana na snimanju nastavka holivudskog blockbustera.\nby Gargantua on Fri Oct 13, 2017 7:27 pm\nRadnici firme "Agrohub", njih desetak, koja je donedavno bila u vlasništvu lidera LDP-a Čedomira Jovanovića, i pored sudske presude i izvršitelja ne mogu da naplate svoje zarade jer Jovanović nema ništa od imovine na svoje ime.\nFirma "Agrohub" ostala je dužna radnicima plate, oni su pokrenuli sudski proces i dobili presudu u svoju korist, ali do svojih para ne mogu da dođu.\nKako za "Kurir" kaže jedan od radnika, Ištvan Bokor, Jovanović na svoje ime nema ništa, pa izvršitelj i nema šta da mu zapleni kako bi namirio radnike.\n"'Agrohub' mi duguje 156.000 dinara. To su tri moje plate, plus sudski troškovi. Dobio sam presudu pre četiri meseca, ali od para još uvek ništa. Još neki radnici su tužili firmu, ukupno nas 10, svi smo dobili istu presudu, ali još uvek čekamo naše zarade. Izvršitelj nam je rekao da nema šta da pleni Jovanoviću jer ništa nije na njegovo ime", kaže Bokor.\nI dok Jovanović već dve godine eskivira da isplati radnike, firmi "Mediolanum invest" je u julu 2016. godine isplatio dug od čak 200.851.834 dinara. Kurir je pisao da Jovanović duguje oko 1,6 miliona evra brokersko-dilerskom društvu "Mediolanum invest", da je kao založno pravo upisano 100 odsto njegove firme "Agrohub" i da je, na kraju, dug pokušan da se naplati preko izvršitelja.\nPrema podacima sa APR, Jovanović je 1. jula 2016. godine vratio dug, pa se založno pravo briše.\n"Čedomir Jovanović je podneo registracionu prijavu za brisanje založnog prava. Uz registracionu prijavu je priložena dokumentacija: urgencija, potvrda o uplati naknade, rešenje zl. br. - kopija i rešenje Trećeg osnovnog suda u Beogradu od 24. maja 2016. godine", navodi se u APR-u.\nInače, 29. decembra 2016. godine promenjen je vlasnik u firmi "Agrohub", pa je umesto Čedomira Jovanovića upisan izvesni Igor Jovanović.\nČedomir Jovanović nije odgovorio na poziv, kao ni na SMS novinara, a odgovor je izostao i od "Mediolanum invest".\nby xie saike on Fri Oct 13, 2017 7:35 pm\nsamo preduzetnik odgovara i licnom imovinom, a agrohub je doo, tako da mogu da se slikaju otprilike\nby Gargantua on Sat Nov 11, 2017 10:11 am\nČeda ne razočarava\nJovanović: Neću na izbore u alibi koaliciji svih repova DS\nLider Liberalno-demokratske partije (LDP) Čedomir Jovanović izjavio je da jedino vlast može da pozove OEBS kao posmatrača na izborima i da to nikako ne može da učini opozicija čijim predstavnicima je već rečeno da misija neće nadgledati beogradske izbore.\n"Ne vidim smisao u pozivu OEBS-u (o kome pričaju predstavnici opozicije), jer na prethodnim izborima nije uložen nijedan jedini prigovor. OEBS ne treba da nadgleda izbore niti će to uraditi i već su nam to sami rekli. Rečeno nam je da OEBS neće rešavati naše probleme, već da to moramo sami", naveo je Jovanović na konferenciji za novinare.\nOn je dodao da "niko opoziciju ne može da doživi ozbiljno dok zapomaže i priziva OEBS u pomoć kada nije uložen nijedan prigovor na tok izbora".\nOcenio je da zahtev da dođu posmatrači predstavlja "alibi opozicije".\nJovanović je rekao da je to za njega "uvredljivo" jer te druge stranke "nikada nisu bile deo snaga koje su se kao on borile za red na izborima".\nDodao je da je od izbora mnogo veći problemi to šta će se dešavati u odnosima Srbije i SAD i EU, kao i Srbije i Rusije.\nPredsednik SNS i Srbije Aleksandar Vučić, po rečima Jovanovića, ne raspisuje izbore da bi ojačao SNS i gradsku listu, već zato što više nema snagu da zemlju vodi kao do sada i jer želi da se distancira od "svega što je postavljeno pred Srbiju" - spoljnopolitička orijentacija, odnos prema Kosovu i BiH.\nJovanović je rekao da je protiv vanrednih parlamentarnih izbora, ali ne zato što se plaši za svoju LDP, već jer će "Zapad to razumeti kao način da se distanciramo od obaveza i svega onoga što predugo nismo uradili".\nJovanović je rekao da mu "ne pada na pamet" da izađe na izbore u "alibi koaliciji svih repova DS koji su se podvili jedni pod druge".\n"LDP će na gradske izbore izaći sama, kao i uvek", rekao je Jovanović i ocenio da je "stepen nemoći opozicionih stranaka i njihovih lidera u tolikoj meri izražen i jasan da je teško očekivati da će i ljudi koji se ne slažu sa Srpskom naprednom strankom glasati za dezorganizovanu opoziciju naguranu na jednu listu".\nDodao je da je LDP spreman da razgovara sa svima o platformi koja treba da ojača "evropski put" Srbije, da reši odnose s Kosovom i BIH, ali i da "stavimo tačku na rusku ambiciju da Zapadu pravi problem tako što će nas gurati u lokalne sukobe".\nJovanović je ocenio da rusko odlikovanje bivšem predsedniku Srbije Tomislavu Nikoliću predstavlja "epoletu za Nikolićevu novu ulogu u Srbiji" i "poruku ruskog predsednika Vladimira Putina Vučiću, a i svim građanima da znaju ko je njegov izbor".\nLider LDP je rekao da smatra da to ne znači da će Nikolić osnovati novu stranku.\nJovanović je ocenio da se "unutrašnji dijalog" o Kosovu vodi da bi se "našao način da se ljudima kaže da je Kosovo dva puta izgubljeno: prvi put 1999. godine i u post-oktobarskoj Srbiji" - od 2000. godine naovamo.\nby plachkica on Sat Nov 11, 2017 10:15 am\nima je juče još bolju izjavu, o nepotrebnosti posmatrača oebs-a na izborima,\njer nijedan prigovor na rezultate izbora nije podnet, i da njemu nije jasno zašto opozicija kmeči.\nby beatakeshi on Sat Nov 11, 2017 10:46 am\nPa i ovo je prilično zgodno\nby William Murderface on Sat Nov 11, 2017 11:27 am\nCeda i Fasko na istoj strani\n[size=41]И у редовима опозиције има, међутим, оних који не желе ОЕБС, али из других разлога. Док лидер Двери Бошко Обрадовић напросто не жели да се странци мешају у унутрашња политичка питања, лидер ЛДП-а Чедомир Јовановић сматра да је потез опозиције неозбиљан јер на председничким изборима у Београду није уложила ниједан једини приговор.[/size]\nby beatakeshi on Sat Nov 11, 2017 11:35 am\nMoram da priznam da sam početkom ovog milenijuma bio ubeđen da će ubuduće izbori biti regularni, da smo, kao društvo, ovladali tim segmentom političkog života. Ali, avaj ...\nby Gargantua on Sat Nov 11, 2017 11:37 am\nčeda prima krivicu u ime post-5.10. ekipe, kako bi raspodelio teret i pomogao vučiću.\nby Zuper on Sat Nov 11, 2017 11:37 am\nKioliko sam video to nije stvar dveri. Oni se bune jer OEBS na svim prethodnim izborima apsolutno nista nije uradio da se poboljsaju uslovi na izborima za opoziciju, sto je tacno(osim izvestaja koji dodje godinu dana kasnije koji konstatuje nepravilnosti u medijima itd. odmah posle izbora su govorili da nikakvih znacajnih problema nije bilo) i da dolazak OEBSa nije problem sam po sebi ali da to ne znaci nista.\nDveri: OEBS nije bio dobronameran\nV. N. | 09. novembar 2017. 21:38 |\nDveri su saopštile da, načelno, nemaju ništa protiv međunarodnih posmatračkih misija na izborima u Srbiji, ali ukazuju da se "OEBS, nažalost, pokazao kao nedobronameran" prema Srbiji\nLast edited by Zuper on Sat Nov 11, 2017 11:40 am; edited 1 time in total\nby William Murderface on Sat Nov 11, 2017 11:40 am\nbeatakeshi wrote: Moram da priznam da sam početkom ovog milenijuma bio ubeđen da će ubuduće izbori biti regularni, da smo, kao društvo, ovladali tim segmentom političkog života. Ali, avaj ...\nIsto. Bio sam glup.\nTako to i ja razumem. Smrad.\nby Gargantua on Sat Nov 11, 2017 11:42 am\non je tu da legitimizuje vlast u ime liberalne elite. šta i kako priča zavisi od teme dana, ali to je njegova uloga.\nby William Murderface on Sat Nov 11, 2017 11:44 am\nDa, slicno ko i Krle, samo za mrvicu manje eksplicitno.\nby Zuper on Sat Nov 11, 2017 12:08 pm\nSto se vi ljutite na Cedu a amabasada SAD ga bas voli? Eno n1 uvek prenese stavove mudrog CJ.\nby No Country on Sat Nov 11, 2017 5:11 pm\nЧеда се наљутио на село, и већ је подуже у операцији одсецања споловила. Ништа, треба га пустити да доврши.\nby Anduril on Sat Nov 11, 2017 11:08 pm\nPa bilo je to onomad 2012 sa belim listicima i da SNS nece sici na slobodnim izborima. To je to sada. Sve je to isto.\nby William Murderface on Sat Nov 11, 2017 11:12 pm


Međunarodni simpozij „Čovjek – šuma – nauka“ (PEFOSS 2018) | Univerzitet u Sarajevu\nMeđunarodni simpozij „Čovjek – šuma – nauka“ (PEFOSS 2018)\nPetak, Maj 4., 2018. - 14:06\nMeđunarodni simpozij „Čovjek – šuma – nauka“ (PEFOSS 2018) bit će održan od 10. do 12. oktobra 2018. godine u Sarajevu (Bosna i Hercegovina).\nPEFOSS 2018 pruža idealnu akademsku podlogu za istraživače s ciljem prezentacije najnovijih rezultata, vodećih tehnologija i pravaca razvoja u šumarstvu i hortikulturi. Simpozij će dati doprinos u predstavljanju najnovijih istraživanja i dostignuća u svim aspektima, a u svrhu inovacija u razvoju šumarstva i hortikulture kako u Bosni i Hercegovini tako i u Evropi.\nCilj simpozija PEFOSS 2018 je na jednom mjestu okupiti vodeće naučnike, istraživače, studente i ljude iz prakse, omogućiti razmjenu i prenos znanja i iskustava iz oblasti šumarstva i hortikulture. Simpozij PEFOSS 2018 će biti interdisciplinarni forum za naučnike, inženjere i praktičare na kojem će prezentirati najnovije rezultate, ideje, dostignuća i obrazovne programe vezane za šumarstvo i hortikulturu.\nProgram simpozija, sa svojih šest sekcija, fokusiran je na aktuelna dostignuća u istraživanju, zaštiti, uzgajanju, iskorištavanju i održivom upravljanju šumama i urbanim zelenilom. Poseban akcent dat je njihovoj ulozi u očuvanju životne sredine i ublažavanju posljedica klimatskih promjena.\nSimpozij PEFOSS 2018 je jedan od događaja kojima obilježavamo 70 godina postojanja i uspješnog rada Šumarskog fakulteta u Sarajevu, jedne od najstarijih visokoobrazovnih institucija u Bosni i Hercegovini.


