FLUIDNI ŽIVOT: Darkvudi i Bisera: Ima dana kad je nada dovoljna...\nU našim anti-utopijskim vremenima, bez potrebe za transcedencijom, ima dana kad je nada dovoljna...\nOd pastoralne idile stare Srbije (Selo gori a baba se češlja) preko izgubljenog raja građanske Srbije (kostimirane TV serije Zdravka Šotre po delima Mir-Jam Ranjeni orao, Greh njene majke, Nepobedivo srce) naše društvo stalno žudi za svetom zlatnog doba. A svet zlatnog doba je svet zaustavljenih satova. On nam beži poput fatamorgane, pa nam kad god nam se čini da smo mu se približili, izmakne. Međutim, motiv za ovaj povratak u „detinjstvo čovečanstva“ nije nacionalistički ili izolacionistički, ili barem nije samo to. Jer, nostalgija nam uvek govori univerzalnim jezikom više o tome čega danas nema, šta nedostaje ovde i sada, nego o tome kako je to bilo lepo nekada.\nZato se, danas, kada je „istorija ubrzala ritam i pokazala zube“ suočavamo sa mnoštvom različitih nostalgičnih diskursa i produkcija. No, u tom galimatijasu svega i bilo čega u kome se nostalgija prodaje kao tinejdžerski duh, nailazimo ,ipak, i na neke istinske vrednosti, a jedna od njih je povratak na scenu jedne od retkih istinskih diva bivše Jugoslavije, Bisere Veletanlić.\nPrvo se u martu 2009. desio film Jovana Todorovića „Beogradski fantom“, koji zatvara Biserin klasik „Nikada više“, potom je usledila i osvežena verzija istoimene pesme (u Laura 2000 remiksu), kao i semplovanje zaboravljenog bisera „Ne postoji on“ (u pesmi „Ta ne postoji“ Bdata Džutima), da bi sve bilo krunisano sa dva sjajna Biserina solo koncerta u rasprodatoj dvorani Kolarčeve zadužbine, decembra 2010. i 2011. godine.\nAli, čini se da je tek saradnje sa sastavom Darkwood Dub vratila Biseru tamo gde joj je i mesto – natrag u budućnost. Neobična zvučna pustolovina Darkvuda i Bisere otpočeta singlom „Nešto sasvim izvesno“ svoju kulminaciju doživela je zajedničkom turnejom u gradovima diljerm Srbije, s velikim finalom na koncertu u beogradskom Sava centru.\nTo prevazilaženje razlika najprimetnije je u drugom segmentu koncerta u kome dominira glas Bisera Veletanlić. Baš kao što je sam koncert otpočeo numerom prelomnom za Darkvude u 21. veku („Vrtlog vira”), tako i Biserin segment počinje starim klasikom „Ne plači“, svojevrsnom prekretnicom u njenoj karijeri, jer je ovom raskošnom baladom Arsena Dedića prešla na domaći repertoar i pobedila na „Beogradskom proleću“, 1971. godine. Slede i osavremenjeni „Ručak za dvoje“, „Potaman“, kao i „Dva“, koja nam pokazuje kako u našim anti-utopijskim vremenima, bez potrebe za transcedencijom, ima dana kad je nada dovoljna. Na kraju ovog drugog bloka, sledi iščekivano „Milo moje“ pri čijem izvođenju Biserin magični vokal nas vodi ka nekoj vrsti gospel katarze - kako bi se osetili novorođenim u "Soul Crkvi", u kojoj su svi dobrodošli.\nNošeni Mikijem Ristićem, koji svira bas poput zlatnog noža koji seče do kosti i otkriva svetove za koje nismo ni znali da postoje, Darkvudi u završnom delu koncerta Sava Centar iz Soul Crkve pretvaraju u neonsku diskoteku, na čijem podijumu će vam se kukovi nepovratno odvojiti od tela. Tako će se „Treći Vavilon“, uz koji su se tokom devedesetih nizale šutke i slamala rebra preliti u diskoidni „Šečer“, pa u hit „O pustinji“, da bi se potom kao u kakvom superiornom DJ miksu, u kome kraftwerkoidni roboti poskakuju uz predmoderne mitove i postmoderne mašine Li ‘Skreč’ Perija ispreplitale redom -„Dorćolac“, „Original Creation“ i „130“.\nNa singlu “Nešto sasvim izvesno“, ceo Sava Centar je na nogama, a u tom položaju će ostati da sluša „Zlatni dan“, koji nam po ko zna koji put pokazuje zašto je slušanje Biserinog glasa istinski religiozni čin. Bez suviše priče i praznog hoda, završni par pesama „Zapremina tela“ i „Nedaleko odavde“ učinili su da publika, kako to već red nalaže na kncertima Darkvuda, otpliva pravo u selestijalne predele.\nNa kraju, koncert Darkwood Duba i Bisere Veletanlić pokazao je barem tri stvari: da je puno diva u našem svetu, ali da je samo jedna Bisera Veletanlić; da su Darkwood Dub jedinstvena pojava na našoj muzičkoj sceni; i što je najvažnije da umesto jeftine rasprodaje nostalgije, muzika je tu da bi se stvarala neka nova tradicija.\n...Što saradnja Darkwood Duba i Bisere Veletanlić zorno pokazuje.\nU tom ime – živeli!\n( nedelja, 16.12.2012. | 09:47)\nОзнаке: Arsen Dedić, Bisera Veletanlić, Darkwood Dub, Dorćolac, Laura 2000, Li 'Skreč' Peri, Mir-Jam, Ne plači, Nešto sasvim izvesno, O pustinji, Treći Vavilon, Zapremina tela, Zlatni dan\nМарија Ђорђевић 10. април 2018. 00:08\nДобро написано "истинска дива". Само што,нажалост, клинци данас знају за неке друге "диве".


Obrazovan Savet za integraciju Roma\nPokrajinska Vlada je obrazovala Savet za integraciju Roma koji je povremeno radno telo. Savet ima predsednika, zamenika i devet članova među kojima je i Živana Živanovic iz Bačkog Gradišta.\nSavet za integraciju Roma ima zadatak da Pokrajinskoj Vladi i njenim organima predlaže mere i aktivnosti sa ciljem što bolje integracije Roma na teritoriji Autonomne pokrajine Vojvodine.\nPored toga Savet treba da daje svoje mišljenje o merama i aktivnostima u procesu integracije i saradnje sa Nacionanim savetom romske nacionalne manjine.\nKako piše u odluci Pokrajinske Vlade, Savet za integraciju Roma bi trebao da predlaže savetovanja kako bi se pronašlo najbolje rešenje u procesu integracije Roma u APV i da, kao radno telo, prati ostvarivanje tog procesa na terenu.


SMIT.RS Media | Novi brend na našem tržištu - IP Tiandy kamere za video nadzor\nNovi brend na našem tržištu - Tiandy kamere za video nadzor\nTIANJIN TIANDY DIGITAL je jedan od vodećih Top3 proizvođača video nadzora u Kini i Top50 u svetu. Svojim korisnicima nude kompletan asortiman IP proizvoda, sa jakim R&D timom od preko 500 inženjera, kao i savremene tehnologije za podršku partnerima u različitim aplikacijama. A u narednom periodu Tiandy kamere i NVR uređaje možete naći i kod nas.\nKompanija je osnovana davne 1994. godine, i ima ogromno iskustvo u proizvodnji inovativnih CCTV proizvoda od sofisticiranih IP rešenja do analognih sistema. Tiandy proizvodi su podeljeni u pet glavnih kategorija: Fiber Optic primopredajnici, Speed Dome kamere, IP rešenja, Matrix svičeri, dodaci i CCTV kamere. Kako su IP rešenja sve više bila poželjna od strane korisnika, tako se kompanija 2003. godine odlučila da se fokusira najviše na IP sigurnosne sisteme i pružanje svojim korisnicima kvalitetnih rešenja po konkurentnim cenama. Ova rešenja uključuju IP Speed Dome Tiandy kamere, IP kamere, optičke primopredajnike, IP video servere i moćne Matrix sisteme za poboljšanje efektivnosti i efikasnost današnjih aplikacija za video nadzor.\nPrateći ISO9001 standard i strogi unutrašnji sistem kvaliteta, Tiandy je u mogućnosti da kontroliše stopu defekata svojih proizvoda i da ih svede na nivo manji od 0,3%. Štaviše, TIANDY je jedan od 23 ONVIF punopravnih članova u svetu, koji osigurava da njihovi proizvodi savršeno rade sa većinom popularnih brendova IP proizvoda na tržištu. Sa 30% godišnjeg povećanja proizvodnje, Tiandy je postao ključni igrač na sceni video nadzora i doprinosi većoj bezbednosti na globalnom nivou. Svi Tiandy proizvodi su razvijeni i testirani za profesionalne aplikacije, poseduju ISO 9001: 2000 standarde i svi su označeni sa FCC, CE, RoHS i CCC sertifikatima.\nKarkteristike Tiandy kamere za video nadzor:\nBrzi pregled iz Timeline-a: Tiandy Smart NVR podržava brzi pregled snimljenog materijala kada se kursorom miša pređe preko bilo kog dela vremenske linije radi lakšeg pronalaženja traženogog snimka.\nPametno snimanje: Tiandy-jeve pametne NVR serije snimača mogu podesiti različite načine snimanja u zavisnosti od potrebe korisnika, kao što su tip alarma, vreme, rezolucija, tip veze.\nPromena ugla gledanja: IR PTZ: 90°, Ostale kamere: -15 90°, radi u zoom modulu, široka upotreba za kontrolu saobraćaja u naseljenim zonama.\nAutomatsko praćenje: Ugrađeni napredni detektor pokreta i tehnologija praćenja; registruje objekat (osobu, automobil, itd.) koji ulazi u oblast nadzora, a PTZ dome kamera automatski detektuje i podešava objektiv za praćenje. Kada se objekat skloni iz oblasti snimanja kamera se automatski vraća u predefinisanu poziciju.\nRadna temperatura: Zaštita od svih vremenskih prilika: -40 70°C\nPametna pretraga: Pretraga omogućava korisniku da brzo pronade traženi snimak i naknadno analizirajući video sadržaj.\nBrzi rezervni snimci: Locirajte traženi snimak u bazi za čuvanje i pustite ga direktno iz liste veoma lako.\nVeliki IR domet: IR PTZ kamera sa 14 LED dioda ima domet od 150m-180m.\nH.265 Kodek: Tiandy 265 tehnologija nudi 3.5MP rezoluciju u realnom vremenu I naglo smanjuje potrošnju mrežnog prenosa do 50% u poređenju sa H.264 kodekom. Štaviše, dopušta da Tiandy kamere proizvedu više od 10 vrsta VCA funkcija (Video Content Analysis) za video pametne analize.\nDark Fighter: Tiandy Ultra Low Light Technology pruža odličnu vidljivost veoma slabo osvetljenom okruženju. Takođe, podržava prikaz jasne sike u boji i na 0.002 luksa.\n120 dB WDR: Tiandy super WDR (Wide Dynamic Range) tehnologija sa visokim opsegom (120dB) predstavlja moćnu sposobnost manipulacije nad svetlom – reprodukciju kristalno jasne slike čak I pod izuzetno jakim pozadinskim svetlom.\nMod rotacije slike: U sceni vertikalnog oblika kao što je hodnik, horizontalna postavka slike može dovesti do gubitka signala.\nDetekcija lica: Tiandy VCA inteligentna analiza aritmetike može precizno detektovati lica ljudi I fotografisati ih.\nOdmagljivanje snimka: Preko algoritma za korekciju slike, Defog funkcija poboljšava celokupnu vidljivost i jasnoću slike čak i po maglovitom vremenu.\nROI Kodek: Zasnovan na korisničkom definisanju Rol-a (Regija Interesa), Tiandy kamere mogu smanjiti kvalitet okoline kako bi sačuvale maksimalni protok i skladištenje u definisanoj zoni. Time se dobija bolji kvalitet slike po istim uslovima snimanja.\nTiandy Međunarodno odeljenje ima dugogodišnje iskustvo u izvozu. Od 2004. godine, Tiandy izvozi svoje proizvode u preko 30 zemalja sveta i sada je u fazi uspostavljanja globalnog kanala distribucije i što jačeg promovisanja svojih sigurnosnih sistema.\nTiandy je posvećen kontinuiranom unapređenju svojih proizvoda i procesa, primenom najvišeg nivoa procesa kontrole kvaliteta, a sve u cilju povećanja zadovoljstva kupaca.


“American Express” napušta tržište Evropske unije – Haber.ba\n“American Express” napušta tržište Evropske unije\n“American Express” nedavno je na svojim službenim stranicama objavio kako će zbog uvođenja EU direktive PSD2 napustiti tržište Evropske unije. Tvrde kako navedena direktiva postavlja regulatorno opterećenje na biznis licenciranja “American Expressa”, zbog čega su odlučili napustiti EU.\nAmerican Express - Twitter\nU objavi stoji kako su ukinuli postojeće licence s partnerima, te kako su u procesu smanjenja licenciranih operacija, odnosno ukidanja partnerstva s bankama unutar EU.\nS tom odlukom, “American Express” kartice više se neće izdavati unutar Europske unije.\nJedini primjer povlačenja AmExa unutar EU do sada je bio onaj Mađarskog OTP-a, koji je korisnicima “American Express” kartice odlučio zamijeniti Mastercardovima. “American Express” je, usput, nedavno zabilježio prvi gubitak u zadnjih 26 godina, zbog troškova povezanih s poreznim promjenama u Americi.\n“Telegram” je krajem prošle sedmice kontaktirao Privrednu banku Zagreb, nositelja licence “American Express”a za Hrvatsku. U odgovoru koji je stigao danas potvrđuju kako se, logično, odluka “American Express”a o napuštanju EU tržišta odnosi i na Hrvatsku, odnosno i na njihov PBZ Card.\nU HRVATSKOJ, KARTICE VRIJEDE DO KRAJA 2019. GODINE\nKako bi omogućili nesmetano korištenje “American Express” kartica privatnim i poslovnim korisnicima unutar Hrvatske, PBZ grupa će svojim korisnicima dozvoliti korištenje AmEx kartica do 31. decembra 2019. godine. Šta će se konkretno dogoditi nakon kraja 2019. godine, PBZ nije precizirao. Ali stvari će se, prema svemu sudeći, odvijati kao u Mađarskoj.\nPrema pisanju portala “Index.hu”, mađarska OTP banka je još tokom jula prošle godine najavila povlačenje AmExa najkasnije do 31. januara ove godine, kada će ih zamijeniti njihovim Mastercard Bónusz karticama. OTP tvrdi kako poslovanje neće biti ugroženo, budući da se “American Express” kartice zamjenjuju jednom od tri najjače svjetske kreditne kartice, Mastercardom. Visa i Mastercard, kažu, ionako na mađarskom tržištu kotiraju bolje od AmExa. “Index.hu” također piše kako je OTP prestao izdavati nove AmEx kartice 17. jula 2017. godine, dok će se postojeće važeće “American Express” kartice zamijeniti s novim Mastercardovima kada im istekne valjanost.\nProšle smo sedmice kontaktirali i krovnu organizaciju “American Express”a iz koje su kratko potvrdili da će sarađivati s PBZ-om kako bi “ublažili efekat koji će povlačenje imati na korisnike”.\nTeme:American Express, Evropska unija, povlačenje, tržište\nOpasni proizvod osvaja tržište narkotika: Obična “trava” više nije u ponudi, dileri imaju novi hibrid, a konzumiraju ga i osnovnoškolci


