Povratak u trening i pravilnu ishranu\nApril 19, 2021, 11:06:34 pre podne\nAutor Tema: Povratak u trening i pravilnu ishranu (Pročitano 773 puta)\n« poslato: Decembar 02, 2020, 05:21:22 pre podne »\nDobro jutro/dobro vece!\nPrvo postovanje svim clanovima sto drze ovaj forum godinama zivim.Ovde sam naucio osnove treniranja i ishrane dok sam jos bio klinac, pa eto vratih se da potrazim savet.\nImam 27 godina i zivim u Americi cetiri godine, od aktivnog klinca koji je trenirao kosarku i isao u gym 4x nedeljno, dolazak ,,preko grane,, je bio surov.\nNaime 193cm visok i pri dolasku 89 kilograma padam nazalost usled prevelikog posla na 81 i onda krece uspon\nTrenutno 110kg uz tesku atrofiju.\nKonacno stadoh na noge elem usled ove korone(gle cuda svi propadose ovde samo Srbinu cvetaju ruze) i prelomio sam da hocu kako znam i umem da odvojim vreme, posto je to najveci problem, sve ostalo je dostupno.\nPoceo sam se hraniti apsolutno cisto, proteini(losos, ribeye stejk, piletina, skampi), piletina je nazalost najgori izbor ovde jer je ubrizgavana hormonima za rast i odvratna je..\nSuplementacija kompletna: BCAA, glutamin, NO, kreatin, whey, casein, omega, vitamin complex, joint complex.\nMoje pitanje bi bilo za iskusne trenere posto nikada nisam bio u ovakvoj situaciji, prekomerna tezina i slaba aktivnost( posao se svodi uglavnom na voznju autom i slaba aktivnost, kompjuter), kako prilagoditi trening za ovakvog vezbaca ??\nPoceo sam trenirati 4x nedeljno i lagano setanje na traci sa brzim hodanjem, dosta ne flexibilan posebno zadnja loza i gluteus, kukovi ne postoje, cucnjevi pokret apsolutno nemoguce izvesti sa dobrom tehnikom, trapezi ukoceni i donja ledja jako slaba usled sedenja.\nHvala puno unapred na svim odgovorima!\nOdg: Povratak u trening i pravilnu ishranu\n« Odgovor #1 poslato: Decembar 02, 2020, 07:45:36 pre podne »\nKoji whey pijes? salim se... pa vidi, ja na tvom mestu bih definisao iskljucivo skromne ciljeve, sto u prevodu znaci normalan bf i zdrav izgled( ne vise od forme u kojoj si bio pre odlaska za usa). Od aktivnosti normalno teretana ali modifikovan trening u kome ces izdvojiti dane da te srafove pritegnes , ojacas veze i slicno. Core vezbe. I naravno streching... to moras stalno raditi makar dok nosis taj visak kg a trebalo bi i posle. Kardio trake trcanje i slicno bih ubacio tek na zavrsnom udarcu i kada se olaksas. Ne zuri sa tim..\nNajbolje bi bilo da angazujes privatnog trenera, pogledaj na kanaly imas tamo u usa Athlean se zove kanal , mozda on ima slobodno da te uglavi ili Tim Grovera, pozdravi ga puno, kazi da ga cela ekipa sa extrima pozdravlja i kada ce na jagnjetinu opet da dodju on i Dzoki\n« Odgovor #2 poslato: Decembar 02, 2020, 10:34:47 pre podne »\nCitat: pirat Decembar 02, 2020, 07:45:36 pre podne\nkoji whey pije, to je osnovno i prvo pitanje\npravilo se zna i tu nema kompromisa\ni ne dipri nego pogledaj inbox..pitao sam te nesto iz tvoje struke\n« Odgovor #3 poslato: Februar 02, 2021, 05:04:35 pre podne »\nNaime evo posle 2.5 meseca -8kg i ponovo se osecam odmorno.Desio se mali peh da sam ukljestio isijadikus( nisam mogao da mrdnem par dana), problem zbog disbalansa ali resavam.Snaga otisla gore prilicno, apetit bolji san bolji.