Zašto je Zlatibor najbolji izbor ove zime?\nZašto je Zlatibor najbolji izbor ove zime?\nDatum: subota novembar 21, 2020\nPrethodni meseci bili su puni izazova za sve nas a praznici su idealno vreme da sebe i svoje najmilije obradujete i opustite se u divnom planinskom ambijentu. Većina nas nije imala pravi odmor tokom leta, boravili smo u gradu i bili izloženi ne tako čistom vazduhu, svakodnevnoj žurbi i stresu pa je neophodno posvetiti se sebi, svom zdravlju, porodici i prijateljima.\nIako o popularnim inostranim destinacijama trenutno možemo samo da maštamo i čekamo neko bolje i zdravije vreme, ono što možemo je da odaberemo mesto za odmor koje u sebi spaja čist vazduh, mir, prirodu, dobru hranu i zabavu u planinskom ambijentu. Svi ovi epiteti mogu se slobodno staviti uz Zlatibor, planinu koja uživa veliku popularnost kako među domaćim turistima tako i onim iz regiona, a koja će i ove zime biti pravi izbor za odmor i predstojeću sezonu praznika.\nIdealno mesto za porodični odmor\nPrestonica domaćeg planinskog turizma zimi je prava poslastica za one koji vole skijanje i porodični odmor. Sneg, svež vazduh, prelepi skijaški tereni, živopisni predeli i obilje sadržaja, kao i privatni smešaj po povoljnim cenama, čine ga idealnim izborom za odmor sa porodicom.\nSki centar Tornik na samo 9 kilometara od Zlatibora, na nadmorskoj visini od 1110 -1490 m, tri staze i žičarom, kao i sadržajima namenjenim najmlađima, zadovoljiće potrebe svih članova porodice. U sklopu ski centra postoje i škole skijanja za mališane koji će ove zime prvi put stati na skije. A dok klinci uče osnovne skijaške korake, mame i tate mogu uživati u kuvanom vinu i toplim kafama u nekom od obližnjih kafića.\nTakođe, vožnja gondolom dugačkom devet kilometara koja povezuje centar Zlatibora i Tornik, biće nezaboravno iskustvo ne samo za vaše klince već i za vas.\nZa porodični odmor svakako je veoma važan i udoban i prijatan privatni smeštaj po povoljnim cenama sa obezbeđenim parking mestima. Veliki broj apartmana nudi i niz besplatnih pogodnosti za svoje goste kao što su wireless internet, DVD-teka sa filmovima i crtaćima za mališane, sopstveno dvorište i slično.\nJedna od nezaobilaznih lokacija na Zlatiboru, bilo da dolazite sa porodicom ili prijateljima, svakako je i zlatiborska pijaca na kojoj možete degustirati i kupiti ukusne planinske sireve i kajmak, domaću rakiju i zlatiborske čajeve koji će vas grejati tokom cele zime, zatim tradicionalne zlatiborske specijalitete od mesa i ručno pravljene ukrase.\nPrava lokacija za nezaboravni provod sa prijateljima\nUređeno šetalište Zlatibora, pregršt kafića, pabova i restorana sa ukusnim, domaćim specijalitetima i udaljenost od gradske gužve biće idealan izbor za kvalitetno provedeno vreme sa prijateljima i dragim ljudima.\nSavetujemo vam da na vreme potražite najbolje ponude apartmana na Zlatiboru jer se zbog velike potražnje upravo pred praznike, kapaciteti veoma brzo popune. Komforni smeštaj sa udobnim spavaćim sobama i prostranim dnevnim prostorijama kao i moderno opremljenim kuhinjama, pružaju sve potrebne pogodnosti za zajednički odmor sa dragim ljudima.\nČarobno mesto za doček Nove godine udvoje\nSneg, planina, kamin, sauna već pri samom pomenu mirišu na romantiku i idilične trenutke. Opuštajuća zimska atmosfera, mir, priroda i izolovanost od užurbane svakodnevice učiniće vašu Novu godinu na Zlatiboru nezaboravnom jer ćete u potpunosti moći da se posvetite jedno drugom. Nađite savršen smeštaj za doček Nove godine 2021. na Zlatiboru.\nDuge šetnje snežnim stazama, romantična vožnja gondolom, kuvano vino i ukusna planinska hrana biće dovoljni za savršeno praznično uživanje udvoje.\nOvo je samo deo razloga zbog kojih ova divna planina uživa opravdanu popularnost. Iako je ova godina zbog pandemije drugačija od prethodnih, Zlatibor i pored toga ostaje oaza mira, lekovita banja, rekreativni centar i mesto najlepših okupljanja i opuštanja.\nNa ovoj snežnoj lepotici nazdravite novoj godini, lepšim danima, prijateljima i porodici jer upravo ovakvi zajednički trenuci pune nas pozitivnom energijom i pomažu da lakše prođemo kroz izazove kao što je trenutna situacija. Prepustite se planini i novim avanturama koje vas čekaju baš ovde, na 1496 metara nadmorske visine.\nMali, a ipak veliki\nnedelja april 11, 2021\nPosle 5 godina čekanja, otvorena gondola koja spaja Zlatibor i Tornik\nponedeljak januar 18, 2021\nsubota novembar 21, 2020\nOdmarajte ovog leta na Zlatiboru uz vaučere za popust\nutorak jun 16, 2020


Drska krađa komšija: Srbija i Hrvatska otele BiH devet milijardi maraka | Kliker.info\nDrska krađa komšija: Srbija i Hrvatska otele BiH devet milijardi maraka\nGodišnja vrijednost električne energije koja pripada BiH, a koju neovlašteno prisvajaju elektroprivrede Srbije i Hrvatske, iznosi oko 242 miliona maraka. Od početka rada pograničnih hidrocentrala, pa do danas od BiH je uzeto ukupno 71.000 gigavat sati električne energije, čija vrijednost iznosi zapanjujućih devet milijardi maraka!U ovu procjenu nisu uračunate naknade za potopljeno zemljište koje također nikada nisu plaćane i čiji iznosi dostižu vrijednost od nekoliko desetina miliona maraka.Sve ovo navodi se u informaciji o ostvarivanju prava raspolaganja električnom energijom na zajedničkim vodotocima sa Srbijom i Hrvatskom, koju je na posljednjoj sjednici usvojila Vlada Federacije.Federalna izvršna vlast traži od državnih institucija, prije svih Vijeća ministara i Parlamentarne skupštine BiH, da se angažiraju da bi se ova otimačina zaustavila i da bi se sa susjedima konačno dogovorila pravična raspodjela struje. Ako se do dogovora u razumnom periodu ne dođe, u Vladi FBiH smatraju da bi međunarodnim sudovima trebalo podnijeti za nadoknadu ogromne štete koju je BiH pretrpjela, a i dalje je trpi.Prema informacijama sadržanim u dokumentu kojeg je usvojila federalna Vlada, najteža situacija je sa zloupotrebom hidropotencijala koje koriste hidrolektrane Bajina Bašta i Zvornik.Svu struju koja se proizvede na ovim elektranama od početka njihovog rada prisvaja Srbija, iako na to prema relevantnim međunarodnim propisima koji reguliraju raspodjelu hidropotencijala, nema pravo.\nSića iz Zvornika Hidroelektrana Zvornik ima instaliranu snagu od 88 megavata, sa godišnjom proizvodnjom 525 gigavatsati električne energije od čega BiH treba da pripadne 49,8 posto. Prema proračunima, godišnja vrijednost struje koja bi trebala pripasti BiH iznosi 33,2 miliona KM, a od izgradnje ovog objekta 1957. godine BiH je oštećena za 1,7 milijardi maraka.To međutim nije ništa kada se uporedi sa ciframa koje BiH gubi na mnogo većoj hidroelektrani Bajina Bašta. Ukupna snaga ovog energetskog objekta je 360 magavata i on je pušten u pogon 1968. godine. Godišnje BiH samo na HE Bajina Bašta gubi 138 miliona KM, a od njene izgradnje oteto je nevjerovatnih 5,81 milijardi maraka.Državne institucije i ranije su na različite načine bile informirane o svemu ovome, ali su se odlučile na ignoriranje problema i neobjašnjivo guranje glave u pijesak. Ovo je, međutim, prvi put da su zvanične institucije pokrenule rješavanje problema, pa se s pravom očekuje da konačno o svemu progovore prije svega Vijeće ministara te Pravobranilaštvo BiH.\nOrlovac i Dubrovnik Problemi sa Hrvatskom vezani su za hidrolektrane Orlovac i Dubrovnik. Obje elektrane koriste vodeni potencijal koji se skoro u potpunosti nalazi na teritoriji BiH, ali se sva struja preusmjerava u Hrvatsku. Prema proračunima Vlade FBiH, godišnje se sa ove dvije elektrane prisvoji struja koja bi trebala pripasti BiH u vrijednosti od oko 70 miliona maraka. Od početka njihovog rada do danas BiH je oštećena za 1,54 milijarde maraka. (Kliker.info-San)


Dušan Kovačević emotivno o Nedi Arnerić: Osećam se kao da je otišao neko iz moje najbliže familije - Telegraf.rs\n11/01/20 | 23:55\nKovačević je rekao da je istog dana preminula i Nedina draga prijateljica, supruga velikog glumca\nKad sam saznao da nas je Neda napustila, imao sam osećaj kao da je otišao neko iz moje najbliže familije. Ona je za generacije i generacije ostala simbol lepe i šarmante devojke sa osmehom, i po tog gracioznosti bila je negde bliska Mileni Dravić. I moja prva asocijacija na Nedu su mladost i lepota, i tako ću je uvek pamtiti - kao nekog ko je nosio veliki osmeh i ulepšavao nas tim osmehom - rekao je reditelj, scenarista i dramski pisac Dušan Kovačević.\nJedna od najpoznatijih uloga kultne glumice, koja je preminula 10. januara, bila je mlada u remek-delu "Ko to tamo peva", filmu Slobodana Šijana koji je sniman po Kovačevićevom scenariju.\n- Nedu sam upoznao kad sam polovinom 1970-ih radio na televiziji, gde je tada igrala nekoliko zapaženih uloga. Zatim smo se sreli u filmu "Ko to tamo peva", a nešto kasnije u pozorišnoj predstavi "Profesionalac", koju je sa Batom Stojkovićem i Bogdanom Diklićem igrala 450 puta. Uz mnoštvo zajedničkih uloga na filmu, ona je bila jedna od onih glumica koje će svojom mladošću i lepotom obeležiti istoriju sprskog i jugoslovenskog filma. Započela je karijeru rano i, nažalost, otišla je prerano - ističe Kovačević, koji je sa Nedom bio veliki prijatelj.\nDanilo Bata Stojković Printskrin: Youtube\nNedi je Zvezdara teatar decenijama bio druga kuća, i o tome je često govorila.\n- Od te davne 1978. godine kada smo radili "Profesionalca", do pre nekoliko meseci, Neda je stalno dolazaila u Zvezdara teatar, da li zbog predstava koje je imala, ili potpuno privatno, da se sa nekim vidi ili popije kafu - kaže Kovačević za "Novosti".\nNedina pisma otkrivaju tananost njene duše: Pomislila sam na vas i slatko se isplakala pred kamerom\nMedju javom i medj snom\n12. januar 2020 | 14:11\nSta god i kako god...pocivaj u miru\n12. januar 2020 | 02:33\nNe znam sta je bio razlog ali alkohol je svakako doprineo ovome.\n12. januar 2020 | 02:15\nOde nasa Ikona...


14 stvari koje niste znali o Miku Džegeru (FOTO, VIDEO) | Magazin | Showtime\n14 stvari koje niste znali o Miku Džegeru (FOTO, VIDEO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nOtišao je da se leči od zavisnosti od seksa, pa smuvao terapeutkinju\nAli ne i druge žene - bio je u punom zamahu zavisnosti od seksa. Džeri je molila, preklinjala, pretila da će ga ostaviti, i na kraju uspela da ga natera da potraži pomoć. Verovatno je trebalo da pripazi da terapeut bude muškarac, pošto se Džeger "lečio" kod žene koju je, pogađate, smuvao i onda i sa njom imao intimne odnose od kakvih je trebalo da ga izleči.