Svaki sat u Indiji nestane 11 djece\nNaslovnica NAJNOVIJE Svijet Svaki sat u Indiji nestane 11 djece\nSvijet – Blizu četiri miliona indijske djece godišnje završi u ropstvu, podaci su Vlade Indije.\nU Indiji se na svakih sat vremena prijavi nestanak 11 djece, kojima se u gotovo 40 posto slučajeva nikada ne uđe u trag, saopćila je policija, koja je tokom šestodnevne racije oslobodila 220 djece iz ropstva, javlja Tanjug.\nVisoki policijski oficir navodi da je policija u petak pronašla 120 djece, od koji su neka bila bolesna, neuhranjena i traumatizirana.\nTokom šestodnevne racije s ciljem slamanja dječijeg ropstva u velikim gradovima, poput New Delhija, Kalkute i Mumbaija, spašene su stotine djece.\n“Djeca su imala kožne bolesti hroničnog karaktera i bila su nedovoljno uhranjena. Ona su bila traumatizirana i vidno uznemirena”, potvrdio je V. Satjanarajana, zamjenik policijskog komesara za jug grada Hajderabada i dodao da je uhapšen 31 trgovac i agent, te da su svi optuženi za dječije ropstvo.\nOdvođenje u ropstvo\nDjeca su se žalila da su bila primorana raditi 16 sati dnevno bez pauze i da im je prijećeno batinama i glađu ne budu slušali naređenja.\nIndijski veliki gradovi su posebno opasni za mnogu nestalu djecu koju zarobe bande i prisile na prostituciju, prisilan rad i ropstvo, ali su i mete za dopremanje djece, pošto trgovci “lakim” obećanjima zavaraju siromašne roditelje iz ruralnih područja da će dobiti dobro plaćen posao.\nVećina njih završi u ropstvu i rade na građevinama, u kafanama pored puteva, fabrikama za izradu raketa za vatromet, duhana, tekstila i tkanja tepiha ili u poljoprivredi, pošto ih roditelji prodaju za 80 do 160 dolara.\nAktivisti kritiziraju organe reda zbog “gledanja kroz prste” na trgovinu djecom i upozoravaju na to da mališani mogu postati lak plijen za kriminalce ako nisu zbrinuta.\nPrema Vladinim podacima objavljenim prošle godine, blizu četiri miliona indijske djece završi u ropstvu, dok stručnjaci navode da su stvarne brojke mnogo veće.