\nPitanje koje me muci da li da krenem sada sa low carbom ?\nTrenutna kilaza 105kg visina 193cm.Pocetak je bio 114kg polovinom novembra, kardio nije radjen, zadnjih par nedelja 1x bicikla od 40m cisto jer mi je posao i zivot uglavnom u sedecem polozaju.Ishrana bila jako cista uglavnom vodio racuna o UH, bez cheata, sto se tice proteina uzimao sam piletinu,lososa, beef i jaja.\nRadio bih 6 dana po 50gr Uh sedmi dan 300UH.\nPozdrav iz Amerike!\n« Odgovor #4 poslato: Februar 02, 2021, 06:09:34 pre podne »\nPozdrav druze, ako nemas puno jos da skidas zasto da ne, to ili keto taman da finisiras formu.\n« Odgovor #5 poslato: Februar 03, 2021, 06:06:53 pre podne »\nCitat: BOGISHA Februar 02, 2021, 06:09:34 pre podne


Izvor: eKapija | Sreda, 21.03.2012.| 14:28\nKragujevac za Izraelce efikasniji od Beograda - Izgradnja "Plaza centra" u Višnjici počinje dan nakon dobijanja dozvole\n"Plaza" u Kragujevcu\nOko 50 mil EUR i tri godine bilo je potrebno da Kragujevac dobije prvi moderan tržni centar. Toliko je izraelska kompanija "Plaza Centers", koja je juče u srcu Šumadije otvorila svoj prvi šoping centar u Srbiji, uložila vremena i novca.\nNa izgradnji "Plaza centra" u Kragujevcu, površine 60.000 kvadratnih metara, bilo je anagažovano oko 1.200 radnika, dok će posao u šoping centru dobiti njih od 500 do 700. Trenutno je izdato 94% kapaciteta tržnog centra, a zbog tražnje koja je velika, narednih nedelja on će biti u celini popunjen.\nDirektor "Plaza centara" u Srbiji Sagiv Meger kazao je da će "ovaj centar promeniti izgled grada i poboljšati život građana Šumadije". On je podsetio da je prvobitno planirano da se dva šoping-mola grade paralelno u Beogradu i u Kragujevcu, ali da je prevagnuo centar Šumadije "zbog efikasnosti lokalnih vlasti".\n- Kupili smo četiri lokacije u Srbiji. Dve u Beogradu, po jednu u Kragujevcu i Kruševcu. Gradska vlast je u Kragujevcu bila brža, i na naše upite i zahteve je odgovarala odmah. Zato smo ovde završili veliku investiciju. Nije moje da zovem i druge kompanije da dođu ovde, ali je današnje otvaranje samo po sebi verovatno preporuka. Naše najbolje iskustvo sa lokalnom samoupravom je što smo uvek brzo dobijali odgovor na svako pitanje. Čak i kada su nam rekli "ne", bili smo zadovoljni jer smo znali na čemu smo. To nije slučaj s ostalim gradovima u Srbiji – rekao je Meger.\nNa pitanje kada možemo očekivati početak gradnje dugonajavljivanog "Plaza centra" u Beogradu, u Višnjici, a koji bi, prema najavama, trebao da se prostire na čak 45.000m2, da pored šoping centra ima i hotel od pet zvezdica i toranj sa kancelarijama, Meger za "eKapiju" kaže:\n- U Beogradu počinjemo izgradnju čim dobijemo dozvolu. Ako danas dobijemo, sutra već počinje izgradnja. Nažalost, dobijanje dozvola se već suviše odužilo bez nekog specifičnog razloga. Verujem da ćemo u narednih nekoliko meseci nastaviti Višnjica plazu.\nDa li to znači da ova izraelska grupa veruje da Beogradu treba još jedan tržni centar i da će, pored "Ušća" i "Delta City"-a i za njih preostati dovoljno kupaca?