Jovo Šćepanović: Povratak na velika vrata - Nira Press\nPočetna » Jovo Šćepanović: Povratak na velika vrata\nDolaskom novog vlasnika, britanske kompanije Ashmore Group Plc, CARNEX u Vrbasu za kratko vreme uspostavio trend rasta proizvodnje\nKada je početkom ove godine Ashmore Group Plc, britanska kompanija specijalizovana za upravljanje investicionim fondovima i sredstvima na tržištima u razvoju, postao novi vlasnik CARNEXA u Vrbasu, za domaćeg lidera u industriji mesa počelo je novo poglavlje u istoriji dugoj skoro pola veka.\nSa učešćem od 92 procenta kapitala, Ashmore je stabilizovao vlasničku strukturu čime su širom otvorena vrata novim poslovnim i razvojnim programima bačkog industrijskog giganta poznatog i izvan granica naše zemlje.\nKompaniji Ashmore nije bilo teško da prepozna mogućnosti akcionarskog društva iz Vrbasa sa dobro utemeljenim, prepoznatljivim proizvodnim znakom u uvek perspektivnoj prehrambenoj industriji.\nVeć prvi potezi koji su usledili dolaskom u severni deo Srbije pokazali su da je Ashmore načinio dobar izbor i da, po pravilu, ne greši prilikom odlučivanja o ulasku na nova tržišta. Jedan od odlučujućih faktora koji je Ashmore opredelio da kupi CARNEX jeste činjenica da ova kompanija poseduje čitav lanac u proizvodnji hrane, od biljne proizvodnje preko stočarstva do prerade mesa (što joj je i osnovna delatnost), u skladu sa sloganom „Od njive do trpeze“. Sopstvena sirovinska baza predstavlja sigurnu osnovu postojanosti kvaliteta proizvoda.\nPrihod uz nizak rizik\nStručnjaci kompanije Ashmore smatraju da aktivno upravljanje profesionalnih menadžera sa dugim iskustvom na tržištu u kombinaciji sa superiornom analizom vodi do natprosečnog prihoda uz nizak rizik. Oni su, takođe, ubeđeni da je na snazi izražen trend poboljšanja kreditne sposobnosti u zemljama u razvoju koji, tokom vremena, dovodi do povećanja vrednosti kapitala.\nU naredne dve ili tri decenije, današnja tržišta u razvoju mogla bi se uvećati u meri da predstavljaju polovinu globalne tržišne kapitalizacije.\nUspešnost investicione Ashmore filozofije potvrđuju i brojne nagrade i rangiranja u vrhu od strane vodećih rejting agencija, uključujući Lipper, Nelson`s i Standard & Poor`s. Firma je osvojila Global Investors Award, nagradu za izvanredne uspehe u investiranju u obveznice na tržištima u razvoju i to 2001, 2002, 2004. i 2005. godine. Najveće priznanje, po njihovoj proceni, jeste poverenje koje su pokazali ključni učesnici na tržištima kapitala, centralne banke, vlade i penzione korporacije, institucije i individualni klijenti sa visokim finansijskim potencijalom, investirajući preko Ashmore.\nDo pre jedne decenije CARNEX se bavio isključivo preradom mesa. Od kada mu je 1997. godine pripojeno nekoliko poljoprivrednih dobara iz okoline Vrbasa, u CARNEXU se obrađuje oko 3.000 hektara u vlasništvu firme i oko 3.500 hektara u državnom vlasništvu.\nPrema rečima Jova Šćepanovića, v.d. generalnog direktora CARNEX a.d, mehanizacijom kojom danas raspolažu, mogu da obrađuju čitavih deset hiljada hektara, što je realna ambicija za blisku budućnost, što bi značilo proširenje biljne proizvodnje kao jednog od strateških pravaca industrije za koju nikada nije postojao problem plasmana proizvoda.


RS: Uhapšeni otac i majka ubijenog Davida Dragičevića, policija blokirala Trg Krajine\nUtorak , 2018-12-25 | 11:35:52\nPolicija Republike Srpske uhapsila je jutros u Banjaluci Davora Dragičevića, oca ubijenog mladića Davida Dragičevića.\nDavorova bivša supruga Suzana Radanović potvrdila je Beti da je on uhapšen i navela da je to učinjeno pod optužbom da ugrožava bezbednost najviših zvaničnika Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske.\nRadanović je navela da je Dragičević uhapšen kada je izašao iz kuće u banjalučkom naselju Pobrdje i krenuo ka Trgu.\nKada je izašao iz kuće, za Davorom su krenula dva policijska vozila s pet policajaca, od kojih su tri bila u uniformi, a dva u civilu.\nDragičević je pokušao da izmakne hapšenju, ali nije uspeo. Nije pružao fizički otpor.\nPolicijska uprava Banjaluka saopštila je da su njeni službenici, "pod nadzorom Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka, priveli jutros lice D.D. u Banjaluci u cilju dokumentovanja krivičnog dela ugrožavanje sigurnosti".\nKako Beta saznaje, privedena je i jedna od članica grupe "Pravda za Davida" Sofija Grmuša, a policija dolazi na vrata još nekim članovima te grupe.\nBanjalučka policija je pre par dana podnela prekršajne prijave protiv 20 članova grupe "Pravda za Davida" koji su 17. decembra protestovali ispred zgrade Narodne skupštine RS u vreme održavanja sednice parlamenta na kojoj je za ministra policije RS ponovo izabran Dragan Lukač.\nIz policije je tada saopšteno da su se članovi grupe "Pravda za Davida" okupili na prostoru na kojem ne mogu da budu održavana javna okupljanja.\nDavid Dragičević, 21-godišnji mladić iz Banjaluke, nestao je u noći 18. marta, a njegovo beživotno telo pronadjeno je 24. marta na ušću Crkvene u Vrbas kod tvrdjave Kastel.\nMediji iz RS i Srbije, bliski vlastima u Banjaluci, u više navrata su pokušali da kriminalizuju Davida Dragičevića i kompromituju grupu "Pravda za Davida", označavajući njene pripadnike rušiocima RS, stranim plaćenicima i "soroševcima".\nOd 26. marta na banjalučkom Trgu Krajine svako veče se održavaju skupovi "Pravda za Davida".Policija RS blokirala Trg KrajineBanjalučka policija i pripadnici specijalne jedinice MUP-a Republike Srpske blokirali su jutros Trg Krajine i označaili ga žutom trakom, zabranjujući bilo kome da pridje mestu na kojem se nalazi slika ubijenog mladića Davida Dragičevića.\nNa trgu se nalazi 20-tak pripadnika specijalne policije RS.\nDavor Dragičević, otac ubijenog mladičam, jutros je uhapšen, a trenutno se nalazi na hirurgiji jer mu je slomljena ruka.\nOsim njih dvoje, uhapšeno je još nekoliko članova grupe "Pravda za Davida" koji su 17. decembra protestovali ispred Narodne skupštine RS kada je birana nova vlada RS.\nGrupa "Pravda za Davida" protestovala je zbog ponovnog izbora Dragana Lukača za ministra policije jer roditelji ubijenog mladića tvrde da su pripadnici MUP-a RS ubili njihovog sina.\nPolicijska uprava Banjaluka saopštila je da su njeni službenici "pod nadzorom Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka, priveli jutros lice D.D. u Banjaluci u cilju dokumentovanja krivičnog dela ugrožavanje sigurnosti".\nBanjalučka policija je pre par dana podnela prekršajne prijave protiv 20 članova grupe "Pravda za Davida" koji su 17. decembra protestovali ispred zgrade Skupštine RS, pošto je ranije saopštila da su se članovi grupe okupili na prostoru na kojem ne mogu da budu održavana javna okupljanja.\nOd 26. marta na banjalučkom Trgu Krajine svako veče se održavaju skupovi "Pravda za Davida".


Dodikov zet Pavle Ćorović suvlasnik firme povezane sa aferom podmićivanja Siniše Malog | Infomedia Balkan\nBiznis i ekonomija | 29.Jul.2019 - 17:57 h\nDodikov zet Pavle Ćorović suvlasnik firme povezane sa aferom podmićivanja Siniše Malog\nPredsjednik i premijerka Srbije Aleksandar Vučić i Ana Brnabić su rekli da navode KRIK-a treba da istraže nadležne institucije, Agencija za borbu protiv korupcije i Savet za borbu protiv korupcije u okviru Vlade Srbije.\nPavle Ćorović, zet srpskog člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika, suvlasnik je firme „KBV Datakom“ Banjaluka zajedno sa biznismenima Ivanom Bošnjakom i Stojanom Vujkom iz Beograda za koje je otkriveno da su bratu ministra finansija Srbije Siniše Malog ustupili stan i automobil, piše Capital.ba.\nMreža za istraživanje kriminala i korupcije (KRIK) objavila je da Predrag Mali, rođeni brat ministra finansija Srbije Siniše Malog, već pet godina vozi audi u vlasništvu firmi Ivana Bošnjaka i Stojana Vujka.\n„Automobil je najpre bio u vlasništvu njihove firme „Milenijum tim“ angažovane na najvrednijim državnim projektima, uključujući i „Beograd na vodi“, a zatim je preregistrovan na njihovu drugu kompaniju „KBV datakom“. Sem automobila, biznismeni su ustupili i stan u kojem je stanovala devojka Predraga Malog“, objavio je KRIK.\nNekoliko stručnjaka reklo je za KRIK da se ovakav vid ustupanja automobila i nekretnina može tumačiti kao klasičan primer korupcije.\nAudi koji vozi Mali, bio je registrovan na firmu „KBV Datakom“ iz Beograda, a koja je, zajedno sa Dodikovim zetom, osnivač istoimene firme u Banjaluci.\nU Agenciji za posredničke, informatičke i finansijske usluge RS Pavle Ćorović, suprug Dodikove kćerke Gorice, je zaveden kao osnivač društva za informacione tehnologije i telekomunikacije „KBV Datakom“ Banjaluka, zajedno sa istoimenom firmom iz Beograda.\nOva firma osnovana je 2015. godine, a registrovana je za uslužne djelatnosti koje se odnose na informacione tehnologije i računare, te za konsultantske usluge i izradu softvera.\nZa četiri godine postojanja ova firma uspijela je da, sa prvobitnih 23.425 KM prihoda u 2015. godini, prošlu godinu završi sa prihodom od preko milion maraka.\n„KBV Datakom“ je tokom 2018. godine sa samo četiri radnika prihode povećao za čak 290 odsto u odnosu na godinu ranije.\nPrihode koje su prikazali iznosili su lani čak 1,11 miliona KM što je značajno povećanje u odnosu na 2017. godinu kada su iznosili 285.853 KM.\nIako su im prihodi značajni, dobit koju su lani u ovoj firmi prikazali iznosi 64.434 KM.\nOva firma lani nije bila opterećena kreditima, ali je imala obaveze od 260.877 KM.\nNa sajtu matičnog preduzeća „KBV Datakom“, među mnoštvom poslova koje su realizovali u Srbiji, navedena su i dva koja su imali u BiH, izgradnja optičkog kabla na relaciji ATC Modriča – Šešlije (Mtel BiH) i izgradnja SPOK ATC Lončari – ATC Obudovac – ATC D. Slatina (Mtel BiH).\n„Vizija kompanije „KBV Datakom“ je da bude jedan od lidera u regionu u oblasti projektovanja, konsaltinga, inženjeringa i izgradnje objekata telekomunikacione, energetske i saobraćajne infrastrukture. Poseban akcenat stavljamo na izgradnju optičkih komunikacija i primenu novih znanja, tehnologija i metoda u realizaciji projekata“, navedeno je na sajtu te firme.\n„Milenijum tim“ iz Beograda ima registrovanu istoimenu firmu u Bijeljini i poslovnu jedinicu u Banjaluci.\nFirma u Bijeljini je osnovana 2016. godine za djelatnost gradnje hidrograđevinskih objekata, ali je od tada u minusu i ne bilježi prihode. Lani je minus tog preduzeća bio 1.904KM, 2017. godine gubitak je bio 8.449 KM, a 2016. kada su osnovani završili su u minusu od 23.902 KM.\nNovinarka KRIK-a Dragana Pećo, koja je sa Pavlom Petrovićem radila na priči „Koruptivne veze: „Milenijum tim“ ustupio audi i stan bratu Siniše Malog“, kaže za portal CAPITAL da je ta firma angažovana na nekima od najvrijednijih projekata u Srbiji, a da poslovanje širi i na regiju.\n„Jedan od najvrednijih projekata koje su dobili u poslednje vreme je izgradnja stanova za pripadnike službe bezbednosti u Nišu i Vranju, to je projekat koji je Vlada Srbije pokrenula u nekoliko gradova. To je tender na koji su se oni, sa firmom iz Turske, jedini prijavili i cena je 18 odsto viša od procenjene vrednosti“, kazala je Pećo,\nDodala je da je „Milenijum tim“ uključen od početka i u projekat izgradnje „Beograda na vodi“.\n„Kroz istraživanje vidimo bliske veze sa braćom Mali, aktuelnim ministrom finansija Sinišom Malim i njegovim bratom. Prateći finansijske izveštaje vidimo da ta kompanija dobija sve vrednije i vrednije poslove poslednjih godina kako jača i pozicija Srpske napredne stranke (SNS) na vlasti i poslovi koje dobijaju uglavnom su od institucija koje vode ljudi iz SNS-a“, navela je Pećo.\nDodala je da je vidljivo da „Milenijum tim“ daje pozajmice kćerkama firmama koje, iako ne dobijaju neke od značajnijih poslova, sve bolje posluju.\n„Naravno, oni šire poslovanje i na region i koristiće sigurno neke bliske veze da posluju i u regiji“, kazala je Pećo.\nDodala je da je primjer toga i firma u Banjaluci.\n„U firmi „KBV Datakom“ suvlasništvo imaju Ivan Bošnjak i Stojan Vujko koji su vlasnici „Milenijum tima“. Poslove koje je „KBV Datakom“ radio u Srbiji takođe su u vezi sa postavljanem optičkih kablova“, rekla je Pećo.