kriptovalute Архиве - Biznis i Finansije\nPutnik ima pravo na naknadu ako avio-prevoznik uskrati ukrcavanje,...\nNajisplativije branje vrganja i lisičarki\nProizvodi iz uvoza poskupeli skoro 27 odsto\nDa bi se izjednačili sa standardima zemalja EU, cigarete...\nEvropa krenula u borbu protiv upotrebe pesticida\nIzazovi u poslovanju banaka u uslovima rastućih kamatnih stopa:...\nHome\tTags\tPosts tagged with "kriptovalute"\nKrah kriptovaluta, od kojih su pojedine ove godine izgubile i do 80% svoje vrednosti, za finansijske analitičare koji od početka gaje sumnje prema tom tržištu je konačan dokaz da one nisu mesijansko utočište za zaštitu imovine od inflacije. Protivnici ustoličenja kriptovaluta kao revolucionarne alternative „okoštalom“ finansijskom sistemu, sada likuju sa zaključkom da je nova kriza ogolela piramidalnu suštinu ovog koncepta, u kome cena imovine bez realnog pokrića može da raste samo dok se priključuju novi igrači. Iz tog razloga je, kako tvrde, zagovornicima digitalnog novca bilo toliko stalo da dobiju podršku šire javnosti i popularišu kriptotržište izvan uske grupe „proroka u virtuelnom bespuću“.\nPremda dostupni podaci pokazuju da je udeo korisnika ovakvih transakcija još uvek mali, nametnuta je slika da se digitalni novac afirmisao ne samo kao ravnopravna opcija klasičnom berzanskom trgovanju, već i kao vizija budućnosti pred kojom sporo i nevoljno ali ipak neupitno popuštaju i centralne banke. Tražnju je naročito poguralo upravo sve masovnije ukrcavanje finansijskih institucija u ovaj virtuelni voz, koji je postao nezaobilazan i u korporativnom „brendiranju“, u nastojanju kompanija da se umile novim generacijama potrošača, pokazujući kako su u potpunosti „u trendu“.\nSa rastućom popularnošću kriptotržišta u javnosti, mogućnost da se ostvare spektakularni prinosi u kratkom roku nije privukla samo obične smrtnike željne brze zarade, nego i profesionalne igrače. Zahvaljujući neverovatnom rastu cene, bitkoin je od ideje da postane univerzalno sredstvo plaćanja, „mutirao“ u špekulativno oruđe u finansijskom kazinu, a taj proces su ubrzali institucionalni investitori, poput investicionih banaka i različitih fondova rizičnog kapitala.\nI tu je došlo do paradoksalnog obrta, u kojem je bitkoin postao deo sistema koji je trebalo da sruši, vezavši dobrim delom svoju sudbinu za finansijske institucije za koje se tvrdilo da će u novoj eri digitalnih valuta postati suvišne. Time se pridružio ostaloj rizičnoj aktivi koja je na Vol Stritu doživela egzodus investitora posle zaokreta američke centralne banke ka restriktivnijoj monetarnoj politici. Za razliku od ranije, bitkoin je postao tesno povezan sa konvencionalnim berzanskim indeksima, a rast kamatnih stopa je, tvrde kritičari, pokazao da je podjednako neotporan na inflaciju kao i ostala rizična ulaganja.\nČaša nije poluprazna, nego polupuna\nOni koji za sebe kažu da nemaju „unapred zauzet verdnosni stav“ prema virtuelnom novcu, podsećaju da je ovo tržište od samog početka veoma nestabilno, te da ulagači koji ga duže prate i očekuju da oscilacije budu mnogo češće. Profesionalni trgovci čak i priželjkuju veće padove, jer mogu više da zarade kasnije, kada se cena oporavi.\nIpak, i ovaj deo analitičara priznaje da ovo što se sada događa ne može da se opravda „sistemskom volatilnošću“, već je došlo do kraha kao i kod svake druge imovine koja doživi toliki pad vrednosti u kratkom roku. Uteha za investitore je, po njihovom mišljenju, to što je sunovrat kriptotržišta u aktuelnim okolnostima – dugoročnije gledano – dobra vest. Slom kriptovaluta pokazuje da su one postale sastavni deo ekonomije, pre svega finansijskog tržišta koje sada reaguje na pretnje od nadolazeće recesije.\nKriptovalute su, kao već uobičajeni deo portfelja velikih investitora, počele da gube špekulativni „pedigre“ u korist ulaganja povezanih sa stvarnim ekonomskim kretanjima. U trenutku kada se zbog nove krize izazvane ratom u Ukrajini investitori povlače iz visokorizičnih ulaganja, kriptovalute dele sudbinu ovog dela tržišta, uključujući i to da je gotovo nemoguće predvideti kada će se one oporaviti.\nStrastveni zagovornici digitalnog novca sa svoje strane ističu da je upravo rat u Ukrajini poslužio regulatorima kao odličan izgovor da „stave omču oko vrata slobodnom finansijskom svetu“. Napominju da je bilo jasno kuda vode stvari već posle najava američke administracije i Feda o merama koje će se preduzeti kako bi se zaustavio kriminal povezan sa kriptovalutama i izbegavanje poreza, regulisale kriptovalute koje su vezane za vrednost neke stabilne imovine kao što je zlato i kako bi se uspostavio efikasniji nadzor nad ulaganjima koja se vrše preko kriptovaluta. Time je, smatraju pobornici digitalnog novca, američka centralna banka počela da priprema klopku za ovo tržište i pre nego što je eskalirao sukob u Ukrajini.\nPodsećaju da kada je pod uticajem pandemijske krize svetskoj privredi zapretila ubrzana inflacija, kriptovalute su preživele finansijske poremećaje zadržavši se na visokom nivou. Jedan od razloga je bio razvoj infrastrukture i proizvoda, a tome su, priznaju, doprineli i igrači iz tradicionalnih finansija, koji su se odlučili za značajnija ulaganja u kriptotržište.\nKad politika ubije ekonomiju\nMeđutim, aktuelni rat je, kako ističu, potpuno druga vrsta testa za izdržljivost kriptovaluta, jer su politička i vojna moć preuzele komandu nad ekonomijom, prekrajajući međunarodne finansije i globalni sistem plaćanja, a njihov uticaj će bivati sve veći sa pojačavanjem ratnih dejstava. Prema izveštajima Blumberga, na samom početku rata, u Rusiji je izrazito porasla potražnja za kriptovalutama, a isti izvor je tada procenio da su ruski oligarsi u tom trenutku imali u kriptovalutama, uglavnom u bitkoinima, oko 214 milijardi dolara.\nU isto vreme objavljene su procene da Centralna banka Rusije ima oko 640 milijardi dolara vredne devizne rezerve, ali naravno bez podataka u kom obliku, u kojim valutama i gde ih drži. Jedno vreme se spekulisalo da banka nema pristup polovini svojih deviznih rezervi, da bi ona potom objavila da je od početka rata potrošila 38 milijardi dolara rezervi, zacelo na odbranu valute, ali ne navodeći njihov ukupni sastav.\nKada je reč o kriptotržištu, u vreme kada je rat počeo, ruskim bankama je bilo zabranjeno poslovanje s kriptovalutama, ali kako je rat odmicao, Blumberg je objavio da je Sberbanka, najveća ruska banka, dobila odobrenje centralne banke za poslovanje na kriptotržištu. Odmah su reagovale SAD, Kanada, Velika Britanija i Evropska unija, koje su optužile kripto kompanije da pomažu Rusiji i zahtevale da uvedu sankcije klijentima „koji mogu biti povezani sa sumnjivim ruskim aktivnostima“.\nImajući u vidu da se nametanje sankcija protivi osnovnoj kripto filozofiji, najveće kripto menjačnice su uglavnom reagovale „diplomatskim“ izjavama kako zauzimaju „uravnotežen pristup“, ali Čangpeng Žao, osnivač najveće kripto berze „Binance“, nije mogao da se uzdrži od komentara na svom blogu: „Odluku o sankcijama su donele zapadne vlade, ali kao što ni predsednik uprave neke banke u Londonu u kojoj Rusi, stanovnici Londona, drže svoj novac nema pravo da zamrzne njihovu imovinu, to ne možemo ni mi da učinimo. Na osnovu čega? Zato što se neko slaže ili ne slaže s predsednikom ove ili one države?“\nŽao je, zatim, pojasnio da kripto imovina ionako nije glavni problem, jer je njen udeo u svetskim finansijama i ruskoj ekonomiji gotovo beznačajan. Problem ne rešava ni pritisak zapadnih vlada na najveće kripto menjačnice, jer ovakvih institucija ima mnoštvo širom sveta, a ono što je najbitnije – za korišćenje kriptovaluta menjačnica nije ni potrebna.\n29. juna 2022. 0 komentar\nSAD: Tematski kripto-restoran ukinuo opciju plaćanja kriptovalutama\nJedan američki tematski restoran posvećen kripto i NFT kulturi privukao je pažnju medija jer je – prestao da prihvata kriptovalute kao sredstvo plaćanja.\nKada je u aprilu ove godine otvoren Bored & Hungry u njega su pohrlili kripto-entuzijasti da obeduju u ambijentu koji krase slike popularnih mimova i NFT-ova. Osim što su u njemu mogli da uživaju u savremenim kreativnim delima, restoran im je omogućio i da pića i hranu plaćaju u kriptovalutama.\nMeđutim, ne mnogo vremena posle njegovog otvaranja tržište kriptovaluta je zadesila savršena oluja. Vrednost najznačajnijih kriptovaluta pala je za preko 60 odsto. A onda je jedan dan u američkim medijima osvanula vest da je Bored & Hungry prestao da prima digitalni novac. Kripto-skeptici su preplavili društvene mreže sa sarkastičnim opaskama o tome kako čak ni najveći entuzijasti više ne veruju u kriptovalute.\nNo, za sada se ne zna zvaničan povod za takvu odluku restorana. Novinarima Los Anđeles tajmsa jedan njegov neimenovani zaposleni je rekao da su ukinuli plaćanje kriptovalutama zato što većina kupaca nije ni koristila ovu mogućnost. Prema njegovim rečima, gosti su tu dolazili zbog hrane a ne zbog toga što je restoran tematski.\nIzvor: Los Anđeles tajms\nBrod koji tone pod imenom „kripto tržište“ počeli su da napuštaju i rudari kriptovaluta, posebno oni manji koji su u posao ušli blizu vrhunca tržišta\nTakozvani heš rejt (hash rate), merilo iznosa energije utrošene za dobijanje novih bitkoina, od početka nedelje pao je za četiri odsto, prema podacima stranice Blockchain.com. Pad sugerirše da su rudari utrošili manje energije za rudarenje, odnosno rešavanje složenih računarskih operacija kojima nastaju bitkoini, prenosi Poslovni dnevnik.\nRudari utrošili manje energije za rudarenje\n„Trenutno nije zabavno biti u biznisu kripto rudarenja“, ističe za FT Aleksander Nojmiler, rukovodilac projekata digitalne imovine u Kembridž centru za alternativne finansije. Podsećanja radi, poslednjih nedelja eskalirao je pritisak na kripto tržište koji traje već nekoliko meseci.\n„Mnoštvo je rudara u industriji na koje utiču fluktuacije cena energije. Zbog toga osećaju pritisak iz dva različita smera: visokih troškova s jedne te nižih prihoda po izrudarenom bitkoinu s druge strane“, ističe Čarli Šumaher, portparol Maraton didžitala, jednog od najvećih rudara na svetu.\nDidar Bekbaouov, suosnivač kazahstanske kompanije Xive, izjavio je kako se „prilagodio novim cenama i realnosti“ te je isključio neprofitabilno rudarenje kada je cena bitkoina pala ispod 25.000 dolara.\n„U nekim slučajevima, zbog problema s kapitalom i snižavanja marži, narudžbine su počele da se otkazuju“, navodi Šumaher. Džejmi Leverton, izvršni direktor kanadskog Hat 8, kaže da su mnogi ušli u taj posao na vrhuncu tržišta i u narednim mesecima mogli bi da postanu finansijski prenapregnuti.\nIzvor: Poslovni dnevnik/B92\nAkteri na valutnim berzama daju otprilike dve trećine šansi da će Federalne rezerve povećati ključnu kamatu za najmanje 125 baznih poena na sledeća dva sastanka, od kojih je prvi ove nedelje, a drugi u julu. Drugim rečima, to znači da će bar jedno povećanje biti za 75 baznih poena, šti bi bilo najveće podizanje stope od 1994. godine\nDolarski indeks, koji prati vrednost američke valute prema korpi šest konkurenata, ojačao je za 0,3 posto na 104,58 poena, na najviši nivo u poslednje četiri nedelje.\nEvro se spustio za 0,23 posto na 1,0490 dolara, a u istom procentu je oslabila i britanska funta na 1,2287 dolara, usled očekivanja da će Banka Engleske povećati referentnu kamatu u četvrtak po peti put od decembra prošle godine.\nDolar je najviše ojačao prema japanskom jenu koji je dotakao najniži nivo u odnosu na dolar u poslednje 24 godine. Dolar je skočio na 135,22 jena, na najviši nivo od oktobra 1998, nastavljajući uzlazni trend sa prethodnih sedam uzastopnih sesija, izveštava Rojters.\n14. juna 2022. 0 komentar\nPrijedorski električar rudario kriptovalute u trafostanici\nby bifadmin 31. maja 2022.\nElektričar u trafostanici u Prijedoru osumnjičen je da je od oktobra 2020. do maja ove godine na radnom mestu rudario kriptovalute i naneo svom preduzeću štetu od preko 10.000 evra.\nOn je navodno u trafostanici u kojoj radi instalirao 12 namenskih uređaja za rudarenje kriptovaluta i sedam uređaja za napajanje električnom energijom, uzrokujući time povećanu potrošnju električne energije od 19.719 konvertibilnih maraka.\nRudarenje kriptovaluta inače troši veoma veliku količinu energije. Zato se obično rudari iz zemalja koje imaju jeftinu struju, poput Bosne i Hercegovine i njenog okruženja.\nRudari uglavnom imaju po nekoliko jakih mašina, takozvanih superkompjutera. Oni su danonoćno uključeni i umreženi na internet, pokušavajući da izvrše kompleksne matematičke funkcije i da na osnovu njih potvrde tačnost transakcija na blokčejnu. Za uspešno završeni zadatak njihovi vlasnici dobiju određenu proviziju – tako se zarađuje od rudarenja.\n31. maja 2022. 0 komentar\nU poslednjih nekoliko meseci o kriptovalutama se izveštava kao o najvećim gubitnicama aktuelne krize. Ipak, treba imati u vidu da nisu sve kriptovalute podjednako loše podnele pandemiju i krizu izazvanu ratom u Ukrajini – bitcoin je najviše izgubio na vrednosti dok su neke druge digitalne valute čak i porasle.\nU proteklih godinu i po mnogi ekonomski pokazatelji na globalnom nivou su u padu, uključujući i kriptovalute. Pad vrednosti pojedinih kriptovaluta je toliki da javnost lako može izgubiti poverenje u njih. Doduše, ovo treba uzeti sa rezervom jer je i njihov rast koji je prethodio padu bio izuzetno oštar.\nDrugim rečima – kriptovalute u poslednje vreme jesu doživele pad ali kada se kretanje njihove cene posmatra na duži period, onda stvari drugačije izgledaju.\nKoliko su zapravo kriptovalute pale?\nNajviše zabrinjava pad vrednosti bitcoin-a, piše Fortune, koji je izuzetno volatilan još od novembra prošle godine. Od kada je Bajden na čelu SAD, dakle od januara 2021. godine, ona je snižena sa 36.000 na 29.225 dolara, odnosno za 19 odsto. Bitcoin cash beleži još veći gubitak – sa 511 na svega 184 dolara po jednom novčiću. Taj pad iznosi čak 64 odsto njegove vrednosti.\nSledi ih litecoin koji je sa 153,4 dolara pao na 64,2 dolara. Vrednost ove kriptovalute je dakle više nego prepolovljena.\nKriptovalute koje su rasle u poslednjih godinu i po\nEthereum je u ovom periodu stekao veliku popularnost, koju je i opravdao. Naime, ljudi koji su u januaru prošle godine investirali u njega sada imaju 35 odsto više novca, jer je toliko pomenuta kriptovaluta ojačala. Ona danas vredi 1.770 dolara.\nSolana je, iako je daleko od svoje najviše vrednosti, i dalje dobra investicija budući da je za nešto manje od godinu i po porasla za 1.149 odsto. Ovo je doduše kriptovaluta niske cene koja trenutno košta oko 40 dolara i prilično je volatilna.\nDogecoin je kriptovaluta koju su uglavnom izbegavali ozbiljni investitori ali pošto nije koštala mnogo u nju je ulagao svako ko je želeo. To joj je diglo vrednost za 768 odsto, pa sada košta nešto preko osam dolara.\nXRP je kada je Bajden preuzeo dužnost vredela tek nešto iznad 29 centi a sada vredi preko 40 centi, a sličan rast, od 33 odsto, zabeležila je i kriptovaluta cardano – sa 39 centi na 46 centi.\nIzvor: The Fortune\nUmesto da troše svoju struju, sajberkriminalci za rudarenje kriptovaluta sve češće koriste tuđe pametne telefone i ostale gedžete u koje su uhakovali.\nAko vam se telefon često pregreva, ako se aplikacije na njemu “zamrzavaju” ili ako mu je potrebno više vremena nego obično da učita neki sadržaj, možda ste rudar kriptovaluta a da toga niste ni svesni. Naime, sajberkriminalci sve češće hakuju tuđe uređaje za rudarenje kriptovaluta.\nNjihov motiv je jasan – rudarenje može koštati mnogo budući da zahteva jake mašine i veliku potrošnju električne energije. Međutim, može se vršiti i preko tuđih uređaja. No, prvo treba dobiti pristup tim uređajima. Hakeri to obično čine preko zlonamernih aplikacija ili preko aplikacija koje u sebi imaju falinku koja omogućava instaliranje drugih aplikacija na uređaj bez znanja njihovog vlasnika.\nNešto slično desilo se Sari Nives Metju, koja je trenutno na doktorskim studijama iz kompjuterskih nauka na španskom Univerzitetu u Mursiji. U pitanju je bila aplikacija CamScanner koja se nalazi na Google Play prodavnici. To pokazuje da i zvanično priznate aplikacije mogu privući hakere u vaš telefon, kaže ova mlada naučnica. Osim preko ranjivih aplikacija, hakeri u tuđe telefone mogu upasti i preko malicioznih ili ugroženih sajtova.\nU slučaju da sumnjate da se vaš uređaj koristi u svrhe kripto-rudarenja, trebalo bi da ga prvo skenirate nekim antivirus programom, pa da deinstalirate aplikaciju koja pravi problem. No, često ni to neće biti dovoljno da ukinete pristup vašem telefonu za hakere, pa ćete morati da se obratite stručnjaku.\nOsam velikih krađa u svetu kriptovaluta od početka 2021. godine\nHakerska grupa Lazarus odgovorna je za martovsku krađu kriptovaluta eterijum u vrednosti od 620 miliona dolara, saopštio je nedavno američki FBI. U pitanju je najveća kripto krađa u istoriji, ali u pitanju je samo jedna od osam velikih krađa u svetu kriptovaluta od početka 2021. godine, u kojima je ponaosob sa računa korisnika “izbrisano” više od 100 miliona dolara.\nPočetkom februara, hakovana je jedna od najvećih platformi za kriptovalute, “Wormhole”, a sajber kriminalci ukrali su više od 320 miliona dolara. Nedelju dana pre toga, sa “QBridge” protokola je ukradeno oko 80 miliona dolara u kriptovalutama.\nU prvom kvartalu 2022. godine, hakeri su ukrali oko 1,23 milijarde dolara\nU prvom kvartalu 2022. godine, hakeri su ukrali oko 1,23 milijarde dolara u kriptovalutama, prema podacima kojima raspolaže agencija “Immunefi”. U poređenju sa istim periodom prošle godine, ovo predstavlja porast od 695 odsto kada govorimo o novcu koji su sajber kriminalci ukrali.\nInače, novac u DeFi ekosistemu uvećao se gotovo trostruko tokom prošle godine. Prema podacima kompanije Defi Lama, ukupna vrednost koja je “zaključana” u različitim “pametnim ugovorima” iznosi više od 227 milijardi dolara, dok je prošle godine u ovo vreme iznosila nešto više od 80 milijardi.\n“Ako znamo ove brojeve, kao i činjenicu da samo jedna greška u kodu može značiti da hakeri imaju momentalni pristup stotinama miliona dolara, ima smisla to što su kriminalci izuzetno zainteresovani za svoje ‘parče kolača’”, rekao je za “Tech Crunch” suosnivač kompanije Pastel, Entoni Georgijades.\nHakeri su promenili način na koji kradu novac u odnosu na prošlu godinu – dok su u 2021. za većinu pljački korišćene onlajn prevare, u 2022. godini su se fokusirali na projekte decentralizovanih finansija (DeFi), odnosno na projekte koji koriste kriptovalute.\nStručnjaci upozoravaju da će se trend koji je zabeležen u prvom kvartalu nastaviti i u ostatku godine, dok bi broj onlajn prevara (“skemovanja”) trebalo da opadne.\n“Trebalo bi da očekujemo veći broj ovakvih sofisticiranih napada, jer sve više kriminalnih organizacija obučava svoje pripadnike za napade na DeFi sisteme. Takođe, što više bude DeFi napada, to će oni postajati unosniji”, rekao je za “Yahoo Finance” Mičel Amador, izvršni direktor i osnivač agencije “Immunefi”.\nDanas je većina finansijskih transakcija u privredi digitalna. Fizički novac se i dalje koristi, ali znatno ređe nego ranije. Samim tim, pristalice DeFi, odnosno decentralizovanog sistema finansija, smatraju da ovaj sistem uklanja u potpunosti potrebu za bankama i tradicionalnim “trećim stranama” koje obrađuju transakcije.\nBitkoin, prva kriptovaluta, nastao je 2008. godine, zajedno sa obećanjima da će banke revolucionarno biti “odbačene”, kao i ostale finansijske institucije koje koriste provizije i drže nadzor nad finansijskim aktivnostima korisnika, preneo je Euronews.\nPosle 13 godina, bitkoin i decentralizovana blokčejn tehnologija koja čini njegovu osnovu, iznedrili su ne samo 8.000 drugih kriptovaluta već i sveobuhvatnu industriju koja uključuje kripto novčanike, berze kriptovaluta, NFT tržišta, virtuelna zemljišta kao i decentralizovane autonomne organizacije i fondove.\nJedna od inovacija koja se razvila na ovom talasu bio je i eterijum. Platformu je 2013. godine osmislio mladi Vitalik Buterin, a krenula je sa radom 2015. Eterijum platforma došla je sa sopstvenim blokčejnom, tokenom (eter) i sopstvenim kodnim jezikom, pod nazivom “Solidity”.\nEterijum je proširio upotrebu blokčejn tehnologije, tako da se ne koristi samo za jednostavan sistem plaćanja već programeri mogu da prave čitave nove softvere. Ti softveri su postali poznati kao pametni ugovori. Ovi ugovori funkcionišu tako što imaju unapred zadate parametre koji moraju da se ispune, i dok se ne ispune, nema ni transakcije.\nSigurnost nije prioritet\nMeđutim, ni pametni ugovori ni sve što je preduzeto u cilju povećanja bezbednosti ne spasavaju DeFi od hakera – neki stručnjaci smatraju da je za to kriv upravo ubrzan razvoj industrije, u kom sigurnost nije prioritet, a investitori obično ne analiziraju rizike u dovoljnoj meri.\n“Industrija raste veoma brzo. Postoji toliko različitih prilika da novi biznisi krenu sa radom onlajn, da ljudi u do sada neviđenom broju ulažu novac, a često platforme u koje se ulaže nisu dovoljno dobro strukturisane i vođene. Česta strategija investicija je da možda ulože u 50 različitih tokena i protokola, u nadi da će bar jedan od njih biti ‘pun pogodak’. Međutim, teško je da se uoči koliki rizik vreba na svih 50 ulaganja”, rekla je za “Technology Review” Kim Grauer, direktorka istraživanja u kompaniji “Chainalysis”.\nKratka istorija velikih kripto krađa\nJedna od najvećih krađa kriptovaluta (mada se može reći da je imala srećan kraj), desila se u avgustu prošle godine. Sa platforme za razmenu kripovaluta pod nazivom “Poly Network” hakeri su odneli više do 610 miliona dolara.\nSrećom po ovu platformu, hakeri koji su ih “napali” nisu bili kriminalci koji su želeli da se okoriste ukradenim novcem, već “beli šeširi” – u pitanju je pojam koji se koristi za “etičke hakere”, odnosno one kojima je obično cilj da ukažu na propuste u bezbednosti, a zatim obično vrate novac.\nTako je bilo i ovoga puta, pa je tako “Poly Network” ponudio 500.000 dolara hakerima i obećao da ih neće krivično goniti, kako bi se ukradeni novac vratio na račune korisnika. Sami hakeri rekli su da im je jedini cilj bila “zabava”, da su želeli da “istraže ranjivosti” pre nego što drugi to učine, kao i da im je “oduvek bio cilj” da vrate ukradeni novac.\nJedna od najranijih velikih kripto krađa desila se u Japanu, kada je sa “Mt.Gox” kripto menjačnice u periodu od 2011. do 2014. godine ukradeno više od 500 miliona dolara. Ova menjačnica je u jednom trenutku bila odgovorna za oko 80 odsto svetskih transakcija kriptovaluta, a 2014. godine je proglasila bankrot, pri čemu je oko 24.000 mušterija ostalo bez pristupa svom novcu, preneo je Rojters.\nHakovanje još jedne japanske kripto menjačnice odgovorno je za to što se u svetu više pažnje posvećuje bezbednosti ovih platformi. Naime, hakeri su 2018. sa menjačnice “Coincheck” ukrali oko 530 miliona dolara, a tada su napali “hot wallet”, odnosno digitalni folder koji se nalazio onlajn.\nUmesto da raste, Srbija beleži pad navodnjavanja i tako gubi zbog suše trećinu poljoprivredne proizvodnje