\n- Definitivno da Beogradu treba još šoping centara. Beograd ima nedostatak tržnih centara sa jedne strane, a sa druge strane nedostatak kvalitetnih centara. Kada to kažem, ne mislim samo na kvalitet zgrada, marketinga, već i na kvalitet menadžmenta i ljudi koji vode taj centar. Naš šoping centar nije samo centar kupovine već i zabave – to je način života. Mi smo u ovaj projekat uključili umnogome lokalnu zajednicu i ljude iz Kragujevca, i ne sumnjam da jedan "Plaza centar" nedostaje Beogradu. Onoga trenutka kada ga izgradimo, postavićemo nove standarde.\n- Ovo je moja poruka Beogradu, da kada imate efikasnu administraciju, kada imate brze odgovore i kada se lako dolazi do dozvola, tada se lako dolazi i do investicija - rekao je Meger.\nSagiv Meger za "eKapiju" kaže da je u toku izrada Studije izvodljivosti za "Plaza centar" u Kruševcu i da će njegova izgradnja takođe početi u toku ove godine. Kruševac Plaza biće "ritejl park" koji će na jednom mestu okupiti vodeće modne i prehrambene brendove za građane Kruševca po povoljnim cenama.\nVeća vidljivost srpskih brendova\nU prvoj srpskoj "Plazi" koja se prostire na 65.000 kvadratnih metara oko 26.500 kvadrata zauzimaju prodajni objekti. U šoping centru će biti oko 110 radnji, super market "Idea", prodavnice obuće i odeće poznatih svetskih robnih marki, apoteka, restoran, kao i bioskop sa šest sala, sadržaji za zabavu, odmor i rekreaciju i još mnogobrojni drugi sadržaji. Parking, koji se nalazi u podnožju objekta, ima 650 mesta.\nPored brendova "New Yorker", "Terranova", "Tally Weijl", "Sportina", "Deichman", "Home Center", "Benetton", "Lacoste", "Nike", "Adidas", "Asics", "Aldo", "Bata", "Dexy co", "Chicco", primetili smo i da je mnogo više pažnje, nego što je to slučaj u sličnim centrima u Beogradu, poklonjena srpskim brendovima. Tako se rame uz rame sa nabrojanim radnjama nalaze robne marke "Luna", "Nicolas", "Konstantin"...\nDirektora "Plaza Centara" za Srbiju smo stoga pitali, koliko se o tome vodilo računa i koliko je teško ući u njihov centar?\n- Mi imamo čist i profesionalno otvoren tržišni pristup za sve. Za nas nije bitno čiji je brend koji će se naći u centru, sve dok taj brend može zadovolji naše kriterijume i sve dok možemo da uspostavimo obostrano-korisnu saradnju sa tom kompanijom.\nPrvi Cineplexx u Kragujevcu\nKragujevac je i prvi grad u Srbiji, osim Beograda, koji će imati Cineplexx, bioskop najnovije digitalne i 3D tehnologije. U Srbiji Cineplexx nastupa kao zajednički projekat austrijske kompanije "Cineplexx" i srpske kompanije "MCF MegaCom Film", i sa manjinskim partnerom, hrvatskom kompanijom "Kontinental Film".\nPosetioci "Plaza šoping centra" biće u prilici i da uživo prate dešavanja iz čuvene Metropolitan opere, ali i neke od bitnih sportskih mečeva.\nInače, izgradnja ovog objekta u naselju Stara radnička kolonija u Kragujevcu je počela 2008. i trebalo je da bude završena za 18 meseci, ali je zbog svetske ekonomske krize i problema sa prvobitno izabranim izvođačem radova koji nije mogao ispoštuje rokove, gradnja obustavljena na proleće 2009. godine.\nIzborom drugog izvođača radova, firme "Tehnobeton" iz Varaždina, radovi su nastavljeni najesen 2010. godine. Za izgradnju objekta u Kragujevcu kompanija "Plaza Centri" zakupila je od lokalne samouprave 2,5 hektara zemljišta na 99 godina i po ceni blizu 20.000 EUR po aru.