POLICIJA U POTRAZI: TRAŽI SE MILOŠ GRAHOVAC IZ NEVESINJA, porodica sinoć prijavila nestanak - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH POLICIJA U POTRAZI: TRAŽI SE MILOŠ GRAHOVAC IZ NEVESINJA, porodica sinoć prijavila...\nPOLICIJA U POTRAZI: TRAŽI SE MILOŠ GRAHOVAC IZ NEVESINJA, porodica sinoć prijavila nestanak\nPolicijski službenici Policijske uprave Trebinje tragaju za Milošem Grahovcem koji se u srijedu, 25.05.2022. godine sa putničkim automobilom marke „Golf“, udaljio od porodične kuće u nepoznatom pravcu, saopšteno je iz Policijske uprave Trebinje\n”Policijskoj stanici Nevesinje, 25.05.2022.godine, oko 19,35 časova, prijavljeno da se navedeno lice ne javlja članovima porodice na telefon, a da je njegov putnički automobil pronađen u mjestu Plani, opština Nevesinje.\nPolicijska uprava Trebinje apeluje svim građanima ukoliko primjete lice sa fotografije ili dođu do bilo kakvih saznanja o istom, prijave najbližoj policijskoj stanici ili pozivom na besplatni broj telefona 122”, saopšteno je iz policije.\nPrethodni članakSDS podijeljen zbog kandidata za člana Predsjedništva BiH\nNaredni članakŠmit stigao u Banja Luku: Sastao se sa Stanivukovićem


TENIS: Ruskinje već uzele medalju | Mondo\n> OI_2012 > Vesti London 2012 TENIS: Ruskinje već uzele medalju 2 komentara 02. avgust 2012. 20:25 >\nPoznati su svi polufinalni parovi olimpijskog teniskog turnira u muškom i ženskom singlu. Kod tenisera za plasman u finale i medalju boriće se Novak Đoković (2) - Endi Marej (3) i Rodžer Federer (1) - Huan Martin Del Potro (8), a kod teniserki Viktorija Azarenka (1) - Serena Vilijams (4) i Marija Šarapova (3) - Marija Kirilenko (14).


DantoyŠifra artikla: 5660\nOvaj set podrazumeva veličanstven brodić toplih i jarkih boja. Brodić je savršen za igru tokom kišnih dana ili za zabavu u kadi! Ova igračka je napravljena u Danskoj od bioplastike, održive sirovine napravljene od 90% šećerne trske, što ga čini sertifikovanim da nosi ekološku oznaku Nordijskog labuda.


U 91 inspekcijskom nadzoru zatečeno 26 radnika ¨na crno¨ | Bosanski.com\nIzumljen premaz za WC šolju koji sprečava zadržavanje fekalija\nDvoje poginulih u rušenju mosta u Francuskoj\nNaslovna Biznis U 91 inspekcijskom nadzoru zatečeno 26 radnika ¨na crno¨\nU 91 inspekcijskom nadzoru zatečeno 26 radnika ¨na crno¨\nU Briselu sastanak o ekonomskim dešavanjima u BiH i EU\nMusa postigao tri poena protiv Pacersa, fenomenalni Dončić brojao do 42\nPompeo objavljuje ublažavanje američkog stava prema izraelskim naseljima\nEdo Maajka napustio FM JAM\nU nastavku kontrole zakonitosti poslovanja poreznih obveznika koja je započeta 8. jula 2019., inspektori Porezne uprave Federacije BiH su 10. jula na području Ilidže, Novog Grada, Novog Sarajeva, Centra, Starog Grada, Čitluka i Neuma izvršili 91 inspekcijski nadzor kojim su obuhvaćeni porezni obveznici koji obavljaju ugostiteljsku, trgovačku, pekarsku i druge uslužne djelatnosti.\nU tim aktivnostima inspektori su otkrili 26 neprijavljenih radnika, 16 obveznika koji nisu evidentirali promet, 12 objekata u kojima se djelatnost obavljala bez odobrenja nadležnog organa i jednog obveznika koji nije imao instaliran fiskalni uređaj.\nZbog utvrđenih nepravilnosti: zapošljavanje neprijavljenih radnika, rad bez odobrenja nadležnih organa, nepostojanje fiskalnog uređaja i neevidentiranje prometa putem fiskalnog uređaja zapečaćeno je 14 objekata, a u 47 slučajeva izdati su prekršajni nalozi sa ukupno izrečenim novčanim kaznama od 86.700 KM.\nOsim tih direktnih učinaka, započete brze kontrole koje će biti nastavljene i u dane vikenda, ali i tokom naredne sedmice na širem području FBiH dovele su do toga da su porezni obveznici i sami prije dolaska poreznih ispektora izvršili prijavu radnika.\nKao rezultat navedenog, a prema službenim evidencijama Porezne uprave FBiH, od 3. do 12. jula 2019. povećan je broj zaposlenih, pa je tako na primjer, u općinama: Centar Sarajevo broj zaposlenih povećan za 39 zaposlenika, Hadžići za 17, Novi Grad za 22 zaposlenika i Stari Grad dva zaposlenika, saopćeno je iz PUFBiH.\nprevious Poslovni forum BiH - Grčka: Unaprijediti privrednu saradnju\nnext Austrijski sindikati ljuti: Slovenija nam šalje socijalno osiguranu radnu snagu iz BiH\nKrajiška firma neobičnog imena izvozi sve što proizvede i motivira dijasporu za povratak u BiH\nMMF dao preporuke za efikasnije upravljanje dugom RS-a\nStudija Bečke privredne komore: Firmama potrebno 12.400 tehničara


Kreirano: Srijeda, 02 Ožujak 2016 07:49\nObjavljeno: Srijeda, 02 Ožujak 2016 07:49\nVALPOVO Lions klub Valpovo-Belišće, u suradnji s tvrtkom „Fuderer“ – Rasadnik ukrasnog bilja te uz suglasnost Grada Valpova, dobio je priliku ozeleniti, urediti i oživjeti prostor „Monikinog igrališta“ u Valpovu, kako bi se dolaskom toplijeg vremena i djeca i njihovi roditelji na njemu još ugodnije osjećali.\nSlijedom navedenog, u subotu, 27. veljače 2016. godine, članovi Lions klub Valpovo-Belišće i radnici tvrtke „Fuderer“ prionuli su na posao i uz nazočnost Zdravka Ćorića, potpredsjednika Gradskog vijeća Grada Valpova, velikog broja članova Udruge osoba s invaliditetom „MI“ Valpovo, koje je predvodila predsjednica Tea Šarlija, Bože Zelića koji je jedan od pokretača akcije „Monikino igralište“ te brojnih građana, zasadili 17 sadnica među kojima su kuglati bagrem, crni bor, lovorvišnja, lipa i javor.\nPosebno se zahvaljujemo Predsjednici Povjerenstva za ekologiju Lionsa Hrvatske, Ziti Ladocki-Jularić koja nas je podržala u našoj akciju i pozvala na sudjelovanje u akciji „Put bijelih ruža“ koju uskoro organizira Lions klub Mursa iz Osijeka.


FOTO: Kako pravilno izabrati naočare - jeftino na kraju često izađe skuplje | Novosadski informativni portal 021\nFOTO: Kako pravilno izabrati naočare - jeftino na kraju često izađe skuplje\nNije pametno štedeti na zdravlju, zbog čega nikada ne bi trebalo kupovati "gotove" naočare, sa već ugrađenom dioptrijom, jer one samo mogu dodatno oštetiti vid i izazvati glavobolje.\nŽivot 14.08.2019. | 20:45\nZbog teške finansijske situacije i čestih poskupljenja, građani su često prinuđeni da štede na svemu - nažalost, i na dioptrijskim naočarima. Iako bez njih uopšte ne mogu da funkcionišu, neretko se dešava da starije osobe kupuju "gotove" naočare, sa već ugrađenom dioptrijom, na tezgama pijaca, u prodavnicama, drogerijama...\nMeđutim, na zdravlju se ne sme štedeti, zbog čega eksperti apeluju da se dioptrijske naočare nikako ne uzimaju na svoju ruku, već isključivo kod optičara, i to nakon pregleda oftalmologa.\nVeoma je važno naglasiti da naočare moraju biti izrađene prema specifikacijama nosioca, a ne tako da budu jednake za sve. Zbog toga je potrebno proći određene korake: utvrđivanje tačne dioptrije, odabir odgovarajućeg rama, uzimanje individualnih mera svakog nosioca, kao što je razmak zenica i, naravno, prilagođavanje okvira ergonomiji svakog nosioca.\nTih koraka nema prilikom kupovine naočara van optičarske radnje, te postoji velika mogućnost da dodatno pogoršaju vid. Takođe, može doći i do pojave forija (neravnoteža očnog mišića) i glavobolja. Konačno, i sama razlika u ceni između tih loših "gotovih" nočara, i onih kupljenih kod optičara, nije velika. Puno je veća cena koju nosioci plaćaju ako tim "gotovim" naočarima nepopravljivo pokvare vid.\nKada je reč o ispravnom odabiru stakala, trebalo bi napomenuti da postoje mineralna sočiva (staklo) i organska sočiva (plastika). Mineralna sočiva (stakla) gotovo se više i ne proizvode, a zbog opasnosti od loma i teškog oštećenja oka, više se i ne preporučuju.\nSama težina zavisi i od vrste materijala - staklo je nekoliko puta teže od plastike i stvara velike probleme prilikom nošenja.\nŠto se dioptrije tiče, što je ona veća i debljina stakla je nešto veća. No, ako se radi o plastičnim sočivima, težina se skoro i ne menja. Ako se radi o mineralnim sočivima (staklo), u tom slučaju su kod većih dioptrija sočiva toliko teška da mogu izazvati čak i rane na nosu od nošenja. Danas postoje i specijalni materijali poput polikarbonata, koji je nemoguće slomiti i koji pruža najpouzdaniju zaštitu od udaraca.\nPri izboru je najbolje posavetovati se sa oftalmologom i optičarom, koji će vam preporučiti prava stakla isključivo za vas.\nDanas je izbor okvira toliko velik, da skoro i ne postoji ograničenje dioptrije. Bilo da su ramovi plastični, metalni, od titana ili se drže samo sa par vijaka, okviri su izuzetno lagani i prilagođavaju se dioptriji tako da svako sigurno može pronaći okvir, bez obzira na dioptriju.\nVažno je napomenuti i da sva dioptrijska stakla imaju zaštitne slojeve, koji nisu samo estetski dodatak, već i sastavni deo svakog sočiva koji korisniku pruža oštar, kvalitetan i ugodan vid.\nNaime, dobro poznati antirefleksni sloj, odnosno sloj protiv bleštanja, najbitniji je deo sočiva, koji pruža neuporedivo čistiju i prozirniju sliku nego sočivo bez njega. Danas nijedne naočare ne bi smele biti bez antirefleksnog sloja, jer svaki put kada se neko odluči za nočare bez njega, svesno je sebi umanjio oštrinu i kontrast za deset do dvadeset odsto.\nKako bi naočare imale dugotrajnu i kvalitetnu zaštitu, preporučujemo da se na njih pored zaštitnog sloja obavezno stavi i sloj protiv grebanja.\nSve je popularnije, a mnogima i jednostavnije, da odaberu fotoosetljive naočare sa dioptrijom, koje menjaju boju, ili pak sunčane naočare sa dioptrijom koje su uvek zatamnjene. Ukoliko je neko sklon da gubi sunčane nočare ili ih zaboravlja kod kuće, a često se kreće na otvorenom, za njega su fotoosetljive naočare idealan izbor, jer se automatski prilagođavaju intenzitetu sunca, pa potamne tačno onoliko koliko je potrebno da pruže ugodan vid.\nA kada se osoba nalazi u zatvorenom prostoru, fotoosetljive naočare su potpuno prozirne i nemaju boju.\nSa druge strane, sunčane naočare su i modni dodatak i uvek će biti sastavni deo garderobe.\nMali zanimljivi istorijat lične higijene\n11.01.2020. Život 1