Migranti da li prete Srbiji | Info | Društvo\n17. maj, 20:34\nBivši ambasador: Migranti moraju da se zaustave, neki su spremni da pucaju 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n03.03.2020. / 17:39\nIzvor mondo.rs Izvor rts 03.03.2020. / 17:39\nNekadašnji ambasador Srbije u Turskoj Darko Tanasković ocenio je danas da će ruski i turski predsednici Vladimir Putin i Redžep Tajip Erdogan u Moskvi 5. marta sigurno nešto privremeno dogovoriti i pronaći zajednički jezik.\nInteres je, kaže, da situacija u Siriji potpuno ne izmakne kontroli.\n"Ono što je sigurno jeste da je turski predsednik Erdogan ispoljio prilično velik ucenjivački potencijal i kapacitet u odnosu na Evropsku uniju i NATO. Treba videti kako će ići u tom obaranju ruke sa Rusijom", kaže Tanasković.\nOn smatra da će se dve strane sigurno nešto privremeno dogovoriti i pronaći zajednički jezik jer je interes da sukob potpuno ne izmakne kontroli.\n"Sva je prilika da je Rusija veoma odlučna kada je reč o Siriji jer je svoj status velike sile na međunarodnom planu veoma uspešno potvrdila upotrebom oružanih snaga daleko od svojih granica, upravo u Siriji", rekao je Tanasković za RTS.\nOn je rekao i da je Turska krenula u diversifikaciju spoljne politike.\n"Pošto sebe želi da smatra centralnom državom u tom delu Bliskog istoka, Turska i Erdogan igraju na razne suprotnosti koje postoje, između SAD, Rusije, Irana, kao i drugih država u regionu i šire, tako da je to žongliranje koje im do sada prilično polazi za rukom, bez obzira na neke pogrešne procene. Može li se preigrati u tome ili ne, to je veliko pitanje", naveo je Tanasković.\nKazao je i da se kriza još dugo neće rešiti jer je situacija veoma komplikovana zbog velikog broja regionalnih i globalnih igrača.\nTanasković je rekao i da Turska ima ogroman problem sa migrantima.\n"Postojala je ideja da se ti migranti zadrže unutar Idliba, ali je to toliko problematična teritorija sa toliko raznih vojnih snaga", objasnio je.\nOn smatra da će morati da se nađe kompromis po pitanju migranata, ali upozorava da će u međuvremenu situacija postati "paklena".\n"Zamislite kako je na granici Grčke i Bugarske. Jedino grubom silom se mogu zaustaviti migranti, ako uopšte mogu, a to je nešto što ide protiv svih načela humanog postupanja i ljudskih prava. Može da dođe do pogibje većeg broja ljudi. Neki su spremni i da pucaju, Mađarska je spremna da upotrebi sva sredstva", napomenuo je Tanasković.\nOn se, dodao je, pribojava da bi se mogao naći nekakav modus kojim bi migranti prošli kroz Grčku i Bugarsku, pa došli u Srbiju, a bez mogućnosti da posle uđu u Mađarsku.\n"Mnogi od tih ljudi su zaista nesrećni. Video sam ljude sa dečjim kolicima kako beže pred suzavcem. To je strašno videti jer možeš da zamisliš nekog svog u tim kolicima, ali sa druge strane, to se mora zaustaviti, jer bi u Evropi izazvalo haos koji niko ne bi mogao kontrolisati", zaključio je Tanasković.\nevropa migranti izbeglice srbija\nPa eto istorija se ponavlja...Na istoj lokaciji se odigrala Maricka Bitka 1377 godine koju smo mi Srbi izgubili... Niko nije hte da pomogne, ni Grci, ni Bugari, pogotovo Vatikan a bilo je i nase nesloge medju Srpskim vlastelinima....Da smo se tada obracunali sa Osmanlijama kako je trebalo i proterali ih sa tla Evrope, mozda bi imali drugu istoriju i verovatno se mnogo toga ne bi ni desilo na ovim prostorima... Ljudi nikako da nauce da se tocak istorije okrece i ponavlja ako se lekcija ne nauci....\n03.03.2020. / 18:20\nNe vidim nista nehumano u branjenju granice oruzjem. I inace, ne samo kad su ovi migranti u pitanju, prilikom prelaska granice bez dozvole dolazi do hapsenja ili mozda i cesce gutanja municije. Ko misli da nije tako, nek proba da pretrci u Bugarsku preko planina, ili mozda prepliva Dunav do Hrvatske. Nehumano bi bilo da ih nesto gura preko granice, pa su izmedju dve vatre, ali oni tamo prelaze sami u zelji da zive u Nemackoj bez ikakvih kvalifikacija i dokumenata. Vecina je mogla ostati u Afganistanu, vecina nisu izbeglice rata.


Beogradska berza: Impol Seval pao 11,8%, slabi prometi | Gde Investirati\nPoslednji trgovački dan u sedmici doneo je slabu aktivnost na tržištu akcija, dok su ukupnom prometu od 140,4 miliona RSD (1,14 miliona EUR) najveći doprinos dale državne obveznice. Indeks najlikvidnijih akcija, Belex15, ojačao je 0,7% na 617,6 poena.\nNijedna akcija nije zabeležila promet veći od 1 milion RSD, a najviše se trgovalo Naftnom industrijom Srbije (NIIS) koja je zabeležila neznatno nižu realizaciju. NIS je trgovanje okončao u minusu 0,2% na 610 RSD, gde je ostala velika nezadovoljena tražnja za ovim hartijama.\nGrađevinar Energoprojekt holding (ENHL) je skočio 2,1% na 1.070 RSD uz promet od 0,2 miliona RSD. Ova kompanija je danas objavila godišnji finansijski izveštaj koji pokazuje da je najveći domaći građevinar prošle godine ostvario konsolidovani poslovni prihod od 35,3 milijarde RSD (rast od 4,2%) i neto dobit od 1,04 milijarde RSD (rast od 1,3%).\nVranjski Alfa plam (ALFA) se zadržao na 33.001 RSD uz promet od 0,2 miliona RSD, dok se uz identično trgovanje Komercijalna banka (KMBN) domogla nivoa od 1.430 RSD. Ova banka je objavila nerevidirani finansijski izveštaj za I kvatal u kojem je ostvarila bruto dobit od 1,4 milijarde RSD. Gubitnik dana bio je Impol Seval (IMPL) koji je pao 11,8% na 1.550 RSD uz skroman promet, nakon što je uprava predložila skupštini bruto dividendu od samo 36 RSD po akciji.\nDržavna obveznica denominovana u evrima RSO16135, koja dospeva na naplatu 24. marta 2021. godine, zabeležila je promet od 1,1 milion EUR.\nPrevious Nemačka za projekte daje Srbiji još 5 miliona evra\nNext NBS upozorava: Bitkoin nije valuta i neće zameniti evro, niti bilo koju drugu valutu\nTags Alfa plamBeogradska berzaEnergoprojektImpol SevalKomercijalna bankaNIS


„NaPred – nauči preduzetništvo“ - podunavlje.info\nSMEDEREVO, 26. mart 2018 – Takmičenje timova učenika srednjih škola Smedereva u okviru projekta „NaPred – nauči preduzetništvo“ održaće se u sredu, 28. marta u Koncertnoj sali Centra za kulturu Smederevo, sa početkom u 10 časova, saopšteno je danas.\nVisoka škola za poslovnu ekonomiju i preduzetništvo (PEP) iz Beograda, u saradnji sa Razvojnom agencijom Srbije, osmislila je projekat „NaPred – nauči preduzetništvo“ u okviru saradnje fakulteta, srednjih škola i lokalnih samouprava. Projekat se realizuje u 36 srednjih škola iz 17 gradova i opština Republike Srbije u: Beogradu, Šidu, Sremskoj Mitrovici, Smederevu, Jagodini, Paraćinu, Kruševcu, Kraljevu, Kragujevcu, Čačku, Užicu, Čajetini, Prijepolju, Sjenici, Novom Pazaru, Nišu i Vranju.\nCilj projekta je afirmacija preduzetništva i obrazovanja za preduzetničke veštine srednjoškolaca na nacionalnom nivou. Ovaj projekat svojevrsni je nastavak prošlogodišnjeg projekta „Mladi preduzetnik“ u kojem su učenici srednjih škola Smedereva u velikom broju učestvovali uz podršku Grada Smedereva i kompanija koje uspešno posluju na našoj teritoriji.\nOblast preduzetništva je na nivou društva prepoznata kao pitanje od vitalnog značaja, pa je Vlada Republike Srbije nakon prošle godine, koja je označena kao godina preduzetništva, proglasila i čitavu narednu dekadu decenijom preduzetništva. Prepoznajući značaj razvoja preduzetničkog duha kod naše omladine, Grad Smederevo dao je podršku ovom projektu.\nČetrnaest timova od po pet učenika srednjih škola Smedereva će i ove godine na gradskom takmičenju predstaviti svoje biznis-planove i poslovne ideje pred profesorima i predstavnicima iz sveta realnog biznisa. Svoje učešće u radu žirija potvrdile su kompanije „Kaizen“, „PKC“ i privatni preduzetnici„Fruvita“ i „Tomi trejd“, a u žiriju će biti i profesori Visoke škole PEP i predstavnici lokalne samouprave.\nKako je saopšteno, Grad Smederevo je realizaciji projekta pružio operativno logističku podršku – proteklih meseci lokalna samouprava bila je spona između tima Visoke škole za poslovnu ekonomiju i preduzetništvo i smederevskih srednjih škola, održane su radionice na kojima su naši učenici u radu sa profesorima VŠPEP i svojim profesorima učili kako da prezentuju svoje biznis-planove, odnosno kako da svoje preduzetničke ideje iskažu na najbolji način kroz efektivno upravljanje vremenom, timski rad i veštine komunikacije.\n24/01/2022, 8:15 am


Kada je posle petog oktobra 2000. preuzeo vlast, pobednicki DOS je, u tacki 7. Programa za demokratsku Srbiju, svecano obecao da ce vec u prvih sto dana novog poretka, uz sve ostalo, biti usvojen i "novi zakon o javnom informisanju". Godinu i po dana kasnije taj zakon postoji samo kao neispunjeno obecanje\nDanas Srbi na svojim televizijskim ekranima mogu da posmatraju jednu istorijsku sapunicu: Slobinu i Karlinu predstavu iz Haga. Njima je hitno potrebna jos jedna predstava: jedna domaca produkcija predstave u kojoj ce biti prikazana realnost.\nU cilju rasvetljavanja ubistva Fehmija Aganija iznosim podatke koji nepobitno otkrivaju kako su neki policajci »casno radili svoj posao« na Kosovu. Nikolic Predrag i Dzeletovic Zoran, istoga dana kada je ubijen Agani, 6. maja 1999. godine na pruzi Lipljan - Kosovo Polje, ubili su pet clanova porodice Blakqori\nNeke radio stanice u Evropi imaju mogucnost da udvostruce svoju zaradu, ali deregulacija (oslobadjanje od propisa) povecace razlike izmedju strana koje pobedjuju i onih koje gube\nKako su se stvari, u medjuvremenu, jos zaostrile, odnosno, kako odredjeni javni varvarizam nezaustavljivo napreduje u novim doprinosima kulturi lazi i ruznoce, cini mi se da danas, i u slucaju Pinka moramo upotrebiti jednostavniji, u prvi mah prepoznatljiviji, i u svakom slucaju blizi stvarnosti pojam standarda umesto pojma vrednosti. "Vrednost" deluje nekako budjavo, nekako prevazidjeno, nesto kao deo mrske proslosti, nesto iz ratnog perioda, nesto u sta je bolje ne zavirivati, nesto sto ima veze sa prezrenim pojmovima utopije\nZa vreme hladnog rata, zemlje zapadne Evrope su se integrisale u EEZ kao odgovor na pretnju koja je dolazila iz istocnog bloka. Prestankom hladnog rata Evropa je pocela da trazi novog neprijatelja. Napadom na SAD, Osama bin Laden je Evropi otvorio mogucnost da pronade novog neprijatelja, koji je u ujedno i sasvim nov, a i stari dobri neprijatelj, jer je "Evropa" prvobitno definisana kao entitet u sukobu sa islamskim svetom. Poznati britanski istoricar Timoti Garton Es, svetski priznat strucnjak za oblast savremene evropske istorije razmatra da li aktuelni rat protiv terorizma predstavlja presudni trenutak za Evropu.\nGodinu dana posle promene rezima, Radio-televizija Srbije i dalje lici na veliko ogledalo u kome se, kao i do sada, vise ogleda vlast nego drustvo. Stanje u drzavnoj televiziji metaforicno pokazuje da su najveci problemi sada uglavnom zajednicki svim medijima - novi pravni okvir jos ne postoji, drzavni mediji jos nisu transformisani u javne, jos nije pocelo kriticko suocavanje sa nedavnom prosloscu, a sve su prilike da ce ono i potpuno izostati\nU domace medije pocele su da ulaze 'dobre' strane pare . Prica se da je ugovor kojim ce deo Politike kupiti nemacka izdavacka kuca WAZ-a pred finalizacijom, mozda stupi na snagu nekako u isto vreme kada Bodo Hombah iz Pakta za stabilnost ode na novi posao u ovu kompaniju. Prica se, jer se ovde malo sta zna- vazne vesti uglavnom kolaju carsijom i glasinama jer su to i dalje najrazvijenije 'institucije' nerazvijene javnosti. Uz svu tisinu, u ovoj transakciji dve stvari su ipak, vidljivo drugacije - ovo je prva prodaja jednog dugogodisnjeg drzavnog medija i ovo je prvi ulazak velike strane medijske kuce na domacu scenu.\nEkskluzivno za B92: Naomi Klajn\nAutor: Dragan Ambrozic\n30. novembar 2001.\nNezvanicni glasnogovornik svetskog anti-globalistickog pokreta i pisac kultne knjige "No Logo" u razgovoru sa Draganom Ambrozicem govori o borbi protiv liberalnog kapitalizma, korporativnog uredjenja sveta i situaciji posle 11.septembra. "Zadatak nasih pokreta u ovom casu da emituju jasnu poruku da smo protiv fundamentalizma bilo koje vrste, bilo da se radi o privrednom ili trzisnom fundamentalizmu neoliberalizma, ili religijskom fundamentalizmu Al Kaide"\nDa li ce Srbi iskoristiti sansu na Kosovu ?\nKako se blizi prva godisnjica mog pustanja iz srpskog zatvora ? bila sam osudjena za terorizam ? nadam se da cu postati predsednik pokrajine Kosovo kao kandidat Demokratske partije Kosova. Na ovim izborima, zelela bih da izazovem Srbiju na duel: ne da vidimo ko brze poteze nego da vidimo ko ce pre izgraditi demokratiju. Verujem da Kosovari imaju dobre razloge da budu optimisticni kada se radi o izgledima za buducnost.