17 godina nema kazne za ubice - Oko 50 srpskih mališana kupalo se u rijeci kada su iz šume počeli da odjekuju rafali | Trebinje Live\nNa rijeci Bistrici u Goraždevcu 13. avgusta 2003. godine nepoznati napadači iz automatskog oružja pokosili su srpsku djecu na improvizovanom kupalištu, udaljenom 300 metara od centra ovog srpskog sela u opštini Peć na Kosovu i Metohiji.\nPreostali Srbi u Goraždevcu ističu da ne vjeruju da će biti pronađeni zločinci koji su prije 17 godina usmrtili devetnaestogodišnjeg Ivana Jovovića i dvanaestogodišnjeg Pantu Dakića, a njihovih četvoro vršnjaka teško ranili.\nParoh goraždevački Nenad Našpalić uputio je apel da zločinci budu izvedeni pred lice pravde, ističući da su počinioci poznati, ali da su "zaštićeni kao i svi drugi koji su ogrezli u prolivenoj krvi Srba".\n"Zato bi trebalo da iz Goraždevca u svet ode apel da odgovorni iz KFOR-a i UNMIK-a, posebno tadašnji šefovi UNMIK policije Štefan Feler i UNMIK-a Marti Ahtisari, odgovaraju pošto im savest nije čista jer nisu ispunili obećanje da će prevrnuti svaki kamen da pronađu zločince i izvedu ih pred lice pravde", naglasio je Našpalić.\nOn je izrazio uvjerenje da će "zločince kao i one koji su ih štitili i štite stići ruka Božje pravde i da će tek tada duše stradale dece, njihovih porodica pa i svih Srba biti spokojne".\nNašpalić je rekao da će sutra u Crkvi Presvete Bogorodice u Goraždevcu biti služen parastos isključivo u prisustvu porodica stradalih srpskih mladića pošto je Kosovska policijska služba zbog epidemije korona virusa zabranila okupljanje više od pet osoba na jednom mjestu.\nDarko Dimitrijević, čiji su vršnjaci 13. avgusta 2003. stradali na Bistrici, za Srnu je rekao da je za svaku osudu "ćutanje međunarodnih `boraca` za vladavinu prava i ljudi koji nastoje, deklarativno, da na Kosovu i Metohiji uspostave demokratsko društvo zasnovano na poštovanju ljudskih prava".\n"Goraždevac, danas i pre 17 godina nije isti. Tada nas je zločin objedinio i ujedinio, a danas razbijeni i podeljeni nalazimo se pred izdisajem jer nas je upravo zločin na Bistrici doveo u situaciju, ne samo da ne verujemo strancima i Albancima, nego više ne verujemo ni jedni drugima", rekao je Dimitrijević, navodeći da je danas u Goraždevcu ostalo oko 700 Srba od predratnih oko 1500.\nOn je dodao i da zabrinjava to što je u ovom najvećem srpskom selu u Metohijskoj kotlini "sve na prodaju, što Srbi prodaju imanja oslonjena upravo na `improvizovano kupalište` na Bistrici gde je stradala srpska mladost".\nPodsjećajući da je 2011. godine Euleks obustavio istragu i zbog nedostatka dokaza zatvorio slučaj, Dimitrijević je rekao da u Goraždevcu ne postoji osoba koja vjeruje da će zločinci odgovarati "jer je svima jasno da je uloga međunarodnog faktora da skrivanjem istine o zločinima nad Srbima zaokruži sopstveni projekat zvani `nezavisno Kosovo`".\nTAGOVI: Vazniji istorijski datumi Srbija Kosovo i Metohija\nSeka Sablić: Šta se dešava s mladima, gdje im je zdrav razum!?\nVučić: Srbija oborila rekord po broju vakcinisanih u jednom danu\nDjevojka (24) iz Srbije preminula u kovid ambulanti: Došla da se testira, pa kolabirala


Čovjek koji se dvadeset godina druži s Kur'anom\nDanas sam imao priliku da posjedim s jednim posebnim insanom, mr. Semirom Imamovićem koji polaže u Sarajevu ispit iz hifza pred Komisijom Rijaseta.\nSvima koji vole učiti Kur'an...\nDragi čitaoče, ukoliko si od onih koji uče ili slušaju Kur'an, znajte da Allah vas je odabrao između miliona drugih ljudi, i zato morate biti svjesni veličine te blagodati.\nKnjiga „Architecture and Society: Some Lessons on Muslim Architecture from India“ (Arhitektura i društvo: Nekoliko poruka o muslimanskoj arhitekturi u Indiji) autora prof. dr. Omera Spahića je zbog svoje izuzetne naučne i kulturne vrijednosti dobila nagradu „National Best Book Award 2015“ u Maleziji.\nZvornik: Povratnička djeca obradovana školskim torbama i priborom\nUdruženje „Svitanje“ iz Sarajeva (članica AKOS-a) je u periodu od 22.-30. avgusta organizovalo humanitarnu akciju prikupljanja školskog pribora i torbi za povratničku djecu prvenstveno u istočnoj Bosni, ali i u ostalim dijelovima naše zemlje.\nUG Svitanje: Prikupljeno i podijeljeno 300 školskih kompleta djeci povratnika!\nUG „Svitanje“ iz Sarajeva je u periodu od 22.-30. avgusta organizovalo humanitarnu akciju prikupljanja i podjele školskog pribora i torbi za povratničku djecu prvenstveno u istočnoj Bosni, ali i u ostalim dijelovima naše zemlje.