ZAVETINA PANTALEJ U MARKOVOM POLJU IZNAD ZAJEČARA – PROSLAVA I ISTORIJAT\nBalkansko poluostrvo je, zbog svoje izuzetne kulturne višeslojnosti, prostor koji se odlikuje velikom brojnošću, raznovrsnošću i arhaičnošću kultnih (svetih) mesta, kao i bogatsvom, raznovrsnošću i arhaičnošću običajnog sadržaja koji je za njih vezan. U ovom smislu posebno se odlikuje područje, u etnokulturnom smislu veoma šarolike, istočne Srbije. Veliki broj kultnih (svetih) mesta nalazi se i na području katastarske opštine grada Zaječara.\nUglavnom je reč o kultnim mestima koja su obeležena, najčešće viševekovnim, zavetnim stablima – takozvanim zapisima, ili starim kamenim zavetnim krstovima, ali se na njima javljaju i drugi objekti (drveni krstovi, venjaci, sitan religijski inventar…). Iako ih ima na celom području katastarske opštine Zaječar, kultna mesta su u najvećem broju koncentirsana u reonu Belog brega, brda koje dominira Zaječarem sa njegove severne strane. U ovom smislu, Beli breg je svojevrsna zaječarska „sveta gora“ (na relativno malom prostoru ima više od 15 kultnih mesta). To je zbog toga što su se u ovom reonu nalazile njive i vinogradi Zaječaraca i stanovnika obližnjeg sela Veliki Izvor (za razliku od brda Kraljevica, sa južne strane Zaječara, koje je bilo utrina), a poznato je da su zavetine često posvećene zaštiti obradivih površina i useva (na žalost, mnoga od svetih mesta Belog brega su zapuštena i na njima se svetkovine više ne održavaju). Jedno od svetih mesta u reonu Belog Brega je i kultno mesto Pantalej (narodno ime za Svetog Pantelejmona), koje se nalazi na potesu Markovo polje (u severoistočnom delu ovog brda). Ono je označeno starim svetim hrastom – zapisom, na čijem deblu je, sa zapadne strane, ikona Svetog Pantelejmona.\nVeć četvrt veka mi je, kao etnologu, fenomen kultnih mesta u žiži interesovanja. Sakupio sam dosta etnografske građe o njima, i to u raznim delovima Balkana, razume se, najviše u istočnoj Srbiji, u kojoj živim i koja mi je za istraživanja uvek dostupna (o kultnim mestima sam do sada i objavio više načnih radova i novinskih članaka). Godinama već kontinuirano sakupljam građu i o kultnim mestima Zaječara. Zbog toga sam ove, 2021. godine, 9. avgusta, prisustvovao proslavi zavetine Pantalej, na pomenutom istoimenom kultnom mestu na potesu Markovo polje iznad Zaječara.\nJedna od osnovnih radnji prilikom posete kultnih mesta, pogotovu kada je dan njihove proslave, dan zavetine, jeste kićenje kultnog objekta cvećem i paljenje sveća pored njega. Tako je i u ovom slučaju kultni hrast, kao glavni kultni objekat, zbog dolaska većeg broja ljudi bio bogato zakićen cvećem, a u cilju napretka useva i jednim velikim zelenim strukom kukuruza sa korenom. Pored njega su, po običaju, kao darovi bili zakačeni i nove krpe i peškiri. Sve to daje jednu arhaičnu sliku, koja podseća na nekadašnja prethrišćanska vremena, kada je kult drveta bio centralni religijski kult. Kao i na mnogim drugim kultnim mestima Balkana, centralni čin proslave bio je obred rezanja zavetinskog kolača (koji podrazumeva paljenje zavetinske sveće, kađenje, blagosiljanje, zarezivanje kolača, prelivanje kolača vinom, lomljenje kolača, predaja dela kolača budućem kolačaru), održan oko 11 sati. Obred je, uz prisustvo i učešće tridisetak ljudi, vodio ovogodišnji kolačar Zoran Milojević, koji je na kraju obreda deo kolača predao budućem kolačaru Zoranu Nikiću, koji će biti domaćin proslave sledeće godine. Posle toga je usledila kultna trpeza, takoreći ispod (u senci) starog svetog hrasta. Na trpezu su redom iznošene đakonije i uz nju se obedovalo, pilo i razgovaralo. Kasnije se, uz harmoniku Srećka Milojevića, sina ovogodišnjeg kolačara, i zapevalo i zaigralo. Ostalo se do večernjih sati.\nOd prisutnih, a pre svega od Branislava Markovića Buce iz Zaječara (1956), čiji su preci slavili ovu zavetinu, saznao sam da je ona osnovana zbog zaštite i plodnosti Markovog polja (ne zna se tačno kada), jer su, tadašnji vlasnici imanja na ovom potesu imali problema sa atmosferskim nepogodama i rodnošću useva. Pamti se da je pre Drugog svetskog rata bilo nekoliko domaćinstava koja su učestvavala u proslavi zavetine, čiji su se domaćini, vlasnici imanja u Markovom polju, smenjivali kao kolačari. Reč je uglavnom o Velikoizvorcima, jer su oni držali veliki deo istočnog Belog brega, a tu su i dve srodničke porodice Zaječaraca, čiji je predak svoju zemlju, koju je imao pored Crnog Timoka, preko puta Popove plaže, zamenio sa Velikoizvorcima Kalčićima, za imanje u Markovom polju, u kojem se našlo i samo kultno mesto Pantalej. Dve kolibe ovih Zaječaraca bile u neposrednoj blizini kultnog mesta – koliba deda Gavre i baba Lepe na samo dvadesetak metara, a koliba deda Dragiše i baba Radmile, inače dede i babe kazivača Branislava Markovića, nešto dalje (Dragišin otac Neško i Gavrin otac bili su rođena braća). Kuće su imali u gradu, ali u njima su živeli samo mladji, dok su pomenuti stariji uvek bili na kolibama, na imanju, sa stokom.\nBranislav Marković kaže da su pre Drugog svetskog rata, a i posle, zavetine proslavljane na veliko (za posleratni period i sam je svedok). Slavlje je počinjalo pripremama i druženjima dan pre praznika Pantalej, kulminiralo je na sam dan praznika, a nastavljalo se i sledeći dan. Svake godine su pravljeni improvizovani venjaci (ovde zvani: vejnici) – drvene konstrukcije na koje se odozgo stavljalo granje sa lišćem, radi hladovine, a i radi zaštite od eventualne kiše. Dolazio je veliki broj, i po 50-ak i više, zvanica, bilo je i po dva-tri reda stolova. Ali dolazili su ljudi i nezvani (iz Zaječara, čak i iz obližnjeg sela Nikoličeva), jer je obavezno bilo i muzike – svirača na gajdama, violinama, harmonikama, ponekad i čitav duvački orkestar (takovana: „plek muzika“), pa se proslava pretvarala u veselje i igranku. I nezvani su mogli da zameze i popiju na račun domaćina, a naravno, i da se vesele i igraju. Zna se da je zavetina održavana i tokom Drugog svetskog rata, jer je ostala priča da su na proslavu jednom prilikom svratili i četnici koji su tuda prolazili. Ovakve proslave na veliko, sa muzikom, trajale su sve do 70-ih godina 20. veka. Poslednje porodice koje su držale kolač bile su upravo deda Gavrina i deda Dragišina. Tada su oni odlučili da prestanu sa proslavama na veliko, ali su nastavili da se na praznik Pantalej ovde okupljaju i režu kolač u porodičnom krugu.\nOd polovine 20. veka, u Zaječar, koji je postao novi veliki i perspektivni industrijski centar, u okviru velikog socijalističkog projekta industrijalizacije i prevođenja poljoprivrednog stanovništva u radničko, naglo se naseljava veoma veliki broj stanovnika, pogotovo iz pasivnih planinskih predela jugoistočne Srbije (knjaževački, pirotski, svrljiški, belopalanački, lužnički i drugi krajevi). Međutim, mnogi od naseljenika, iako su se zaposlili u nepoljoprivrednim delatnostima, nisu se odrekli poljoprivrede. Kupili su u okolini grada zemlju i u svojim dvorištima i na imanjima osnovali novu poljoprivrednu infrastrukturu. Tako su naseljenici iz reona čuvene ulice Fruškogorske, u velikom naseljeničkom naselju Kotlujevac, od Velikoizvoraca i Zaječaraca skoro u potpunosti otkupili imanja u Markovom polju (ova ulica je, u stvari, i formirana naseljavanjem uz početak kolskog puta koji vodi ka Markovom Polju i koji se i danas koristi). Mnogi i danas tamo ne samo da obrađuju zemlju, već imaju i stambene objekte u kojima privremeno, pa čak i stalno, borave. Sa dolaskom na ovaj potes, i oni su bivali učesnici zavetinske proslave, veselja i igranki, na kultnom mestu Pantalej, na dan ovog praznika. Kada se sa zavetinskim proslavama prestalo na veliko, oni su, zbog svojih imanja i napretka svojih domaćinstava vezanih za ovaj potes, na ovaj dan tu svraćali da, uz kićenje kultnog hrasta, zapale sveću (običaj posećivanja kultnih mesta na praznike i proslave zavetina veoma je zastupljen i u krajevima iz kojih su se doselili).\nTokom vremena, deda Gavrina i baba Lepina porodica doživela je nesreće, te su sa posetom na ovaj praznik, rezanjem kolača i porodičnom kultnom trpezom nastavili potomci deda Dragiše i baba Radmile – zet Gradislav i ćerka Milosava, kao i unuk Branislav, naš kazivač, i njegova supruga Dušica. Na taj dan su okolne komšije, sa kojima su se i združili i sprijateljili, pozivali na kultno mesto da svrate na čast. Polovinom druge decenije 21. veka, 2014-2015. godine, Nenad Neško Manić, inače poreklom iz pirotskog sela Rudinje, koji je prijatelj sa Branislavom Markovićem i koji je ovde mnogo puta povodom zavetine svraćao na čast, pokrenuo je inicijativu ponovnog obnavljanja proslave na veliko i smenjivanja kolačara. To je Branislav zdušno prihvatio. Pod uticajem Nenada Manića, za kratko vreme obnovi proslave, uz prihvatanje i povremene uloge kolačara, priključilo se još četitri domaćinstava naseljenika, sva iz rejona zaječarske ulice Fruškogorske. Njihovi domaćini (i povremeni kolačari) su: Krstivoje Petrović, poreklom iz Rudinja kod Pirota, Radovan Ćirić, poreklom iz sela Strelac kod Babušnice (ali je u Fruškogorskoj ulici prizećen u domaćinstvo poreklom iz sela Repušnice u Zaglavku – knjaževački kraj), Zoran Nikić, poreklom iz Starog Korita, takođe u Zaglavku, i Zoran Milojević, poreklom iz timočkog sela Jakovca kod Knjaževca (ali takođe prizećenog u domaćinstvo iz Repušnice u Zaglavku i Gabrovnice u Budžaku). Članovi ovih domaćinstava se nadaju da će se proslavi, za čiju je obnovu i ponovno omasovljenje najzaslužniji Nenad Neško Manić, priključiti još domaćinstava koja imaju zemljišne posede u Markovom polju i da će se ona u budućnosti još više omasoviti.\nTekst pisao: dr Dejan Krstić\ndejan krstić istorijat proslava Sveti Pantelej zaječar


Kamionski prevoz Nemačka - Špedicija - LKW WALTER\n3 Kamionski prevoz Nemačka (Špedicija)\nBez obzira da li se radi o Minhenu, Hamburgu, Berlinu ili nekom drugom mestu između Severnog mora i Alpa, zahvaljujući rasprostranjenoj mreži naših transportnih partnera, pokrivamo ceo prostor Savezne Republike Nemačke.\nŠpedicija LKW WALTER, Vaš prevoznik za Evropu, organizuje Vaše kamionske transporte (kompletne utovare) iz cele Nemačke za sve zemlje Evrope i obrnuto. Osim toga nudimo Vam i našu uslugu prevoza unutar Nemačke.\nBrandenburška kapija (Nemačka, Berlin)\nLKW WALTER - Vaša špedicija za kamionske prevoze u Nemačkoj > više o tome ovde:\nNaši specijalisti za Nemačku rado će Vam dati informacije!