Mountain music fest Divčibare 19. Avgust 2017. - Začini Dan\nMountain music fest Divčibare 19. Avgust 2017.\n27 јула, 2017 16 јула, 2017 by Apartmani Šumski Raj\nMountain music fest na Divčibarama pod sloganom „Začini dan“ će biti održan 19. avgusta 2017. godine.\nSa početkom u 12:00 pa sve do 23:00 prisutni će biti u prilici da uživaju u nastupima grupa: Zemlja gruva, Kralj Čačka, Zaa Marko Louis, VAltervaniva radio Uroš Spasojević project, Sinkuba a planirani su i dodatni sadržaji.\nFestival je prilika za sve ljubitelje prirode, planine, muzike i festivala da uživaju u dobrom zvuku i brojnim sadržajima a sudeći po utiscima sa prošlogodišnjeg festivala i ove godine se očekuje dobar provod uz kvalitetnu organizaciju događaja.\nNa naš festival – svi su dobrodošli!\nZvanični sajt festivala je www.mmf.rs\nVideo i slike sa prošlogodšinjeg Mountain music festa na Divčibarama\nCategories Festivali, Turističke manifestacijeTags Divčibare, Kralj Čačka, Mountain music fest, Sinkuba, VAltervaniva radio Uroš Spasojević project, Zaa Marko Louis, Zemlja gruva\tPost navigation\nManifestacija Dani gljiva Divčibare – 7. oktobar 2017.


[VIDEO] Glasanje protiče uredno, prebrojavanje u Mitrovici - Radio Televizija KISS\n[VIDEO] Glasanje protiče uredno, prebrojavanje u Mitrovici\nby admin · 23 фебруара, 2014\nZamenik regionalnog direktora kosovske policije Besim Hoti izjavio je za RTV Kiss da KPS policija u koordinaciji sa eulex-om i kfor-om jutros od 5 sati obezbedjuje sva glasacka mesta u severnoj Mitrovici, gde se danas na vanrednim izborima bira gradonacelnik rekao je da za sada sve protice u najboljem redu,da ne ocekuje bilo kakve nemire i da je kps spreman za svaki vid reagovanja.\nRegionalni komandir kosovske policije za sever Zeljko Bojic takodje je za RTV Kiss potvrdio da sva glasacka mesta obezbedjuje oko 500 policajaca i da ce ih obezbedjivati sve do zavrsetka glasanja.\nČlan centralne izborne komisije Nenad Rikalo je u izjavi koju je dao za RTV Kiss rekao da su sva glasacka mesta otvorena na vreme, da nema nikakvih tehnickih problema po njegovim recima izlaznost je za sada mala, ali se ocekuje veca izlaznost u toku dana i do kraja glasanja. Na pitanje gde ce se prebrojavati glasacki materijal, rekao je da po clanu 101 tacka 4 zakona o opstim izborima glasacki listici ce se prebrojavati na mestima gde je glasanje i odrzano.\nNext story Oliver Ivanović će glasati u pritvoru\nPrevious story Vulin još jednom ne može na Kosmet


Koridori 10 i 11 će izaći na granice za godinu dana - Ozonpress :: internet portal\nTag: godina, granica, izaći, koridori\nNovim koridorom 11, koji je prekjuče svečano otvoren, vozači će moći da idu od Beograda sve do Čačka za dve i po godine.\nKoridor 10, kroz Grdeličku klisuru do Makedonije i od Niša do Bugarske, biće završen krajem sledeće godine.\nAko se uzme u obzir da je i Obrenovac u sastavu Beograda, može se reći da će se, prema trenutnoj proceni dinamike radova, koridorom 11 stizati od Čačka do glavnog grada već krajem sledeće godine jer bi do tada trebalo da budu završeni radovi na deonicama Obrenovac – Ub i Lajkovac – Ljig. Izgradnja trase od Surčina do Obrenovca, koja bi povezala novi autoput i obilaznicu oko Beograda, počeće u martu i trajaće dve godine pošto je tokom prošlog vikenda u Rigi ministarska saobraćaja Zorana Mihajlović s predsednikom kineske Eksim banke potpisala ugovor o finansiranju radova vredan 208 miliona evra.\n– Do novembra iduće godine ili najkasnije početkom decembra biće završena deonica autoputa od Obrenovca do Preljine – rekla je Mihajlovićeva.\nKoridor 11 bi trebalo da se nastavi u dužini od 137 kilometara od Preljine preko Požege i od Arilja do granice s Crnom Gorom, u mestu Boljare. Za sada nije poznato kada bi mogle te deonice da budu izgrađene.\nS druge strane, kako kaže Mihajlovićeva, obezbeđena su kompletna novčana sredstva za radove na južnom i istočnom kraku koridora 10 pa bi sve trebalo da bude završeno do kraja 2017. ili početkom 2018. godine. Da su radovi na autoputu ka bugarskoj granici blizu kraja, potvrdio je i premijer Aleksandar Vučić.\n– Za deset dana ćemo otvoriti 12 kilometara puta od Proseka do Bancareva jer su pri kraju radovi na tunelu Bancarevo, a za 15 do 20 dana put Pirot – Dimitrovgrad. Onda ostaje samo obilaznica do granice s Bugarskom. Očekujem da i ostatak završimo za manje od godinu dana – rekao je prekjuče Vučić.\nAko se poštuju svi rokovi radova na koridorima 10 i 11, Srbija će u narednih godinu dana dobiti čak 158,8 kilometara autoputa.\npulsar 10/11/2016 u 15:00 Odgovorite\nDa nisu pravili onaj megamalomanski most u Beogradu od 400 miliona evra dosad bi zavrsili ceo auto put do Jadrana, ali vazni su beogradjani, da se oni ne muce a vi seljaci ginite po Ibaskoj magistali\nГерељ Гујомир 10/11/2016 u 15:12 Odgovorite\nВажно је да ће оне две трећине становништва СЕРБИЈЕ које живи у широј околини Београда имати излаз у Србију односно на њене границе.Оних осталих једна трећина осуђено је на пропаст и нестајње. Тако у СЕРБИЈУ већ сада има преко хиљадуи петсто села са мање од сто становника.Отворена је пре неколко дана пошта у селу ТРНАВА надомак Чачка уз помпу са дигнутим носевима до небеса и свеже молованом уличном фасадом зграде док су друге три стране руина од фасаде на поменутој згради изграђеној 1928 год.Они који мисле да ће процветати поред аутопутева грдно се варају,јер ће возила сад пролазити поред њиховог села 120 км на сат без заустављања ради куповине поред пута.Погледати процветале руже поред аутопута Београд Ниш већ толко година вену.Смедерево В. Плана См. Паланка Лапово Баточина итд.Бензинске пумпе су њихове а курве су наше.\nГрађанин 11/11/2016 u 02:32 Odgovorite\nДа ли сте приметили да у Прељини не постоји никакав путоказ осим озаке за аутопут па мнооги грађани и даље иду старим путем??


Penzije čine skoro trećinu prihoda u Srbiji - Penzin\nPočetna Magazin Godine Penzije čine skoro trećinu prihoda u Srbiji\nPenzije čine skoro trećinu prihoda u Srbiji\nU ponedeljak, 16. decembra 2013, Republički zavod za statistiku izdao je saopštenje u kome se navodi da u Srbiji prosečna mesečna raspoloživa sredstva po domaćinstvu iznose 59.779 dinara u čemu prihodi od penzije čine 29,6 % tj. skoro trećinu.\nNajveći udeo u raspoloživim sredstvima imaju plate, odnosno prihodi iz redovnog radnog odnosa – 44%, prihodi od poljoprivrede, lova i ribolova – 8% i naturalna potrošnja 4,5%.\nŠto se potrošnje tiče, najviše se troši na hranu i bezalkoholna pića – 40,5%, a zatim slede izdaci za račune, tj. za stanovanje, vodu, električnu energiju, gas i druga goriva – 15,1%. Za transport se izdvaja 8,2%, rekreaciju i kulturu 5,6%, odeću i obuću 5,2%, ostale lične predmete i ostale usluge 5%, opremu za dom i tekuće održavanje 4,5%, za komunikacije 4,4% i za alkoholna pića i duvan 4,3%. Ukupno, prosečno domaćinstvo u Srbiji mesečno potroši 53.282 dinara. Dakle, ako ste “prosečni”, možete i da uštedite.\nOvi podaci se dobijaju putem Ankete o potrošnji domaćinstava.\nTags:domaćinstvopotrošnjaprihodiprosečna potrošnja domaćinstvaprosečna primanja domaćinstvarashodirbijaRepublički zavod za statistikuSrbijastatistika\nBrana na Dičini u Brđanima\nSavinac kod Gornjeg Milanovca


memory-storage | Samsung Srbija\nPoboljšajte performanse svog PC-ja\nAko želite da vaš PC radi punom parom, Samsung ima rešenje za vas. Naš SSD sa najsavremenijom tehnologijom teži da bude brz i pouzdan i pod najvećim naporima. Vaš PC će butovanje, učitavanje i multitasking obavljati lakše i brže nego što ste mogli i da zamislite.\nBrži transfer, sigurnije skladištenje\nNosivi SSD postavlja nove standarde za brzinu, izdrživost i povezivanje ekternih memorijskih uređaja. S lakoćom skladištite, pristupite i prebacite više terabajta sadržaja poput slika i video materijala iz vašeg džepa.\nSnimanjem fotki i video klipova na vašem telefonu čuvate dragocene trenutke. Samsung memorijska kartica visokih performansi i tankog dizajna štiti vaše uspomene od vode, visokih temperatura, udaraca i rendgena. I čuva ih onako kako ih pamtite.\nNek vam podaci budu pri ruci\nPostoje USB memorije i postoji Samsung USB 3.0. Sa svežim, modernim dizajnom, USB 3.0 predstavlja novu generaciju nosivih memorijskih uređaja. Tri modela nude kvalitet, performanse i pouzdanost koje su postale sinonim za vodju na tržištu memorijskih uređaja.


Učenje stranih jezika – pravi put do bolje karijere 2021-01-25\nZnanje stranih jezika sve više je na ceni, nekada je za iole dobar posao bilo neophodno poznavanje engleskog, međutim, iz godine u godinu zahtevi su sve veći pa je sada jedan od glavnih aduta, osim formalnog obrazovanja, prilikom traženja posla i znanje stranih jezika poput nemačkog, ruskog, bugarskog i mnogih drugih jezika.\nInovativne metode učenja stranih jezika\nUpravo zbog toga, Akademija Oxford razvila je brojne inovativne metode prilikom učenja stranih jezika, u ponudi je na desetine kurseva stranih jezika prilagođenih svih uzrastima, a svaki polaznik dobija i jedan besplatan online kurs po izboru iz bogatog portfolija Akademije Oxford.\nŠkola stranih jezika Akademije Oxford Pirot prilagođena je polaznicima sa svim nivoima predznanja, naravno i onima koji nemaju nikakvo predznanje nekog od jezika u ponudi.\nKursevi jezika organizuju se u skladu sa normama CEFR – Zajedničkog evropskog okvira za jezike na šest nivoa, podeljenih u tri grupe. Reč je o osnovnim nivoima A1 i višem osnovnom nivou A2, zatim nižem i višem SREDNJEM nivou – B1 i B2, kao i o nižem i višem NAPREDNOM nivou – C1 i C2.\nKako bi svojim polaznicima omogućila da povećaju brzinu učenja, na raspolaganju su i kursevi na kojima se mogu upoznati sa mapama uma, nauče tehničke pamćenja, veštinu prezentovanja. Sve to naravno može biti opcioni besplatni kurs koga dobijaju svi polaznici.[b]\nKursevi stranih jezika za mališane\nPosebna pažnja posvećuje se radu sa decom, koja mogu da pohađaju specijalno kreirane kurseve stranih jezika po izboru, a sa kojima se postižu odlični rezultati.\nNaravno, sve aktivnosti realizuju se uz poštovanje svih pravila predostrožnosti, imajući u vidu aktuelnu pandemiju.\nZa sve dodatne informacije, svi zainteresovani mogu se obratiti lično u prostorijama Akademije Oxford Pirotu, na adresi Knjaza Miloša 40, putem mejla pirot@akademijaoxford.com ili putem telefona – 060/018-30-44.[b][/b]