("Sl. glasnik RS", br. 42/91, 71/94, 79/2005 - dr. zakon, 81/2005 - ispr. dr. zakona, 83/2005 - ispr. dr. zakona i 83/2014 - dr. zakon)\nJavnom službom u smislu ovog zakona smatraju se ustanove, preduzeća i drugi oblici organizovanja utvrđeni zakonom, koji obavljaju delatnosti odnosno poslove kojima se obezbeđuje ostvarivanje prava građana odnosno zadovoljavanje potreba građana i organizacija, kao i ostvarivanje drugog zakonom utvrđenog interesa u određenim oblastima.\nGrađani mogu obavljati određene delatnosti, odnosno poslove iz stava 1. ovog člana, u skladu sa zakonom.\nSredstva kojima posluju preduzeća, ustanove i drugi oblici organizovanja iz člana 1. ovog zakona mogu biti u svim oblicima svojine.\nRadi obezbeđivanja ostvarivanja prava utvrđenih zakonom i ostvarivanja drugog zakonom utvrđenog interesa u oblasti: obrazovanja, nauke, kulture, fizičke kulture, učeničkog i studentskog standarda, zdravstvene zaštite, socijalne zaštite, društvene brige o deci, socijalnog osiguranja, zdravstvene zaštite životinja, osnivaju se ustanove.\nDelatnosti odnosno poslovi u oblastima iz stava 1. ovog člana kojima se ne obezbeđuje ostvarivanje zakonom utvrđenih prava i ostvarivanje drugog zakonom utvrđenog interesa ne obavljaju se kao javne službe u smislu ovog zakona.\nZa obavljanje delatnosti odnosno poslova utvrđenih zakonom u oblasti: PTT saobraćaja, energetike, puteva, komunalnih usluga i drugim oblastima određenim zakonom, osnivaju se preduzeća.\nZa obavljanje delatnosti, odnosno poslova utvrđenih zakonom koji se odnose na javno informisanje na jezicima nacionalnih manjina, mogu se osnivati ustanove ili preduzeća.\nUstanovu, preduzeće i drugi oblik organizovanja za obavljanje delatnosti odnosno poslova iz člana 3. ovog zakona mogu osnovati: Republika, autonomna pokrajina, grad, opština i druga pravna i fizička lica.\nUstanova, preduzeće i drugi oblik organizovanja, obavlja delatnost odnosno poslove iz člana 3. ovog zakona pod uslovima i na način utvrđen zakonom, a u skladu sa ciljevima radi kojih se osniva.\nRepublika, autonomna pokrajina, grad i opština mogu obezbediti obavljanje delatnosti odnosno poslova iz člana 3. ovog zakona iz okvira svojih prava i dužnosti osnivanjem ustanova, odnosno preduzeća ili poveravanjem vršenja tih delatnosti odnosno poslova drugim pravnim i fizičkim licima.\nKad Republika, autonomna pokrajina, grad i opština poveravaju vršenje delatnosti odnosno poslova iz stava 1. ovog člana, drugim pravnim i fizičkim licima, njihova međusobna prava i obaveze uređuju se ugovorom.\nU oblicima organizovanja koji se osnivaju i posluju sredstvima u različitim oblicima svojine, pravo upravljanja ostvaruje se po osnovu udela sredstava, u skladu sa zakonom.\nUstanove, preduzeća i drugi oblici organizovanja obavljaju delatnost, odnosno poslove iz člana 3. ovog zakona na način kojim se obezbeđuje uredno i kvalitetno, pod jednakim uslovima, ostvarivanje prava građana i organizacija i zadovoljavanje potreba korisnika.\nUstanove, preduzeća i drugi oblici organizovanja uređuju način pružanja usluga i njihovo korišćenje od strane korisnika, u skladu sa zakonom.\nRaspored, početak i završetak radnog vremena u ustanovi, preduzeću i drugom obliku organizovanja koji obavlja delatnosti odnosno poslove iz člana 3. ovog zakona, utvrđuje se u skladu sa zakonom.\nNadležni ministar može utvrditi raspored, početak i završetak radnog vremena u ustanovi odnosno preduzeću čiji je osnivač Republika.\nSredstva za obavljanje delatnosti odnosno poslova iz člana 3. ovog zakona, obezbeđuju se iz budžeta, neposredno od korisnika, prodajom proizvoda i usluga na tržištu, iz sredstava socijalnog osiguranja, donatorstvom i iz drugih izvora, u skladu sa zakonom.\nNad obavljanjem delatnosti, odnosno poslova iz člana 3. ovog zakona vrši se upravni i stručni nadzor, u skladu sa zakonom.\nNa osnivanje, organizaciju i rad ustanove, shodno se primenjuju propisi koji se odnose na preduzeća, ako zakonom nije drukčije određeno.\nOsnivač ustanove obezbeđuje sredstva potrebna za osnivanje i početak rada ustanove i donosi akt o osnivanju.