Njujork/London -- Indeksi akcija Njujorške berze pretrpeli su protekle sedmice najoštriji pad od jula 2002. godine.\nIndeksi akcija u Evropi pali su šestu nedelju zaredom nakon što su ekonomski izveštaji i zarade kompanija iz SAD produbili zabrinutost investitora da najveća svetska ekonomija ide ka recesiji.\nNi stimulativni ekonomski paket u vrednosti čak 140-150 milijardi dolara, koji je predložio američki predsednik Džordž Buš, ni spremnost centralne banke SAD da preduzme "značajan dodatni korak" na planu kamatnih stopa nisu otklonili bojazan investitora da će oslabljena ekonomija umanjiti profite kompanija.\nUkoliko "teškaši" poput "Epla", "Junajted tehnolodžiza", "Benk ov Amerike", "Majkrosofta" i drugih kompanija koje narednih dana treba da objave poslovne bilanse za protekli četvrti kvartal ne pruže investitorima nadu da američka ekonomija može da izbegne recesiju, uslediće dalja rasprodaja akcija, ukazuju finansijski analitičari.\nOštar pad akcija protekle sedmice vezuje se za ogromne gubitke "Sitigrupe", najveće američke banke, i "Meril Linča", najveće brokerske firme u svetu, kao i ekonomske podatke koji signaliziraju ukazak američke ekonomije u recesiju, prenele su agencije.\nNajveću zabrinutost izaziva podatak da je u decembru izgradnja kuća u SAD pala 14 odsto, zaokruživši najgoru godinu za tu granu od 1980, objavilo je Ministarstvo trgovine u Vašingtonu.\n"Meni izgleda kao da smo već u recesiji," izjavio je Džejson Kuper iz investicionog fonda "Frst sors investment advajzors" u Indijani.\nIndeks S&P pao je 5,4 odsto i sada je najniži od septembra 2006, a dosad ove godine je pao 9,8 odsto. Indeks Dau Džons skliznuo je četiri odsto, produbivši pad od početka godine na 8,8 odsto, a Nasdak je za nedelju dana izgubio 4,1 odsto vrednosti.\nSkoro svi članovi američke vlade govore o zabrinutosti zbog ekonomije i o onome što čine da pomognu, ali sa stanovišta finansijskih tržišta to samo pogoršava prilike, ocenjuju u njujorškom investicionom fondu "Ipok investment partners".\nAkcije "Intela" pale su protekle sedmice 14 odsto, na najniži nivo od marta 2007, a "Sitigrupe" takođe za 14 odsto, što je najveći nedeljni gubitak od jula 2002. Banka je otpisala 18 milijardi dolara hipotekarnih potraživanja, smanjila dividendu za 41 odsto, ukinula 4.200 radnih mesta i najavila prodaju preferencijalnih akcija stranim investitorima za 14,5 milijardi dolara.\nCena akcija "Meril Linča" pala je 5,2 odsto, po objavi rekordnog gubitka od 16,7 milijardi dolara posle otpisa imovine na poslovima sa rizičnim hipotekarnim hartijama. U zapadnoj Evropi je protekle sedmice pad iskazalo svih 18 nacionalnih indeksa akcija, pri čemu je nemački indeks Daks izgubio 5,2 odsto vrednosti, koliko i francuski CAC 40, a britanski FTSE 100 pao je 4,8 odsto.\n"Još uvek izbegavamo banke," izjavio je Blumbergu menadžer fonda "Bruin dolfin sekjuritiz" u Londonu Stjuart Frejzer, koji upravlja imovinom od 42 milijarde dolara. "Po pravilu želite da izbegavate vrlo ciklična imena, ona koja su izložena ekonomiji".\nAkcije "Hipo rial istejta" su pale 34 odsto, što je najgori učinak u indeksu Stoks 600, koji je pao protekle sedmice 4,7 odsto, a ukupno je 18 odsto niži u odnosu na šestoipogodišnji maksimum iz juna prošle godine.\nAkcije "Komercbanke" pale su 16 odsto usled nagađanja da će imati dalji otpis nenaplativih potraživanja.\nAkcije banaka u indeksu Stoks 600 pale su prosečno 7,4 odsto, što je najveći pad među 18 grupa akcija i ujedno najoštrije smanjenje od polovine jula 2002.\n"Očekujemo dalje loše vesti od finansijskih kompanija," kaže menadžer fonda u ciriškoj banci "Julius Ber", a menadžer hamburškog fonda "Nordinvest" kaže da je "pesimizam ogroman među investitorima."\nBerza: Nedelja AIK banke\nBeograd -- Tokom protekle nedelje promet na Berzi lagano je rastao, da bi poslednjeg dana ubeležio najveću vrednost u ovoj godini.\nSedmicu su obeležle akcije AIK banke, kojima se trgovalo za ukupno 408,8 miliona dinara, što čini gotovo četvrtinu nedeljnog prometa iz trgovine akcijama, navodi se u izveštaju kuće PS Broker.\nIndeksi su prošlu sedmicu završili sa nižim vrednostima nego što su je počeli - Beleks15 je zabeležio nedeljni pad od 0,70, a Belekslajn od 0,54 odsto.\nUkupan promet u posmatranoj sedmici bio je više nego dvostruko veći nego u prethodnoj i dostigao je 1,7 milijardi dinara. Kako promet beleži gotovo konstantan rast od početka 2008, ostaje nada, kaže se u izveštaju, da će se takav trend nastaviti i u narednom periodu.\nOno što će u velikoj meri uticati na razvoj događaja na Beogradskoj berzi vezano je za predsedničke izbore, pa će se, verovatno, tek po njihovom okončanju početkom februara dešavati nešto krupnije, smatraju analitičari PS brokera.\nPrvi dan u prošloj nedelji počeo je sa prometom od 292 miliona dinara, za 40 miliona većim nego poslednjeg radnog dana u nedelji pre toga.\nRast bi bio i veći da nije došlo do znatnog smanjenja prometa u trgovini obveznicama RS, koji je bio manji čak 20 puta u poređenju sa prethodnom trgovinom.\nDrugog radnog dana prethodne nedelje, nakon neznatnog pada u ponedeljak, indeksi su ponovo pozeleneli, pri čemu je Beleks15 porastao za solidan procenat. Analitičari PS Brokera istakli su i značajan udeo stranih investitora u trgovini, od čak 70 odsto, što je najveći udeo u poslednjih mesec i po dana.\nKontinuirani segment tržišta su, kao i celu Berzu, 15. januara ponovo obeležile akcije banaka. Najveći promet, od 52 miliona dinara, ostvarile su akcije Komercijalne banke.\nSledile su Agrobanka sa 30,1 milion dinara i AIK banka, sa 26,4 miliona. I najveći rast cene imale su akcije jedne banke - Jubmes banke, od čak 18,42 odsto uz promet od tri miliona dinara.\nSredina prošle sedmice bila je u znaku velikog prometa, istorijski najviše cene akcija Ikarbusa, ali i osetnog pada indeksa. Svetlu tačku predstavljalo je solidno povećanje prometa, i akcija i obveznica RS.\nUz rast cene od 12,24 odsto 16. januara se akcijama Ikarbusa trgovalo za 61,7 miliona dinara, što je najveći promet od kada se tom hartijom trguje na Beogradskoj berzi. Time su se akcije Ikarbusa našle na čelu dve liste - liste dobitnika dana i liste akcija sa najvećim obimom prometa.\nPoslovanje u četvrtak, 17. januara, bilo je u znaku velikog prometa u trgovini akcijama AIK banke, ali i suprotnim smerom kretanja dva indeksa. Beleks15 je porastao za tek 0,09 odsto dok je Belekslajn opao za osetnih 0,83 odsto i dodirnuo nivo od pre tri nedelje.\nUz rast cene od 0,66 odsto, akcijama AIK banke trgovalo se za čak 108 miliona dinara, što je činilo gotovo trećinu prometa akcijama i najveći promet u poslednjih dvadesetak dana. Ta hartija je cele protekle godine dominirala tržištem i u tom periodu njena cena je porasla za čak 51,3 odsto.\nBeogradsku berzu i poslednjeg dana prošle nedelje u potpunosti su obeležile akcije AIK banke kojima se trgovalo za 199 miliona dinara, što je doprinelo respektabilnom ukupnom prometu.\nZnačajan promet tog dana ponovo su ostvarile i akcije Ikarbusa. Njima se trgovalo za 57,3 miliona dinara, pa su tako za četiri dana prethodne sedmice vlasnika promenile akcije te fabrike autobusa u vrednosti 171 milion dinara, što predstavlja oko 6,5 odsto vlasništva preduzeća.\nToliki promet je neobičan za akcije Ikarbusa, navodi se u izveštaju PS Brokera i dodaje da ostaje da se vidi šta se dešava u strukturi njihovog vlasništva.\nBesplatne akcije: Šest preduzeća


Šef američke obavještajne zajednice: Kinezi biološki pokušavaju stvoriti super-vojnike | Hrvatska danas\nNaslovnica Inozemstvo Šef američke obavještajne zajednice: Kinezi biološki pokušavaju stvoriti super-vojnike\nŠef američke obavještajne zajednice: Kinezi biološki pokušavaju stvoriti super-vojnike\nKina je provela testiranje na svojoj vojsci nadajući se da će stvoriti biološki poboljšane vojnike, tvrdi visoki američki obavještajni službenik, piše Guardian.\nJohn Ratcliffe, koji je od svibnja u kabinetu Donalda Trumpa zadužen za obavještajna pitanja, upozorio je da Kina “danas predstavlja najveću prijetnju Americi”.\nPišući za Wall Street Journal, Ratcliffe je rekao: “Podaci su jasni: Peking namjerava dominirati SAD-om i ostatkom planeta ekonomski, vojno i tehnološki. Mnoge glavne kineske javne inicijative i istaknute tvrtke nude samo sloj kamuflaže za aktivnosti kineske komunističke partije.”\nRatcliffe je rekao da se Kina potrudila da postigne svoj cilj.\n“Američka obavještajna služba pokazuje da je Kina čak provela testiranja na pripadnicima svoje vojske u nadi da će razviti vojnike s biološki poboljšanim sposobnostima”, napisao je Ratcliffe. “Ne postoje etičke granice u potrazi za moći u Pekingu.”\nRatcliffe, koji je pet godina proveo u Kongresu zastupajući Teksas, rekao je da je “preusmjerio resurse” u proračunu obavještajnih službi kako bi se usredotočio na Kinu.\nMnogi analitičari i dužnosnici vladine obavještajne agencije bili su usredotočeni na Rusiju i protuterorističke napore, rekao je Ratcliffe: “Ali danas moramo pozornije gledati na činjenice koje su pred nama, a koje jasno pokazuju da bi Kina trebala biti naša primarna briga.”\nRatcliffeov mandat ravnatelja nacionalne obavještajne službe trebao bi završiti za otprilike šest tjedana, kada Joe Biden položi prisegu kao predsjednik. Biden je za tu ulogu nominirao Avril Haines, prethodno zamjenicu ravnatelja CIA-e.\n‘Poboljšanje’ običnih ljudi koji su uključeni u provođenje zakona ili vojne operacije razbuktalo je maštu mnogih filmskih i TV redatelja tijekom godina.\nGuardian tako spominje film Univerzalni vojnik, u kojem glume Dolph Lundgren i Jean-Claude Van Damme, koji govori o vojnicima koji su genetski poboljšani. Vojnici su sposobni za brzo zacjeljivanje i jači su od normalnih muškaraca.\nU Robocopu Peter Weller prikazuje američkog policajca kojeg ubijaju kriminalci, ali čiji mozak i tijelo znanstvenici koriste za stvaranje kiborškog policajca, opremljenog super snagom, zaključuje Guardian, a prenosi Jutarnji.