STREPTOMICIN U MEDU OD ULJANE REPICE | Savez pčelarskih organizacija Srbije\nSTREPTOMICIN U MEDU OD ULJANE REPICE\nDatum objavljivanja vesti: 28. jula 2010.\nI do sada se povremeno događalo da se u nekom medu pronađu antibiotici u inostranim laboratorijama, tokom obavljanja kontrolnih analiza pre slanja meda inostranom kupcu, ali se nije dogodilo da se pronađe ovako visoka doza streptomicina.\nNaime, u medu od uljane repice nađeno je čak 350 mikrograma streptomicina na kilogram meda, što je neverovatno velika količina i nedvosmisleno ukazuje na primenu antibiotika od strane jednog od pčelara koji su formirali kontigent. Rađena je zbirna analiza, pa cela količina meda nije bila pomešana, u suprotnom bi cela količina sada morala da se baci. Narednih dana tačno će biti utvrđeno od kog pčelara je med. Inače, taj kontigent uljane repice trebalo je da čini med od 7 pčelara, od kojih je, znači, najmanje jedan koristio streptomicin iz samo njemu znanih razloga i u samo njemu znanim velikim dozama.\nInače, sve dosadašnje analize bagremovog meda bile su perfektne.\nZaista ne znamo KOLIKO PUTA treba ponavljati da ne postoji NIJEDAN opravdani razlog za korišćenje bilo kog antibiotika u pčelarstvu, i da se sa medom za prodaju ne prijavljuju pčelari koji iz samo njima znane TVRDOGLAVOSTI i dalje koriste antibiotike.\nU svakom slučaju, dobro je što je sada apsolutno obezbeđen sistem da se takav med ne može isporučiti stranim kupcima bez prethodne konačne kontrole, ali neodgovornost pčelara koji ipak prijave takav med za prodaju strašno podiže troškove otkupa. SVI PČELARI treba da znaju da je APSOLUTNO NEMOGUĆE da se bilo čiji med „provuče“ pored strogih kontrola!\nTreba naglasiti da će SPOS, radi ustanovljavanja sistema korišćenja unikatne tegle SPOS-a u narednom periodu izraditi Pravilnik o dobroj pčelarskoj praksi, koji će, kao i svi drugi u svetu, u potpunosti isključiti upotrebu antibiotika u pčelarstvu, te apsolutno sprečiti mogućnost da se u SPOS-ovoj tegli nađe med sa antibioticima. Vinovnici prekršaja biće izbačeni iz organizacije i snosiće sve pravne posledice, jer više od 99,99% pčelara sigurno neće dozvoliti da im neodgovorni ruše autoritet.\nTakođe se još jednom pokazala dobrom naša otvorenost prema stranim kupcima, sa kojima uvek otvoreno razgovaramo o ovom problemu, i pokušavamo da ga zajedničkim snagama rešimo.\nTakođe, treba pomenuti da je u proteklom periodu, od svih preparata koji se koriste za suzbijanje varoe, u srpskom medu do sada pronađen samo amitraz, i to samo u par slučajeva, u malim dozama od 10 do 20 mikrograma na kilogram (dozvoljeno je 200, a inostrani kupci obično zahtevaju manje od 150).\nTokom dosadašnjih analiza meda koji uskoro treba da bude isporučen, u medu od uljane repice nađen je 41 mikrogram amitraza, a u medu od suncokreta 10 mikrograma na kilogram. U svakom slučaju, ostaje da se zapitamo odakle u ovim medovima i ovolike doze amitraza, kada se u to doba godine pčele ne smeju tretirati. Jer, visoka je verovatnoća da je u pitanju neodgovarajuća upotreba amitraza, verovatno kada mu vreme nije, od samo jednog od ovih 7 pčelara, te da su u njegovom medu doze i mnogo veće od dozvoljenih, jer je ovo zbirna analiza.\nOnima koji i dalje ne shvataju da upotreba antibiotika u pčelarstvu nema NIKAKVU svrhu, upućujemo da pročitaju OVAJ tekst. Pored nepostojanja svrhe, upotreba antibiotika nanosi velike štete i samim pčelama, o čemu detaljnije mogu da pročitaju u serijalu objavljenom u časopisu Pčelar početkom ove godine, a predstavlja prevod teksta iz American Bee Journal-a, američkog časopisa, u kome se govori o štetnim efektima antibiotika na pčelinje društvo.\nU svakom slučaju, ostaje nam da svi dobro razmislimo o onome što radimo na pčelinjaku, da stavimo prst na čelo, i ako već nismo, pod hitno promenimo navike, ako mislimo da med prodamo. Sreća u celoj ovoj priči je svakako u tome što su ovakvi slučajevi retki, ali to vinovnike ne opravdava.\nZnači, stavite prst na čelo… za zajedničko dobro svih nas.\nSve za istinu, istinu ni za šta!\n< PISMO MINISTRU POLJOPRIVREDE\nPOZIV NA TREĆI DRŽAVNI PČELARSKI SAJAM >


SERIJA POŽARA: Noćas izgoreo stan na Ledenoj steni\nPočetak/Hronika/SERIJA POŽARA: Noćas izgoreo stan na Ledenoj steni\nNiške Vesti 9. oktobra 2016.\nPožar je izbio jedan sat po ponoći, a izgoreo je stan na prvom spratu u ulici Žrtava fašizma u niškom naselju Ledena stena. Prema prvim informacijama, nema povređenih.\nVatrogasne ekipe uspele su brzom intervencijom da lokalizuju požar i spreče širenje na okolne stanove u stambenoj zgradi, ali je vatrena stihija uništila sve u stanu na prvom spratu ulice Žrtava fašizma.\nOčekuje se zvanično saopštenje Policijske uprave Niš, koja isputuje razloge nastanka ovog požara.\nHronologija požara u Nišu ove jeseni\n26. septembra, 9:44 u stambenoj zgradi na Bulevaru Nemanjića br. 56 u stambenoj zgradi na Bulevaru Nemanjića br. 56 požar je izazvala stanarka, devedesetjednogodišnja starica V.D kojoj se upalilo kandilo u ormaru.\n22. septembra, stanar zgrade u Ulici Bubanjskih heroja 64 u Nišu povređen je u požaru koji je izbio oko 6 časova u njegovom stanu.\n16. septembra u glavnoj Obrenovićevoj ulici, preko puta TC „Kalča“ ,na ulazu u Kazandžijko sokače požar je izbio na krovu lokala koji prodaje giros, a izazvala ga je masnoća sa skare.\n14. septembra u požaru koji je izbio u 6:45, izgorelo je stovarište u Beogradskoj ulici, na rasrksrnici Bulevara 12. februar i skretanja za Tehničke fakultete.\n7. septembra, požar u naselju Rasadnik, četiri povređene osobe.


PINK VLADA MUZIČKOM SCENOM: Mitrović zadao nov udarac Saši Popoviću – Nadlanu.com\nPINK VLADA MUZIČKOM SCENOM: Mitrović zadao nov udarac Saši Popoviću\nObjavljeno 7. mar 2014. / 14:51:17\nNa ovoj muzičkoj manifestaciji učestvovaće i narodnjaci. Ovaj potez, kaže naš dobro obavešteni izvor blizak “ružičastoj televiziji” Željko je povukao jer nije hteo da dozvoli da se posle sukoba sa Sašom Popovićem, koji je zajedno s Brenom i Bobom Živojinovićem prodao 51 odsto „Granda“ SBB mreži, Grand festival tri dana prikazuje na njegovoj televiziji. Kao pravi „osvetnik“, osmislio je svoj festival, i izbacio Grandov sa svog programa, a njegov tim već je počeo s ozbiljnim pripremama za prvu manifestaciju ovakvog tipa u njihovoj organizaciji.\nPročitajte i: VELIKE PROMENE NA PINKU: Dolaze Bravo mjuzik, Pinkove zvezde i Deluks šou!\nsaša popovićželjko mitrović


I mi smo spremni : Danica Popović : Pogledi : POLITIKA\nDanica Popović\tI mi smo spremni\n,,U početku, politika je zadatak koji ćete obaviti u kratkom vremenskom periodu, ali onda vas to polako obuzima,” objasnila je u jednom od svojih ispovednih intervjua sadašnja v. d. šefa države\tKao u Nušićevom Pokojniku. Još je aktuelni predsednik Tadić razmišljao da li da skrati mandat, a naslednica se već oglasila, kaže –spremna sam da budem v. d. šefa države. Dobro je, pomislih–i mi smo .\nNa to čekam od marta 1991. godine. Još više od izborne krađe iz 1996.godine, kada je sadašnja v. d. šefa države bila potpredsednik (onog) SPS-a. A to je bitna stvar, razmislite i sami. Je li se sadašnja v.d. šefa države ikada javno odrekla izborne krađe? Nije, naravno. Ima li onda prikladnije osobe da rukovodi Srbijom u jeku predizborne kampanje? Nema, naravno.\nStvar je, ipak, simbolična, reći će demokrate. Naš predsednik je prestao da bude predsednik samo da bi postao kandidat za predsednika, mi se Srbijom poigravamo kako god hoćemo. Šta ima veze što je Ustav propisao da mandat predsednika države traje pet godina – mi ćemo to da skratimo - bez referenduma, bez promene ustava - bez ičega. Jer, nije zgodno da predsednik podnese ostavku, bolje je da prekrši Ustav i da skrati (neskrativi) mandat. Kakav poziv lopovima da slobodnije kradu, a sudijama da saviju glavu još niže!\nMada su to daleko lepše radili u vreme kada je sadašnja v.d. šefa države upravljala političkim životom Srbije, u saradnji sa drugovima iz SPS-a i drugaricama iz JUL-a. Ostale su zapamćene reči Brane Crnčevića u Savezoj skupštini, prilikom izbora Zorana Lilića na mesto predsednika Jugoslavije, dok je u neverici slušao kako delegati ističu Lilićeve uspehe u izvozu traktorskih guma za Libiju. Upita ih Brana sa govornice – pa što odmah ne rekoste za te gume? Kad je tolike gume izvezao, glasam za njega - i napustio sednicu, jedini, jakako.\nDa bi pomenuti predsednik Lilić nešto pre (one) izborne krađe izgubio od Vojislava Šešelja na izborima za predsednika Srbije, ali nije baš ni izgubio - stavili ga da bude potpredsednik savezne vlade. Kao što ni Šešelj nije postao predsednik Srbije, iako je dobio na izborima. Ove tekovine danas čuvamo u liku svoje v.d. šefice države, baš kao što je Brana Crnčević onomad objasnio - ,,nema Boga, pa je sve dozvoljeno”.\nI stvarno je tako. Evo, pre neku nedelju NIN objavi skandaloznu vest da je Fond za razvoj skoro polovinu novca dao tajkunima, pa ih još redom imenovali, kažu, pare namenjene malim i srednjim preduzećima date su: Miškoviću, Kostiću, Nenadu Popoviću, Vojinu Lazareviću, Drakuliću, Željku Mitroviću, Peconiju, Perčeviću, Toplici Spasojeviću, Čoviću, Bogićeviću, Đuraškoviću (kasnije uhapšenom)… i ništa.\nU svakoj normalnoj zemlji bi pala vlada. Ili bi neko bitan bio uhapšen, čisto da narod ne pomisli da su baš svi u vladi potkupljeni. Ili bi barem opozicija na tome izgradila izbornu kampanju, sa sloganom ,,evo gde su vaše pare, dok vi ‘leba nemate da jedete”. A ovde – ništa. Ni mediji to ne spominju - i zašto bi? Zar da izgube oglašivače visokonaponskih trafo-stanica, daleko bilo, da javnost zaboravi gde bi mogla da ih kupi?\nČuvari našeg pravnog poretka ipak će sazvati vanrednu skupštinu - ali ne da bi utvrdili ko je tajkunima dao naše pare, nego sa hitnim predlogom da se ukine porez na opremu za bebe. Što se ne bi usudio da uradi iko ko je ikada pročitao jedan red iz bilo kog udžbenika o javnim finansijama. Gde piše - niko ne sme da se igra sa prihodima, naročito kad je država premašila kritični nivo deficita, dok socijalna politika sme da se vodi jedino na strani rashoda. Ipak, u zemlji gde predsednik sam menja ustav, zašto bi poslanici čuvali javne finansije? Neka se čuvaju same, pa da, tako će biti najbolje.\nI bilo bi im pametno, mislim, javnim finansijama, da se same čuvaju. Jer ovde ni opozicija neće biti od pomoći. I oni su istu stvar predlagali, samo niko nije hteo da ih sasluša. A kad sutra bebeća oprema poskupi i jadni roditelji završe u još većoj bedi –drugačije ne može kad naopako upravljaš državnim novcem - onda će aktuelna vlast (bilo kog sastava) spinovati neku drugu temu, da bi ova pala u zaborav. Ako ne upali, i tu ima leka: uvek možemo da zaratimo, kao u doba Miloševića, majstora da manji problem zataška tako što napravi veći. A tu nam iskustvo iz devedesetih sadašnje v.d. šefice države može biti dragoceno.\n,,Politika je kao droga” objasnila je Slavica Đukić Dejanović u jednom od svojih ispovednih intervjua, ,,u početku politika je zadatak koji ćete obaviti u kratkom vremenskom periodu ali onda vas to polako obuzima.“ Jedan od blogera još je bolje objasnio ovu zavisnost, kaže: primaju funkcije - kao siroče napolitanku.\nKao siroče napolitanku, stvarno.\nDanica Popović\tobjavljeno: 09.04.2012.\nAleksandar Acin | 09/04/2012 08:24\nIzborna kradja nije bila samo 1996. Bio sam Clan Izborne komisije 1990 u Bloku 23 kao jedini Clan Opozicije (SPO).Ostali su bili iz SPS.Iznosili su pregrst Izbornih listica iz sale da bi glasaci glasali u svojim stanovima.kao bolesni su. I to u nekoliko navrata.Izasao sam u hodnik i video kako u hodniku zaokruzuju za "bolesne" stanare.Na stolu gde su bile glasacke kutije postavljena je velika zastava sa petokrakom.Mozda to nije relevntno ali sam kasnije saznao da na drugim Izbornim mestima u blizini Opozicionari nisu to dzvolili i uklonili su te zastave ali ja sam bio jedini i bez uticaja.cak me je policajac koji je sedeo celo vreme pored mene izgrdio."Ti si protiv Drzave i njenih svetinja"rece covek. Podsetimo se BIMA i BUMA(Dacic-Percevic) koji su umnozavali izborne jedinice da bi SPS matematicki dobio IZBORE. etc.....\nZorka (srpski) Popović (antiglobalista) | 09/04/2012 08:53\nАко су Срби стварно мали Руси, како нас сматрају наши непријатељи (а они који су нас бомбардовали и убијали, ваљда се тако зову), онда ће они, попут Руса, на изборима казнити оне који их бесрамно лажу, краду, понижавају и вређају интелигенцију, па измишљају разно-разне називе за све и свашта, па тако и тај о "скраћењу" мандата, како би по ко зна који пут преварили народ. Једини начин да народ то уради је да у великом броју изађе на биралишта и ускрати поверење онима који га лажу и понижавају. Онда им не могу помоћи ни мрачне силе (Служба и тајкунска дружба), ни страни амбасадори, ни домаћи НВО издајници, него се, као у Русији, преброје гласови и ако постоји велика и стабилна већина, прогласе изборни резултати. И онда нема ни скраћења, ни продужења, има само изборни резултат и победа.\nmiki maus | 09/04/2012 09:25\nZar nije čudno da i danas kada imamo "nezavisno" sudstvo nisu pokrenuti procesi protiv izbornih tela (komisija) za izbore koje smatramo da su bili namešteni. Neće valjda ponovo biti da su ti prekršaji zastareli, kao što je sada moda za pojedine kriminalne radnje pa čak i ubistva. Čudno da još nije pokrenut proces o krađama izbornih rezultata 2000.godine već su na pritisak izvršena korekcija zvaničnih rezultata prvog kruga bez utvrđivanja odgovornosti. Srbijo, probudi se i pronađi nove ljude koji će da te vode, sa ovima nemaš šanse da se pomeriš sa dna.