\nAkt o osnivanju sadrži, naročito:\n2) naziv i sedište ustanove;\n3) delatnost ustanove;\n4) iznos sredstava za osnivanje i početak rada ustanove i način obezbeđivanja sredstava;\n5) prava i obaveze osnivača u pogledu obavljanja delatnosti zbog koje je ustanova osnovana;\n6) međusobna prava i obaveze ustanove i osnivača;\n7) određivanje organa upravljanja ustanove u osnivanju i njegova ovlašćenja;\n8) lice koje će, do imenovanja direktora ustanove obavljati njegove poslove i vršiti njegova ovlašćenja;\n9) rok za donošenje statuta, imenovanje direktora i organa upravljanja.\nKad ustanovu osniva više osnivača, njihova međusobna prava, obaveze i odgovornosti uređuju se ugovorom.\nUstanova je pravno lice.\nUstanova se upisuje u sudski registar kad nadležni organ uprave utvrdi da su ispunjeni uslovi za početak rada i obavljanje delatnosti koji su utvrđeni zakonom.\nUpisom u sudski registar ustanova stiče svojstvo pravnog lica.\nOrgani ustanove su direktor, upravni i nadzorni odbor, ako zakonom nije drukčije određeno.\nDirektor rukovodi ustanovom.\nDirektora ustanove imenuje i razrešava osnivač.\nDirektora ustanove čiji je osnivač Republika imenuje i razrešava Vlada Republike Srbije.\nDirektor ustanove ima prava i dužnosti direktora preduzeća.\nUpravni odbor ustanove imenuje i razrešava osnivač.\nUpravni odbor ima najmanje tri člana.\nBroj članova i sastav upravnog odbora utvrđuje se aktom o osnivanju. U upravni odbor imenuju se i članovi iz reda zaposlenih u ustanovi.\nUpravni odbor ustanove čiji je osnivač Republika imenuje i razrešava Vlada Republike Srbije.\n1) donosi statut ustanove;\n2) odlučuje o poslovanju ustanove;\n4) donosi program rada ustanove;\n5) odlučuje o korišćenju sredstava, u skladu sa zakonom;\n6) vrši i druge poslove utvrđene aktom o osnivanju i statutom.\nNadzorni odbor ustanove imenuje i razrešava osnivač.\nBroj članova i sastav nadzornog odbora kao i njegova prava i obaveze utvrđuju se aktom o osnivanju. U nadzorni odbor imenuju se i članovi iz reda zaposlenih u ustanovi.\nNadzorni odbor ustanove čiji je osnivač Republika, imenuje i razrešava Vlada Republike Srbije.\nNadzor nad zakonitošću rada ustanove vrši nadležni organ uprave.\nNadzor nad zakonitošću rada ustanove čiji je osnivač Republika i ustanove koja obavlja delatnost, odnosno poslove iz okvira prava i dužnosti Republike, vrši nadležno ministarstvo.\nKad organ nadležan za vršenje nadzora nad zakonitošću rada ustanove utvrdi da ustanova ne ispunjava zakonom propisane uslove za rad ili ne ostvaruje zakonom utvrđene ciljeve i zadatke, odrediće joj rok za ispunjenje tih uslova i o tome obavestiti osnivača.\nUkoliko ustanova ne ispuni uslove iz stava 1. ovog člana u određenom roku, nadležni organ zabraniće rešenjem dalji rad ustanove.\nOrgan koji je doneo rešenje o zabrani rada ustanove, obavestiće o tome osnivača ustanove.\nUstanova može biti ukinuta:\n1) ako ne ispunjava zakonom propisane uslove za obavljanje delatnosti;\n2) ako ne postoje uslovi za obavljanje njene delatnosti.\nSmatra se da ne postoje uslovi za obavljanje delatnosti ustanove ako:\n1) ne postoji potreba za njenom delatnošću;\n2) potrebe za delatnošću ustanove mogu da se zadovolje na racionalniji i ekonomičniji način;\n3) ne ostvaruje zakonom utvrđene ciljeve i zadatke.\nPostupak za ukidanje ustanove pokreće osnivač ili organ nadležan za vršenje nadzora nad zakonitošću rada ustanove.\nAkt o ukidanju ustanove donosi osnivač.\nNa osnovu akta o ukidanju ustanove sprovodi se postupak redovne likvidacije, u skladu sa zakonom.\nDana 31. decembra 1991. godine, prestaje da važi Zakon o društvenim delatnostima ("Službeni glasnik SRS", br. 1/90 i 21/90), Zakon o ostvarivanju posebnog društvenog interesa u oblasti kulture ("Službeni glasnik SRS", broj 46/86) i Zakon o ostvarivanju posebnog društvenog interesa u poslovanju organizacija udruženog rada koje obavljaju delatnost u oblasti kulture ("Službeni list SAPV", broj 21/75).\nOvaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije", a primenjivaće se od 1. januara 1992. godine.