Kuća , Vranje | Prodajem kucu\nOglašavanje Banerima\tšifra: 45149 Srbija, Vranje, Vranje, ul. Ucitelja Milana , bez posrednika Pregledano 1355 puta Prodajem kucu\nProdajem kucu u Vranju, ul. Ucitelja Milana 200m2 na placu od 400m2. U dvoristu ima bunar, hidrofor sproveden u kucu, takodje ima struju, vodu, kanalizaciju, telefon, internet. 10 minuta pesice je skola, vrtic, posta, ambulanta-doktor, apoteka, park za decu i sportsko igraliste novoizgradjeno stvoreno za rekreaciju i uzivanje samo pet minuta od kuce. Vredi videti. Kuca poseduje svu dokumentaciju. Cena po dogovoru. Ivica 061/678-6135, fiksni 017/434-162\nUpit: Pronašao sam Vaš oglas na sajtu Srbija-Nekretnine.org . Molim Vas da mi pošaljete više informacija o oglasu #45149 Booking Forma:\nKratak opis problema: Kuće Vranje Prodaja po mestima:\nKuće Vranje Prodaja\nKuće Davidovac Prodaja (1)\nKuće Donji Neradovac Prodaja (1)\nKuće Vranje Prodaja (8)\nKuće Vranjska Banja Prodaja (1)\nKuće Vrtogoš Prodaja (1)\nPoruka: Pronašao sam ovaj oglas na sajtu Srbija-Nekretnine.org za Kuća Vranje - Vrtogoš , ul. Ucitelja Milana . Mislim de ćete interesovati: http://srbija-nekretnine.org/oglas.php?id=45149 Pozdrav. Napredna Pretraga Nekretnina »\n400 m² | 80,000 €\nStruja : Voda : Kanalizacija : #45149 | 16.05.2012.\n382 m² | 0 €\nR. Morkūnaitė. Ką žinome apie Lietuvos kultūros vertybes užsienyje?\tVuković: Naredne sedmice posao za 200 radnika u Bileći\tNa nesreći zaradili 102 miliona dinara\tU Kraljevu ogorčeni zbog pronevere: Ukrali su nam 50 kuća!\tOvo je prvi hrvatski ugostiteljski objekt s GREEN MARK oznakom\tOglasite Potražnju Nekretnine Besplatno!\n1,200 m2 | 1 EUR\n33 m2 | 38,900 EUR\n72 m2 | 99,000 EUR\nGarsonjera : Zlakusa\n28 m2 | 29,000 EUR


Ekspoze mandatarke Cvijanović 17. decembra?\n13/12/2014 | 08:23 | Izvor: RTRS\nMandatarka Željka Cvijanović uputila je inicijativu u NSRS za sazivanje posebne sjednice parlamenta na kojoj će tražiti podršku za sastav nove vlade.\nOvo je za RTRS potvrđeno u Kabinetu predsjednika Narodne skupštine.\nSve je izvjesnije da će druga posebna sjednica biti održana u srijedu 17. decembra. Odluku o tome donijeće Kolegijum Narodne skupštine RS dan ranije koji će zakazati i održavanje treće posebne sjednice koja će uslijediti odmah, po završetku druge.\nBiraće se preostala radna tijela parlamenta, među kojima i izbor Predsjedništva NSRS. Prije toga, mandatarka Željka Cvijanović poslanicima će izložiti ekspoze i sastav nove vlade.\nVladajuća koalicija postigla je dogovor o podjeli ministarstava u novoj vladi. DNS-u su pripala tri resora, Socijalističkoj partiji četiri. U rukama SNSD-a je devet ministarstava. Ministarstvo za izbjegla i raseljena lica pripašće HDZ-u i Davoru Čordašu. U stranci Napredna Srpska potvrđeno nam je da će kadar ove stranke – Draško Aćimović sjesti u fotelju ministra za ekonomske odnose i regionalnu saradnju.\n12:55 > Dodik danas sa Primakovim u Banjaluci\n12:36 > Davidović: Nasilje u porodici sankcioniše se Krivičnim zakonikom\n11:46 > Aktivan požar na Trebinjskim brdima\n11:19 > Babalj: SDS će se odazvati pozivu SNSD-a, ali ne znači da će u vlast\n21:05 | ponedjeljak, 25. Mart\nUkrštenica: NATO bombardovanje SRЈ\n20 godina NATO bombardovanja SRЈ.


Sud poništio još jednu nezakonitu smjenu Vlade RS\n23.06.2022. / 11:38\nBANJALUKA – Okružni sud u Banjaluci poništio je rješenje kojim je Nebojša Glamočić smijenjen sa pozicije pomoćnika direktora Poreske uprave Republike Srpske, a Vlada RS ga je ponovo imenovala kako bi ispoštovala presudu, saznaje portal CAPITAL.\nGlamočić je smijenjen u julu prošle godine, a na njegovo mjesto je došao Goran Zemun kadar Socijalističke Partije Petra Đokića i predsjednik opštinskog odbora stranke u Prnjavoru.\n“Nebojša Glamočić, po zanimanju diplomirani ekonomista vraća se na radno mjesto pomoćnika direktora Sektora za upravljanje naplatom poreza u Poreskoj upravi Republike Srpske na koje je imenovan rješenjem Vlade, a u postupku izvršenja pravosnažne sudske presude Okružnog suda u Banjaluci”, navodi se u odluci Vlade RS.\nPodsjećamo, Vlada Republike Srpske se nepodobnih kadrova rješava tako što ih smjenjuje bez ikakvog pravnog osnova.\nOni koji su smijenjeni zatim tuže Vladu i veoma lako dokazuju kako su smjene nezakonite, dok trošak sudskih postupka snosi budžet Republike Srpske, odnosno njeni građani.\nVlada zatim kreće u pravnu akrobaciju kako bi samo formalno ispoštovala presudu na način da oštećenog vrati na posao, a zatim ga veoma brzo ponovo smijeni.\nOkružni sud u Banjaluci je stava da vlast na ovaj način stvara pravni haos i anarhiju.\n“Formalno poštovanje ne predstavlja poštovanje zakona u cjelosti. Izigravanjem zakona i normi kojima se propisuje postupanje u civilizovanom društvu, moguće je stvoriti anarhiju i haos te kršenje ljudskih prava u cjelosti, a što nije u interesu bilo kog uređenog društva”, upozorava sud u presudi od prije nekoliko mjeseci kojom je naložio da se bivša pomoćnica u ministarstvu saobraćaja i veza Nataša Kostić vrati na posao.\nPodsjećamo, ranije su po istom modelu smijenjeni direktor Republičke uprave za igre na sreću Mladen Simić, bivši direktor Inspektorata Republike Srpske Predrag Tomić, pomoćnik ministra uprave i lokalne samouprave Nikola Knežević.\nPo zakonu, državni službenik se razrješava istekom mandata, ostavkom, izborom na neku od javnih funkcija, ako mu se ukine radno mjesto ili dva puta dobije negativnu ocjenu za svoj rad.\nNišta od toga nije bio slučaj kod gore navedenih smjena.\nTagovi: Nebojša Glamočićsmjena\n10.06.2022 | 11:22\nSmijenjena Dragana Čavka\n05.05.2022 | 11:58\nVlada ponovo ignorisala sud i smijenila Simića\n23.02.2022 | 12:14\nRastoka bez komentara o smjeni\n23.02.2022 | 11:11\nDujaković: Ponovo ću podnijeti tužbu


Roditelji teško bolesne Ivane (3) uplatili novac za liječenje malog Nikole - Leutar.net\nHomeVijestiRoditelji teško bolesne Ivane (3) uplatili novac za liječenje malog Nikole\nRoditelji teško bolesne Ivane (3) uplatili novac za liječenje malog Nikole\n6. decembra 2019. Leutar Vijesti 0\nBjelogrlići su, kada su čuli da Nikola nije dobio pomoć, bez razmišljanja odlučili da pomognu dječaku, te su mu odmah danas prebacili 20.000 KM, čime su dječakovim roditeljima omogućili da ga pošalju na dalje liječenje u Novi Sad.\n– Taj gest nam je vratio vjeru u ljude, a 20.000 KM koje su nam uplatili na račun su nam omogućile da Nikolu pošaljemo na presađivanja matičnih ćelija – kaže Đorđe.\nOn dodaje da je razočaran u cjelokupno zdravstvo u Republici Srpskoj, kao i u Fond zdravstva jer im, za sve ove godine nisu izašli u susret, uprkos svim molbama.\nPodsjećamo, Fond solidarnosti za dijagnostiku i liječenje oboljenja, stanja i povreda djece u inostranstvu uplatio je juče zdravstvenoj ustanovi u Francuskoj, prema dostavljenom predračunu Klinike za dječiju oknkologiju “Gustav Rosi”, 295.249,60 evra za liječenje trogodišnje Ivane Bjelogrlić iz Istočnog Sarajeva.\nU dostavljenom predračunu navedeno je da će malena Ivana u roku od osam narednih dana dobiti termin za smještaj na klinku, a njena majka je istakla da će ostatak sakupljenog novca od Ivaninog liječenja biti proslijeđen u humanitarne svrhe, za djecu koja dijele Ivaninu sudbinu.\nVaša IP adresa : 54.36.150.12