Razlika između Srbije i Azerbejdžana - 332.000.000 evra! - MaxBet Sport\n29.03.2021. Ažurirana vest: 29.03.2021. u 15:47\nSergej Milinković-Savić protiv Portugalije (Foto: Starsport)\nVeoma važnu utakmicu fudbalska reprezentacija Srbije igra u utorak od 18 časova, kada će u okviru 3. kola kvalifikacija za Mundijal u Kataru da gostuje Azerbejdžanu u Bakuu. Iako je reč o selekciji koja je umela da šokira naš nacionalni tim, “orlovi” su apsolutni favoriti i biće neuspeh ukoliko se ne vrate kući sa tri boda.\nKVALIFIKACIJE ZA SVETSKO PRVENSTVO: Kvota u MaxBetu na trijumf Srbije je 1.35, na nerešen ishod 4.30, a na pobedu Azerbejdžana je 9.00.\nUpravo ove “male” utakmice, pogotovo na gostujućem terenu, na kraju utiču na konačan plasman. Republika Irska se saplela protiv Luksemburga, a ukoliko “orlovi” žele da što brže osiguraju makar baraž, odnosno drugo mesto na tabeli, ne smeju da “prospu” bodove protiv Azerbejdžana.\nUz svo nužno poštovanje prema toj selekciji, Srbija ima mnogo kvalitetniju ekipu. Azerbejdžanci su se oslonili gotovo isključivo na snage iz sopstvenog šampionata, jedino Anatoli Nurijev igra za ukrajinski Minaj, a svi ostali igrači nastupaju u prvenstvu Azerbejdžana.\nReč je o tek 26. šampionatu po koeficijentu na listi UEFA. Uz to, ne igraju svi u ekipama koje su se borile na međunarodnoj sceni, već smo pisali da su čak šestorica Azerbejdžanaca članovi “fenjeraša” Sabaha.\nPoređenja radi, Srbija ima samo dvojicu igrača iz Superlige, Milana Gajića (Crvena zvezda) i Marka Petkovića (TSC Bačka Topola). Svi ostali igraju u inostranstvu. Zato i ne čudi ogromna razlika u vrednosti timova, prema proceni specijalizovanog sajta Transfermarkt.com.\nRamil Šejdajev (Foto: Beta/AP)\nOna iznosi nestvarnih skoro 332.000.000 evra, kada se gleda vrednost svih fudbalera obe selekcije koji su se našli na spisku. “Orlovi” ukupno vrede 347.550.000 evra, a Azerbejdžanci svega 15.800.000 evra.\nNajvredniji je Sergej Milinković-Savić, procenjen na 70.000.000 evra, a prate ga Filip Kostić sa vrednošću od 32.000.000, Nikola Milenković sa 28.000.000 i Dušan Vlahović sa 25.000.000 evra. Uz napomenu da Milenković neće igrati u Bakuu zbog suspenzije.\nNa tačno 20.000.000 evra procenjeni su i Dušan Tadić, kapiten Ajaksa, kao i Luka Jović, kojeg je Real Madrid pre godinu i po dana platio 60.000.000 evra.\nSa druge strane, Azerbejdžan ima samo trojicu igrača koji su vredni tačno 1.000.000 evra po proceni Transfermarkta. Sva trojica su igrači Karabag Agdama, štoper Badavi Husejnov, vezista Kara Karajev i napadač Mahir Emreli. Zanimljivo, oni su skuplji od samo dvojice srpskih reprezentativaca, trećeg golmana Đorđa Nikolića (700.000 evra) i rezervnog beka Petkovića (350.000 evra).\nNaravno, ništa to neće vredeti ako Srbija odigra loše u Bakuu. Ne smeju “orlovi” da se uplaše i potcene rivala, ali ni da ga poštuju previše. Neophodno je samo da izađu na teren i rutinski odrade posao, onako kako se od njih i očekuje, pa da sa znatno više optimizma čekamo jesen i nastavak kvalifikacija.\nTagovi:Fudbalska reprezentacija AzerbejdžanaFudbalska reprezentacija SrbijeKvalifikacije za SPTopTop2Top3\nOglasio se i sudija koji je častio Srbiju bodom protiv Portugalije!


obojite jesen koloritom veličanstvenog grada\nZa sve ljubitelje putovanja!\n27.11. Istanbul individualno 2020. 4d/3n


Kodiranje i izrada ključeva za automobile Beograd | TO\nKodiranje i izrada ključeva za automobile Beograd\nУлица Душана Петровића Шанета 44, 11309, Beograd, Leštane\nKodiranje i izrada ključeva za automobile Beograd |\nFirma TOP LOCK posluje u Beogradu na adresi Dušana Petrovića Šaneta 44.\nBavimo se kodiranjem i izradom ključeva za automobile. Postoji i mogućnost slanja na teritoriji cele Srbije.\nNaše osnovne delatnosti i usluge su:\nPopravka i zamena svih vrsta auto brava,\nZamena kućišta, prekidača i baterija na ključevima,\nNarezivanje svih vrsta ključeva i\nOtvaranje automobila bez oštećenja.\nNaše stručno osoblje po potrebi izlazi na teren.\nNaš osnovni cilj je da klijentima pružimo u svakom momentu što kvalitetnije usluge kodiranja ključeva i izrade ključeva za automobile. Zauzvrat trudimo se da našim poslovanjem stičemo stalne klijente, partnere i saradnike.\nZa više informacija javite se na navedeni kontakt ili nas posetite u Beogradu na navedenoj adresi.


Naslovna Ostalo Karlo Anćeloti o poređenju sa Murinjom!\nKarlo Anćeloti o poređenju sa Murinjom!\nAlex Pantling/Carlo Ancelotti/REUTERS via Guliver image\nKarlo Anćeloti rekao je da mu je važnije da klubu obezbijedi mjesto u nekom evropskom takmičenju nego da osvoji trofej u nekom domaćem takmičenju.\n„Murinjo i ja smo bliski prijatelji, zaista mi je čast što nas porede. Imamo sličnu ideju o fudbalu. Njegov tim igra slično nama, to je to. Njegove ekipe su uvijek dobre i u napadu i u odbrani. Ne znam je li to novi ili stari stil, nije ni bitno“, rekao je Karlo.\n„Za ovo radimo. Znamo da naši navijači očajnički žele da vratimo pehar. Ne znam baš da li će se to dogoditi ove sezone, ali mogu da vas uvjerim da radimo sve kako bismo osvojili trofej što je prije moguće. Najvažnije za stabilnost kluba je da igramo Evropu. Za sreću je, naravno, važan pehar“. rekao je Anćeloti.\nPrethodni tekstOmladinska reprezentacija nadigrala Bosnu i Hercegovinu (1:0)\nSljedeći tekstLineker optužen da se ruga siromašnima\nTenis M.B. - 27/10/21 12:23 0\nAleksandar Najveći – Džikić-kan drugi put među Podgoričanima!\nFudbalerke Kanade šampionke!\nL.M. - 6/08/21 18:31 1\nKFC predstavio konzolu sa mikrotalasnom za piletinu!\nP.F. - 25/12/20 10:20 0


Izložba "Kafa, Uzbudljiva Priča O Dobrom Ukusu" | Svet Nauke\nHome » Događaji » Izložba “Kafa, uzbudljiva priča o dobrom ukusu”\nIzložba “Kafa, uzbudljiva priča o dobrom ukusu”\nSvet nauke 05.02.2017.2017-02-05T00:31:14+01:002017-02-05T00:33:31+01:00 Događaji No Comments\nEvropski tip mlina za kafu, kolekcija Radmila Mulića\nOkrepljujući napitak bez kojeg ne možemo da započnemo dan predstavlja mnogo više od sredstva za razbuđivanje. Poziv: „hajdemo na kafu“ predstavlja kulturološki fenomen prepoznatljiv u svetu i u svim sferama života, od poslovnog, preko privatnog i porodičnog. Kafa je deo supkulture koja nas svakodnevno okružuje.\nU galeriji Prirodnjačkog muzeja u Beogradu, u četvrtak, 9. feburara 2017. godine u 17 časova biće otvorena izložba\n“Kafa, uzbudljiva priča o dobrom ukusu”\nAutor izložbe je Aleksandra Savić, viši kustos. Pozdravnu reč održaće g-din Slavko Spasić, direktor muzeja, a izložbu će otvoriti predstavnici ambasada Angole i Brazila.\nReč kafa potiče od naziva etiopske pokrajine – Kafa, koja na staroegipatskom jeziku znači biljka ili božja zemlja. Kafa (Coffea sp.) pripada žbunastim ili drvenastim biljkama iz porodice Rubiaceae. Postoji preko 140 vrsta kafe, među kojima su mnoge nesitražene. Najpoznatiji hemijski sastojak zrna kafe je kofein. Ipak, postoje samo dve kultivisane vrste kafe, koje se koriste za proizvodnju kafe: arabika i robusta. Od ostalih sorti kafe poznatije su još: liberica, excelsa, stenophylla, arabusta i druge.\nModeli ploda i otvorenog ploda kafe sa semenom\nNapitak kafa priprema se kuvanjem prženih semenki biljke kafe, najčešće sa vodom ili mlekom, obično se služi topla. Nakon konzumacije dolazi do blage nervne stimulacije što pojačava budnost, mentalnu stimulaciju, uzrokuje osećaj toplote, ubrzani rad srca itd.\nZašto je kafa toliko značajna? Kao hrana ima veoma malu nutritivnu vrednost, ona nije osnovna životna namirnica i bez nje se može. Ipak, u svetu se svakog dana popije barem 2,5 milijardi šoljica kafe, a godišnje preko 400 milijardi šoljica, što je ravno količini vode koja za pola sata protekne rekom Misisipi.\nIstorija kafe nam ukazuje da je kafa je biljka koju su, prema legendi, prve otkrile koze. Prvobitno se koristila kao hrana među afričkim Oromo plemenima, gde su je mešali sa životinjskom mašću i pravili energetske kuglice. Kao napitak, prvobitno je imala značajnu ulogu kao versko piće, tokom noćnih molitvi derviša, a zatim i kao lek za mnoge bolesti.\nOd putovanja iz postojbine Etiopije na Arabijsko poluostrvo i dalje po svetu, kafa je uticala na istoriju kroz brojne migracije, trgovine i osvajanja Novog sveta, ropstvo, krijumčarenje, evropske revolucije, ali i uzdizanje ekonomija država. Često je bila predmet zabrane vladara, nedozvoljeno piće, strogo čuvana tajna za povlašćene. Jednima je predstavljala bogatstvo, a drugima nevolju. Danas je dostupna svima i konzumira se u mnogo različitih oblika.\nBiljka kafe, Coffea arabica\nNa izložbi će biti predstavljene sadnice biljke kafa (Coffea arabica L.); modeli ploda i semena kafe; uzorci kafe sa ekskluzivnih plantaža širom sveta (Etiopija, Jemen, Kamerun, Gvatemala, Burundi, Ekvador, Meksiko, Brazil, Indija, Nepal, Vijetnam, Papua Nova Gvineja, Honduras, Tanzanija itd.), kao i čuvena i veoma skupa kafa Blue Mountain koja se uzgaja na Jamajci. Izložbu prati i priča o istoriji kafe i kafedžinica u svetu, o proizvodnji i preradi kafe, kao i o kofeinu, „legalnoj drogi”.\nPosetioci će imati priliku da vide azijsku cibetku koja se hrani plodovima kafe, zahvaljujući čemu se dobija najskuplja kafa na svetu – kopi luvak. Putem autentičnih šoljica iz raznih krajeva sveta biće predstavljen ritual ispijanja kafe u svetu.\nPoseban deo izložbe predstavlja raritetna kolekcija novosadskog kolekcionara Radmila Mulića, koja se sastoji od brojnih predmeta vezanih za kafu iz 19. i 20. veka sa našeg i evropskog područja.\nNa izložbi će biti predstavljeni eskponati vezani za kafu iz kolekcije Etnografskog muzeja, kao i ekskluzivni primerci šoljica za kafu iz Muzeja Jevrema Grujića, koje su koristili članovi kraljevske porodice Obrenović. Deo izložbe posvećen je običajima posluživanja kafe u Srbiji, kao i našem tradicionalnom posluženju koje predstavlja – kafa, slatko i voda.\nPutem autentičnih pribora za kafu iz raznih krajeva sveta biće predstavljen ritual ispijanja kafe širom sveta.\nIzložbu prati publikacija «Kafa, uzbudljiva priča o dobrom ukusu» autora Aleksandre Savić u izdanju Prirodnjačkog muzeja.\nPartneri: Etnografski muzej u Beogradu i Dom Jevrema Grujića. U okviru izložbe biće predstavljena i mini-izložba autorskih fotografija «Na kafi» mlade beogradske umetnice Anđele Petrovski.\nZanimljivosti i tabui\nPosetioci će biti u prilici da saznaju kako je kafa dospela u Evropu, kako je prva kafedžinica u Evropi otvorena baš u Beogradu, zašto su tokom istorije ljubitelji kafe kažnjavani batinanjem, kako se kafa koristila kao lek; zašto je kafa tokom istorije bila zabranjivana, kako je kafa dobila odobrenje pape u 16. veku, zašto su se žene u Engleskoj bunile protiv kafe, šta je to pergament kafa itd.\nMalo je poznato da je kafa jedan od najznačajnijih trgovinskih proizvoda na svetu, odmah posle nafte. Kafa ima medicinski i farmaceutski značaj, ali može da bude i rizična za zdravlje. Kofein, alkaloid iz kafe, smatra se najpopularnijom i legalnom „drogom“ na svetu.\nProizvodnja kafe u svetu danas je povezana i sa mnogim tabu-temama, kao što su socijalna nejednakost, izrabljivanje jeftine radne snage, kao i degradacija biodiverziteta sečenjem tropskih šuma zbog širenja plantaža kafe. Jedna od sve aktuelnijih tema danas je i organska proizvodnja kafe u svetu.\nEkskluzivni sponzor izložbe je Cafe&Factory. Izložba će biti otvorena do maja 2017.\nTags:beograd, izlozba, kafa\nAD “Alfa” u poseti Dimitrovgradu