Na ovoj stranici gledajte sportska dešavanja preko interneta: fudbal, tenis, košarka, rukomet, hokej... Imate mogućnost da birate između više različitih sajtova/servisa na kojima se nalaze utakmice i prenosi, sve što treba je da klikom na kartice: Prenosi 1, Prenosi 2... dobijete odgovarajuće liste, izaberete sport i klikom na utakmicu možete pratiti prenos uživo. Ovu uslugu ne pruža sajt t1x2.net te tako nismo odgovorni za rad i funkcionisanje ovih prenosa, niti se koriste naši serveri za streamovanje kanala.\nTrenutno nema aktivnih strimova!\nBesplatna internet televizija na dlanu!


Usvojeni tekstovi - srijeda, 14. lipnja 2017. - Izvješće o Srbiji za 2016. - P8_TA(2017)0261\nsrijeda, 14. lipnja 2017. - Strasbourg Završno izdanje\n– uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/213/EZ od 18. veljače 2008. o načelima, prioritetima i uvjetima sadržanim u Europskom partnerstvu sa Srbijom i o stavljanju izvan snage Odluke 2006/56/EZ(1) ,\n– uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2016. o izvješću o Srbiji za 2015.(2) ,\n32. izražava zabrinutost zbog sudjelovanja nekih visokih srbijanskih dužnosnika na proslavi Dana Republike Srpske, održanoj 9. siječnja protivno odluci Ustavnog suda Bosne i Hercegovine; naglašava da bi i Srbija, kao zemlja kandidatkinja, i Bosna i Hercegovina, kao potencijalna kandidatkinja, trebale svojim djelima štititi i promicati vladavinu prava; poziva vlasti Srbije da pruže potporu ustavnim reformama u BiH radi jačanja kapaciteta te zemlje za funkcioniranje i sudjelovanje u pristupnim pregovorima;\nPosljednje ažuriranje: 26. veljače 2018. Pravna napomena


Ovo je Mercedesova vizija luksuznog električnog automobila budućnosti\nTeško je naći dovoljno dobre epitete kojima bismo opisali luksuz koji isijava iz novog Mercedesova koncepta električnog automobila.\nHrvoje Jurman | 11.09.2019. / 07:03\nNakon brojnih najava i različitih koncepata, sve više kompanija u posljednje vrijeme predstavlja električne automobile koje ćemo uskoro moći kupiti poput VW-ova modela ID.3 ili Porsche Taycana (naravno, Taycan će se u teoriji moći kupiti, no u praksi je rezerviran samo za one jako dubokog džepa). Na autosajmu u Frankfurtu Mercedes-Benz je, među inim, također prikazao električni automobil, no nije riječ o modelu koji će (sigurno) biti dostupan na tržištu, već o konceptu koji prikazuje viziju luksuznih električnih vozila budućnosti.\nS obzirom na to kako Vision EQS izgleda i kakve su mu performanse, nadamo se da će taj koncept jednog dana postati komercijalan proizvod, iako će, naravno, i takvo vozilo biti namijenjeno samo odlikašima koji si to mogu priuštiti. Za dizajn ovog koncepta zaista možemo reći da je futuristički i prilično agresivan te odaje dojam sportske limuzine, a osim prednje maske s velikim logom Mercedesa, dominiraju i veliki kotači.\nFuturistički luksuz karoserije prelijeva se i u unutrašnjost koja je, napominju iz Mercedesa, inspirirana luksuznim jahtama. Dizajneri su se odlučili na prilično drukčiji pristup pri uređenju unutrašnjosti – dok veliki ekrani polako postaju standard u vozilima više kategorije, poseban dizajn sjedala, kao i središnja ploha koja se proteže po sredini vozila nije nešto što smo dosad viđali u automobilima.\nŠto se performansi tiče, iz Mercedesa hvale motor snage više od 350 kW zahvaljujući kojem ova e-limuzina može uhvatiti stotku za manje od 4,5 sekundi, a svakako treba spomenuti i bateriju koja bi, prema WLTP standardu, trebala izdržati čak 700 kilometara prije ponovnog punjenja, što su impresivne brojke. Također, jednako impresivno zvuči punjenje od 350 kW koje bi trebalo omogućiti da se baterija napuni do 80 posto kapaciteta za manje od 20 minuta.\nNije poznato hoće li ljubitelji Mercedesa jednom moći i isprobati i kupiti ovu limuzinu jer, treba još jednom naglasiti, trenutačno je riječ samo o konceptu i nema informacije hoće li njemačka kompanija nastaviti s njegovim razvojem i predstaviti komercijalan model Vision EQS-a koji će biti dostupan na tržištu.