RTS :: EU: Na Balkanu obnoviti ili zatvoriti 13 termoelektrana\nEkonomija EU: Na Balkanu obnoviti ili zatvoriti 13 termoelektrana\nEU: Na Balkanu obnoviti ili zatvoriti 13 termoelektrana\nnedelja, 21. jun 2015, 10:11 -> 15:24\nU zemljama balkanskog regiona trebalo bi zbog zastarelosti i nezadovoljavanja standarda Evropske unije, da se obnovi ili zatvori 13 termoelektrana, rezultati su istraživanja Fondacije "Mreža za promene jugoistočne Evrope".\nU Srbiji bi po tom principu trebalo obnoviti ili zatvoriti pet termoelektrana, prenosi Al Džazira Balkan.\nU periodu od 2025. do 2030. na meti su TE "Morava", "Kostolac", "Nikola Tesla" i "Kolubara", dok je u TE "Kosovo" rok za zatvaranje tri bloka 2020. godina, a za preostala dva 2025. godina, prenosi Tanjug.\nU Bosni i Hercegovini u periodu od 2020. do 2025. godine na meti su četiri bloka TE "Tuzla", a do 2030. godine TE "Gacko", "Ugljevik" i "Kakanj".\nU Hrvatskoj bi do 2020. trebalo zatvoriti samo jednu termoelektranu, "Plomin", u Makedoniji dve – "Oslomej" i "Bitolj" i to u periodu između 2025. do 2030. godine, a isti rok ima i TE "Pljevlja" u Crnoj Gori.\nEnergija je tema s kojom se svaka zemlja na putu evrointegracija mora suočiti i zemlje regiona bi trebalo da do 2050. smanje emisiju štetnih gasova za 80 odsto, poručeno je iz Brisela.\nStručnjaci sugerišu zemljama regiona da rade na povećanju energetske efikasnosti stambenih zgrada, efikasnijem iskorišćavanju vetra i sunca, ali i smanjenju upotrebe uglja.\nU Briselu smatraju da je u regiji problem nedostatak političke volje i da vremena nema, navedeno je u tekstu Fondacije "Mreža za promene jugoistočne Evrope".\n(sreda, 24. jun 2015, 09:10)\nRE:Znaci opet zaduzivanje,ili odustajanje?\nAko je u EU sve tako dobro, što nam Dunav stiže tako zagađen? Da li ćemo i na Dunavu morati graditi filtere da bi im ga vratili prečišćenog u EU? Koliki kredit za to moramo uzeti? Evo još jednog dokaza da EU nije spremna da nas primi kao partnere! Ukoliko želimo da im se prikačimo, moramo biti ekonomski i politički toliko slabi da u svemu zavisimo od njih! Takvo partnerstvo nam nikako ne treba!\n(ponedeljak, 22. jun 2015, 00:05)\nZnaci opet zaduzivanje,ili odustajanje?\nA,koliko evropska,i americka industrija svakodnevn izbacuju u atmoseferu gasova,koji stvaraju ozonske rupe u atmosferi,i narusavajupored ekologije,i vremenske izmene u Prirodi? Do pre 20.g;poplave,suse,grad,izazvane globalnim zagrevanjem atmosfre su bile prava retkost.Neka oni zatvore svoje fabrike,pa cemo i mi nase elektrane,i precemo sa termo,na hidro sto jetrbalo davno uraditi.Ali da bih smo to uradili potrebno nam je naj pre uvesti ekonomiste.\n(nedelja, 21. jun 2015, 18:06)\nje što EU obilato koristi nuklearnu energiju i tako podstiče svoju proizvodnju, a nama soli pamet. Pritom se ne spominje podrška razvoju i izgradnji novih elektrana, nego verovatno sledi memorandum o tome kako je za sve nas "mnogo bolje" da struju ne proizvodimo, nego samo uvozimo. I to isključivo iz EU. Kao i sve ostalo. Još malo pa će i reke da nam isuše, pa da idemo da obilazimo njihove.\n(nedelja, 21. jun 2015, 17:56)\nda naravno da sam za jer se zasticuje ekologija , ali tek onda kada EU ukloni totalno sa evropskog tla sve nuklearne elektrane koje ne daj boze necega loseg moze da unisti citavu populaciju ljudi u Evropi. sta je bolje termoelektrana ili nuklearna elektrana . po meni je bolje termoelektrana jer ona ne moze unistiti ljudski rod kao sto to moze nuklearna elektrana.tako da smo to dogovorili da tako bude kada oni njih uklone i mi cemo zatvoriti nase ili obnoviti.\nNajbolje bi bilo za sve da se prebacimo na Vetrenjace .\n(nedelja, 21. jun 2015, 15:57)\nTako je, treba i poslednji oblik domace proizvodnje unistiti!\nEU standardi... A onda cemo verovatno kupovati cistu Europsku struju iz ekoloskih nuklearnih elektrana!\n(nedelja, 21. jun 2015, 15:00)\nItalija je clan EU od osnivanja , njen osnivac.\nItalija je tek ove , 2015. godine zatvorila zadnju termo elektranu na ugalj !\nI zemlje Balkana ce ih zatvoriti kada im istekne upotrebna vrednost i rok upotrebe.\nEkstrakcija nafte iz skriljaca je daleko prljavija tehnologija od termo elektrana.\nEkstrakcija nafte i gasa iz skriljaca , zagadjuje atmosfetu 10 puta vice od elektrana\nPored vazduha , zagadjuje i podzemne vode i izvore sto je ozbiljniji problem.\nAli EU ne daje naredjenja ili z\_ahteve Americi da smanji ili , ne daj Boze , zaustavi ekstrakciju skriljaca.Cak ohrabruje da poveca i gas dobijen ekstrakcijim skriljaca upotrebi kao zamenu za ruski ?\n(nedelja, 21. jun 2015, 14:48)\nOva evropska piskarala me podsecaju na ona iz vremena Stipe Suvara i Ivana Stambolica .Zbog takvih nesposobnih pojedinaca se sve pocelo rusiti.\nNije poenta ugalj izbaciti iz upotrebe,jer ga imamo za 1000 godina,vec da dimnicari redovno ciste kotlarnice i dimnjake na kojima trebaju da se postave filteri za filtriranje.Ljudi nemaju pare ni da jedu,ni da kupe odecu i obucu,a kamoli da termoizoluju kuce stiroporom,novim vratima i prozorima.To je zalosno!!!\n(nedelja, 21. jun 2015, 14:34)\nKrediti za energetsku efikasnost nasih banaka, uopste nisu povoljni\nKrediti za energetsku efikasnost stanova, kuca ili zgrada uopste nisu povoljni, cak i oni koje drzava pomaze nisu povoljni za nase novcanike a kamoli oni komercijalni bez pomoci drzave.\n(nedelja, 21. jun 2015, 14:32)\nDa zatvorimo TE koje koriste lignit\nA mi smo najveci proizvodjaci lignita u svetu a to bas hoce EU, da nas onesposobi trajno. Dosad sam bio za EU ali sad kad dodje do referenduma, zaokruzicu NE!\n(nedelja, 21. jun 2015, 13:59)\nДакле, Србија треба сама да се одрекне могућности да купује гас од Руса, треба да затвори своје термоелектране. Даље, ма какво играње са нуклеарном енергијом нам је забрањено још 2000. године - демократски су нам одузете играчке које смо имали у Винчи...\nПлан Запада за Србију је - мрак и смрзавање! О некаквој индустрији да и не говоримо.


Demonstranti na pakovanjima toalet-papira ostavili poruke niškim predstavnicima vlasti - juGmedia\nŠestu noć zaredom građani Niša okupili su se kod Skupštine i krenuli u protestnu šetnju centralnim gradskim ulicama i nakon blokiranja kružnog toka u Ulici cara Dušana nastavili Obrenovićevom ulicom ka Gradskoj kući, gde su i završili večerašnje okupljanje uz poruke ispisane na pakovanjima toalet-papira „Glasački listić“ i „Vaše diplome“.\nDemonstranti su i večeras uz parole i pesme „Sistem te laže“ i „Marš na Drinu“, skandirali protiv predsednika Srbije Aleksandra Vučića i uzvikivali „Ostavke, ostavke“ aludirajući na članove Kriznog štaba.\nI ove večeri su prošli pored prostorija Srpske napredne stranke, ali nije bilo nikakvih incidenata.\nProtestna šetnja je protekla mirno, uz prisustvo saobraćajne policije koja je regulisala saobraćaj.\nVarao porodice pritvorenika\nNIŠ - Zbog sumnje da je izvršio 60 krivičnih dela prevare niška policija je u Beogradu uhapsila je Aleksandra V (42) iz Ivanjice.Sumnja da je tokom…\nLESKOVAC - Na stotine kilograma smeća očišćeno je danas u strogom centru grada koje je bilo sakriveno iza stambenih zgrada u ulici Koste Stamenkovića.…\nGinekolog tajno slikao 1.850 golih pacijentkinja\nJEDAN nemački ginekolog je pod istragom jer je tajno fotografisao oko 1.850 pacijentkinja, a kod njega je pronađeno 35.000 fotografija i nekoliko video…\n13.07.2020. u 22:55\nNa dobrom smo putu da postanemo Italija po broju umrlih.\nNE KORONA VIRUS\nborio sam se,\npao mi teško\nmeni ni ne trepi,\nkao da su ludi.\nVlasti guraju sve,\nda niko ne pasti\ni od nje ne mre,\nkraj dela da krasi.\nDan se danom\nborimo se hrabro\nda uništio demon\ntako naški, a oštro.\nIstorija će pisati,\ni plućima disati


vesti | Page 5 | Punjeni paprikaš\nSubmitted by Dragana Danicic on 15/10/2013 - 18:43\nAlogiin album „Priče o snovima” mnogi su okarakterisali kao izuzetno uspešan. Album je pobrao odlične kritike, ali ima i onih koji su tvrdili da se Alogia udaljila od svog prvobitnog koncepta. Izbacivanjem spota, i ujedno prvog singla, „Elegia Balcanica”, kao najavu za novi album, može se reći da će i ovaj drugi deo kritike biti opčinjen, jer su se momci u biti vratili korenima.\nViše... about Alogia najavila singlom Elegia Balcanica novi album!\nSubmitted by Anja Milovanović on 02/10/2013 - 18:23\nNakon četvorogodišnje pauze, Satyricon se vraća na black metal scenu! Devetog septembra na evropsko, a sedamnaestog na američko tržište izašao je novi album, Satyricon. Na albumu je deset potpuno novih pesama, sa još tri dobro urađena miksa.\nViše... about Buka sa severa\nSubmitted by Aleksandar Mili... on 30/09/2013 - 13:51\nOdbojkaška reprezentacija Srbije osvojila je bronzanu medalju na Evropskom prvenstvu u Danskoj i Poljskoj, posle pobede nad Bugarskom sa 3:0 po setovima 25:22, 32:30, 27:25.\nViše... about Bronzana medalja za odbojkaše Srbije na Evropskom prvenstvu\nViše... about Zombies Cup 2013\nFormula 1: Dominacija Fetela u Singapuru\nSubmitted by Aleksandar Mili... on 23/09/2013 - 19:06\nPobednik trinaeste trke šampionata Formule 1, koja je vožena na stazi Marina Bej u Singapuru, trostruki je uzastopni šampion sveta, Nemac Sebastijan Fetel iz Red Bula. Ovo je sedmi trijumf nemačkog automobiliste u sezoni.\nViše... about Formula 1: Dominacija Fetela u Singapuru\nSubmitted by lilo on 20/09/2013 - 13:09\nU Srbiji će se 12. oktobra po prvi put održati festival u organizaciji Jungle Tribe-a. Wonderland je festival koji se ugleda na trenutni svetski hit kao što je Tomorrowland, ali i Tomorrow World, Burning Man. Ono što posetioci mogu da očekuju jeste scenografija smeštena na prostoru KPGT-a koja će ugostiti mnogobrojne likove iz bajki oživljavajući na taj način najlepše filmske priče.\nViše... about Prvi Wonderland festival u Srbiji\nadaptacija geografija prikaz knjige trejler fotografija serija istorija rok recenzija albuma recenzija serije izložba naučna fantastika kriminalistički film biografski film lista akcija psihološki triler informacione tehnologije režija gluma avanturistički film događaji biografija muzika drama nauka fudbal psihologija pozorište distopija blokbaster analiza politika filozofija strip arhitektura turizam najava filma domaći film biblioteka film putovanje književnost hip hop najava vesti video igra recenzija igre evropski film srpska istorija sport horor beograd strani autor triler domaći bend intervju umetnost društvo komedija


Prijavljen je oporavak kod 226 pacijenata\n83138 pregleda\t231 reakcija\t58 komentar(a)\nLaboratorije Instituta za javno zdravlje Crne Gore, druge javne i privatne laboratorije koje se bave dijagnostikom infekcije novog koronavirusa su tokom jučerašnjeg dana (srijeda, 21. april 2021. godine) završile analizu i Institutu dostavile rezultate za 1.207 uzoraka na novi koronavirus.\nUkupno je dijagnostikovano 139 novopozitivnih slučajeva infekcije SARS-CoV-2.\nOboljeli su iz sljedećih opština: Podgorica 37, Nikšić 17, Pljevlja 16, Bar 12, Danilovgrad 8, Bijelo Polje 6, Rožaje 6, Cetinje 5, Berane 5, Budva 4, Herceg Novi 3, Andrijevica 3, Kolašin 3, Tivat 2, Mojkovac 2, Plav 2, Petnjica 2, Šavnik 2, Kotor 1, Tuzi 1, Plužine 1, Žabljak 1.\nOd jučerašnjeg presjeka Institutu je prijavljeno sedam smrtnih ishoda povezanih sa Kovid-19, kod pacijenata iz sljedećih opština: Podgorica (2), Berane (1), Nikšić (1), Bar (1), Budva (1) i Kolašin (1) od kojih je najmlađi imao 47, a najstariji 87 godina starosti.\nDo 15:00 časova prijavljen je oporavak kod 226 pacijenata.\nUzimajući u obzir sve novootkrivene slučajeve kao i broj oporavljenih, ukupan broj trenutno aktivnih slučajeva Kovid-19 u Crnoj Gori iznosi 2.835.\nOd početka epidemijskih dešavanja (mart 2020. godine) ukupan broj registrovanih slučajeva infekcije novim korona virusom u Crnoj Gori je 96.187.\nCrna Gora koronavirusKoronavirusCOVID-19\n12.05. 16:09 h\t2789\t74362\n12.05. 07:10 h\t1200\t73100\n12.05. 14:50 h\t62\t72158\n12.05. 07:20 h\t153\t72086\n12.05. 13:38 h\t465\t60910\n12.05. 16:09 h\t205\t2789\n12.05. 13:38 h\t100\t465\n12.05. 19:45 h\t90\t406