Deca će imati trajne posledice zbog traume\nDamjan (8) i Nastasija (5), koji su pre šest meseci odvojeni od roditelja Vuka i Verice Nastić, nosiće traume ceo život, smatraju stručnjaci. Razdvajanjem porodice psihofizički razvoj ovih mališana je ozbiljno doveden u pitanje.\nPiše: J. Ilić, B. Vuković\nDrama i dalje traje: Vuk Nastć sa decom\nAmerička Agencija za zaštitu dece, odlučila je pre šest meseci, da od srpske porodice Nastić koja živi u Staktonu, u Kaliforniji, oduzme Damjana i Nastasiju, pod optužbama da su ih roditelji emotivno i seksualno zlostavljali. Dokaz za to bile su fotografije, koje je servis za računare pronašao u službenom kompjuteru Vuka Nastića, na kojima su deca gola u kupatilu. Deca su na silu odvedena i smeštena u hraniteljsku porodicu iz Meksika.\nPre dva dana, sud je, opet na nagovor Agencije, odlučio da decu razdvoji i da ih smesti u dve porodice. Obrazloženje te odluke bilo je da osmogodišnji Damjan može da utiče na Nastasiju i da je nagovori da ne optuži oca. Svu ovu odvojenost od roditelja, a sada i jedno od drugog, deca vrlo teško preživljavaju.\n- Deca su samim činom oduzimanja od roditelja dovedena u neprirodno okruženje, uplašena su i nesigurna. Još strašnija stvar je njihovo razdvajanje, jer to kod njih sasvim sigurno razvija osećaj izolovanosti. Deca ne mogu u tom uzrastu da razumeju šta im se dešava, a kakve će posledice ovo ostaviti na njih zavisi od brzine kojom će biti vraćeni porodici - smatra dr Ljiljana Levkov sa Filozofskog fakulteta.\nCeo slučaj prati Konzulat Srbije u Čikagu, koji postupa po instrukcijama Ministarstva spoljnih poslova.\n- Čekamo da vidimo šta dalje da preduzimamo i u stalnoj smo koordinaciji sa porodicom. Mi ne možemo da radimo ništa više od političkog uticaja, da se skrene američkim službama pažnja da nam je ovaj slučaj bitan i da se pristupi njemu na način kako bi se ispoštovala sva prava naših državljana. Insistiramo da se izbegne bilo kakva diskriminacija. Uskoro, ako bude potrebno, celu situaciju ćemo dići na politički nivo i tražićemo od ambasade da reaguje. Međutim, ništa ne smemo ishitreno da radimo, da ne bismo došli do neke neželjene situacije. Sigurni smo da je u pitanju zabuna i da će se sve završiti povoljno, po decu pre svega - priča izvor “Blica” iz Vlade.\nNastić Vuk Nastić Verica Nastić Deca SAD Srbi\n15:40 Snežana Đurišić SMRŠALA ČAK 20 KILOGRAMA, pa otkrila šta jede: Jednom specijalitetu NE MOŽE DA ODOLI\n15:32 KORONA PONOVO HARA EVROPOM U jeku letnje sezone raste broj zaraženih: Da li će novi talas kovida uticati na OGRANIČENJA PUTOVANJA?\n15:32 ANGAŽOVAN I HELIKOPTER Veliki šumski požar kod Novske gasi 40 vatrogasaca


Visoke cijene nafte prijete da ozbiljno poremete ekonomske trendove\nNafta je ove nedjelje na svjetskom tržištu ponovo dostigle rekordno visoku cijenu, što analitičari pripisuju uraganskim prijetnjama predjelima u kojima se nalaze značajni proizvodni kapaciteti u Sjedinjenim Državama. Barel nafte skuplji je čak za 55 odsto u odnosu na isti period prošle godine, što opet – na različit način utiče na pojedine države i djelove svijeta.\nMMF je objavio da bi visoke cijene nafte mogle da umanje ekonomski rast u Aziji i istovremeno podstaknu inflaciju u Indoneziji i Filipinima. U drugim analizama naglašava se da bi moglo doći do narušavanja poslovne klime u Njemačkoj, najvećoj evropskoj ekonomiji. Uopšte uzevši, visoke cijene nafte ostavljaju manje novca za investicije, prijeko potrebne za otvaranje novih radnih mjesta.\nIndoneziju skupo gorivo izuzetno pogađa. Predsjednik te zemlje Susilo Bambang Judhojono pozvao je vladu i centralnu banku da zajedničkim naporima pokušaju zaustaviti pad vrijednosti nacionalne valute, koja je na najnižem nivou u više od tri godine. Judhojono je poručio da će možda biti neophodne i rigoroznije mjere, poput ukudanja subvencija na gorivo i druge proizvode.\nAmerička pacifička država Havaji početkom septembra uvodi zakonsko ograničenje prodaje benzina na veliko. Na Havajima je, galon benzina inače skuplji nego u bilo kojoj drugoj američkoj državi. Neki analitičari kažu da bi limitiranje cijena moglo da dovede do situacije u kojoj će snadbjevači odlučiti da naftu i njene derivate prodaju tamo gdje mogu da zarade više, što bi pesimistično gledano, moglo izazvati nestašicu benzina na Havajima.\nU takvoj situaciji, Bušova administracija predlaže bolje i ekonomičnije standarde za kamionete, kombije, i neka od terenskih vozila. Popularni modeli kombija u prosjeku bi naredne godine trebalo da troše oko 11 litara benzina na 100 kilometara. Novi standardi i planovi predviđaju da se potrošnja smanji na oko 10 litara. To se odnosi i na proizvođače drugih modela koji će istovremeno biti primorani da naprave slične, skromne modifikacije u cilju smanjenja potrošnje.


TENIS U DRUGOM PLANU: Federer se posvetio humanitarnom radu | Sport | Kurir\nBRUTALNA TUČA DELIJA I ŽANDARMERIJE: Pogledajte višeminutni obračun navijača 9\t216\nU ZVEZDI GRME NA SUDIJU! Mitar Mrkela: Poništen nam je čist gol! VIDEO 20\t408\nTENK NA KOREOGRAFIJI GROBARA: Evo kako su navijači Partizana prozvali Crvenu 310\nPROJEKTIL SUME OBELEŽIO 161. VEČITI DERBI: Pogledajte golove Partizana 967\nNE IGRAMO ZA OPSTANAK ILI EVROPU, IGRAMO ZA SINIŠU Napadač Bolonje: Mi 2\t66\nDAO GOLČINU, PA IZAZVAO HAOS NA TERENU: Suma objasnio zašto je pogodak 1\t24\nRadi na obrazovanju dece\nTENIS U DRUGOM PLANU: Federer se posvetio humanitarnom radu\n21.07.2015. 00:17h 30.01.2017. 20:04h\nFedererova majka je iz Južne Afrike i on ima pasoš te zemlje, pa je logična odluka da se posveti pomaganju stanovništvu u južnom delu ovog kontinenta\nJOHANESBURG - Švajcarski teniser Rodžer Federer posetio je Malavi, gde je otvorio razvojni centar za decu, u sklopu rada svoje dobrotvorne fondacije. Federer je doputovao kako bi video uticaj uloženih sredstava fondacije "Rodžer Federer", koja ulaže u obrazovne progame na području pre svega Južne Afrike.\n"To je kao kada sretnete prijatelja kojeg niste videli 20 godina", rekao je drugi teniser sveta u Johanesburgu.\nNjegova fondacija se povukla iz rada u Etiopiji i Tanzaniji kako bi se koncentrisala na rad u Južnoj Africi. Cilj fondacije je da se do 2018. godine pomogne obrazovanje milion dece.\n"Možete biti veoma sentimentalni i tužni zbog velikog siromaštva u mestima kao što je Malavi. Ali, video sam pozitivan stav kod dece, iako imaju ograničene mogućnosti", rekao je Federer.\nFederer, koji je 12. jula izgubio u finalu Vimbldona od Novaka Đokovića, rekao je da će se uskoro vratiti treninzima uoči turneje po SAD i Ju Es opena.\n"Posle takvih turnira kakav je Vimbldon izvučete samo pozitivne stvari, ali i one stvari koje ste mogli da uradite bolje, pošto uvek možete bolje", rekao je Federer i dodao da je razočaran zbog poraza od Đokovića.\nOsvajač 17 grend slem titula naveo je da mediji i ostali ponekad imaju prevelika očekivanja i da je sam plasman u finale grend slema veliko dostigunuće.\nRodžer Federertenishumanitarni rad\nBRUTALNA TUČA DELIJA I ŽANDARMERIJE: Pogledajte višeminutni obračun navijača Crvene zvezde i Žandarmerije na stadionu Partizana (KURIR TV) 9\t216


► Oko 6.700 osoba ubijeno u Mjanmaru za mesec dana sukoba\nNajmanje 6.700 pripadnika muslimanske manjine Rohindža, među kojima 730 dece ispod pet godina, ubijeno je u prvom mesecu sukoba u Mjanmaru u periodu od 25. avgusta do 25. septembra, saopštila je danas međunarodna organizacija Lekari bez granica (Medecins sans frontieres - MSF).\n"Broj žrtava je verovatno viši", navela je organizacija, čiji su članovi razgovarali sa oko 11.000 izbeglica u Bangladešu.\nViše od 640.000 pripadnika muslimanske manjine Rohindža pobeglo je od kraja avgusta iz Mjanmara u susedni Bangladeš zbog sukoba.\nVojska Mjanmara je do sada pominjala broj od 400 mrtvih "terorista" Rohindža u sukobima na severu zemlje.\nMSF je navela da njena procena obuhvata samo prvi mesec sukoba i da se egzodus ljudi nastavlja dodajući da su obim i priroda nasilja "zastrašujući".\nRohindža su indoarijski narod srodan Bengalcima, a nastanjuje severne delove države Rakajn u Mjanmaru. Po veri su muslimani, a govore rohindža jezikom koji spada u indoarijsku grupu indoevropske porodice jezika. Ukupno ih ima oko 2.000.000, od čega u Mjanmaru oko 1.300.000.\nlekari bez granica /\nUN osudile nedostatak volje vlasti Mjanmara u rasvetljavanju zločina\nUN osudile su nedostatak volje vlasti Mjanmara da rasvetle navode o genocidu nad muslimanskom manjinom naglašavajući potrebu da međunarodni sud vodi istragu i suđenje generalima za koje se...\nSud u Mjanmaru osudio je danas dvojicu novinara Rojtersa na po sedam godina zatvora za ilegalno posedovanje zvaničnih dokumenata i kršenje državne tajne tokom istrage o masakru tamošnje vojske...


Bivši radnici Beka traže 15 miliona evra na ime akcija\nBeta 18. aprila 2017. 15:45\nVlasnici akcija beogradske konfekcije Beko u stečaju danas su od predsednika Vlade Srbije Aleksandra Vučića zatražili urgenciju da im se podeli 50 odsto novca od 29 miliona evra koliko je sada na računu te firme posle prvostepenog završetka svih sudskih sporova oko potraživanja.\nPedesetak radnika koji protestuju od 3. aprila ove godine predalo je zahtev Vladi Srbije za sastanak sa premijerom kako bi mu, kako su rekli, „objasnili da stečajni postupak traje 15 godina i da se novac Beka troši nekontrolisano a da akcionari ne mogu da dobiju svoj deo“.\nPredsednik Udruženja vlasnika akcija (UVA) Beka Zlatko Kunštek rekao je da oko 4.500 akcionara „ne može da čeka raspodelu viška stečajne mase od 29 miliona evra posle okončanja i drugostepenih sudskih postupaka jer se novac 15 godina odliva na razne stečajne upravnike i korumpirane sudije.“\n„Od 543.120 akcija koje je u privatizaciji emitovala konfekcija Beko, 360.000 je pripalo državi, 54.000 Akcijskom fondu, a ostatak od 130.000 je podeljeno radnicima“, rekao je Kunštek.\nVrednost jedne akcije je, prema njegovim rečima, 25 evra, a pojedinačno radnik je mogao da dobije najviše 143 akcije.\n„Za maksimalni broj akcija radniku bi pripalo oko 3.500 evra. Preostali deo novca koji u prvoj fazi ne bi bio podeljen ostao bi na računu do konačnih odluka suda“, rekao je Kunštek.\nKonfekcija Beko je jedna od retkih firmi u stečaju koja, prema rečima Kunšteka, po izmirenju dugova ima novca da se namire i akcionari a uz to nije još rasprodata sva njena imovina.\n„Za prodaju je ostalo još nekoliko pogona, odmaralište u Belanovici i jedna robna kuća u Knez Mihajlovoj ulici u Beogradu“, rekao je Kunštek.\nStečaj Beka je uveden februara 2003. godine kada je preduzeće imalo dugove od 5,9 miliona evra i imovinu nekoliko puta vredniju od obaveza.


IVANIĆ KAŽE DA DOGOVORENI RASPAD BiH NEMA ŠANSE: Nema promena do narednih parlamentarnih izbora\nBez većih tumbanja\n25.04.2017. 11:14h 23.05.2017. 05:52h\nBANJALUKA - Mladen Ivanić, predsedavajući Predsedništva BiH, ne vidi mogućnost bilo kakvih krupnijih promena na političkoj sceni u BiH do narednih parlamentarnih izbora, te dodaje da ni velikih i krupnih promena ustavnog uređenja BiH ne može da bude, a posebno ne dogovoreni raspad BiH.\nMLADEN IVANIĆ O KRIZI U BIH: Nije problem Srpska, nego Hrvati i Bošnjaci\nDODIK OBJAVIO KOLUMNU: Cilj revizije je uništenje Republike Srpske, Bakir nastavlja dela svog oca!\nMLADEN IVANIĆ: Predsedništvo BiH je u ozbiljnoj krizi!\nIVANIĆ: Predsedništvo nije ni pitano da li da vojska BiH učestvuje u snimanju filma o Gotovini\nIvanić u intervju za banjalučke Nezavisne novine kaže da bi voleo da je veći optimista, te dodaje da je bio sve do nekoliko poslednjih događaja.\n"Jedan je preglasavanje u vezi s popisom, i pokazalo se da sam bio u pravu. Drugi je nepotrebno izazivanje povodom Dana RS, a treći je sve u vezi s revizijom tužbe. Nakon tri tako krupne stvari, potpuno je logično da nemate većinu i sada imamo objektivan problem da jedan deo ljudi iz ovih partija ne komunicira sa SDA (Bakira Izetbegovića), pogotovo ne s gospodinom Izetbegovićem", kaže Ivanić i dodaje da on lično komunicira s Izetbegovićem jer mu je to obaveza.\n"Ali, ako nema komunikacije među ključnim partijama, onda nemate većinu. Ne desi li se neko čudo, a ja ga u ovom trenutku ne vidim, imaćemo usporen politički život do narednih izbora", tvrdi Ivanić. On dodaje i da velikih i krupnih promena ustavnog uređenja BiH ne može da bude jer, ako se ta tema otvori, "imaćemo tri vizije BiH".\n"Jedna je u Sarajevu, a to je BiH bez entiteta, što je nerealno, jer to Srbi nikada neće prihvatiti. Druga je dogovoreni raspad BiH, a sasvim sam siguran da uslovi za takvo nešto ne postoje, pogotovo nije moguće saglasnošću i dogovorom. Siguran sam u narednih 20 godina da to nije moguće bez rata, a nikome ne bih savetovao da ide u tu vrstu sukoba. Imate na kraju Mostar, koji traži neku vrstu entiteta, ili, nešto blaže u poslednje vreme, a to je posebnu izbornu jedinicu", precizirao je.\nIvanić kaže i da je veliko pitanje da li će se uopšte kandidovati na sledećim izborima, a ako bude kandidat, onda će to biti za člana Predsedništva BiH. Na konstataciju da bi to bila velika praznina, budući da aktuelni predsednik RS Milorad Dodik po Ustavu više ne može da bude na toj poziciji, Ivanić tvrdi da unutar opozicije, a i unutar vlasti ima kvalitetnih kadrova koji to sasvim sigurno mogu da rade.\nmladen ivanicBiHpromenedogovoreni raspadizbori