Lokomotiva nakon pobjede opet u trci za plasman u LŠ | Meridian Sport\nNaslovna Fudbal Lokomotiva nakon pobjede opet u trci za plasman u LŠ\nLokomotiva nakon pobjede opet u trci za plasman u LŠ\nU 23. kolu ruske Premijer lige, fudbaleri moskovske Lokomotive savladali su u gostima ekipu Ufe rezultatom 1:0 (0:0).\nZa ekipu Marka Nikolića ovo je četvrta pobjeda u nizu, koja je opet u igri za plasman u Ligu šampiona. Zenit je predaleko, ima osam bodova više, Spartak će ostati na četiri boda više ako pobjedi Ural.\nDo pobjede Lokomotiva je došla u finišu utakmice, tačnije u 80. minutu kada je Eder asistirao, a Krihovjak pogodio za 0:1.\nBivši Partizanov defanzivac Nemanja Miletić, igrao je za poraženi tim do nadoknade vremena.\nNjegovom timu predstoji žestoka borba za opstanak, jer je Ufa pretposlednja ekipa na tabeli sa 14 bodova.u 23. kolu ruske Premijer lige.\nPrethodni tekstErling Haland na ljeto napušta Dortmund?\nSljedeći tekstOrganizatori Vimbldona saopštili: Dozvoljeno prisustvo manjeg broja gledalaca\nKošarka Danilo Đukić - 10 Aprila, 2021 2\nMilojević rješenje za AEK?\nFudbaleri Lacija savladali Veronu golom u 92′\nLuka Milosevic - 30 Januara, 2021 1\nBrest šampionski, drama u Vitebsku. Bate i Soligorsk opravdali uloge favorita.\nLucija Anđelić - 4 Maja, 2020 13


Zanimljivosti iz sveta seksa - Hot Kiss\nPRSTENOVI BEZ VIBRACIJE\nPRSTENOVI SA VIBRACIJOM\nSTRAP ON ZA MUŠKARCE\nVAGINE BEZ VIBRACIJE\nVAGINE SA VIBRACIJOM\nBODY ZA CELO TELO\nSPAVAĆICE I HALJINE\nTANGE ZA MUŠKARCE\nTANGE ZA ŽENE\nAFRODIZIJACI I STIMULANSI ZA MUŠKARCE\nAFRODIZIJACI I STIMULANSI ZA ŽENE\nULJA ZA EROTSKU MASAŽU\nFETISH, S&M, BONDAGE\nŠALJIVE IGRAČKE I POKLONI\nVODIČ KROZ SEX\nZanimljivosti iz sveta seksa\nZa poljubac u obraz potrebna su vam samo dva facijalna mišića, dok se za vrući vlažni poljubac aktivira više od 34 mišića lica\nZa samo 5 sekundi ljubljenja potroši se čak 12 kalorija\nTokom strastvenih poljubaca srce radi od 30 do 60 odsto brže,krv brže cirkuliše,povećava se krvni pritisak,a telesna temperatura se poviši za pola stepena\n60% žena ne podnosi kada njihov partner ne primeti ili se pravi da nije primetio njihov donji veš\n75% muškaraca kaže da ih prilikom predigre uzbuđuje donji veš njihove partnerke\n28% žena smatra da je predigra najvažnija u seksu,dok je 35 odsto muškaraca kazalo da je najvažnije da svoju partnerku dovedu do orgazma.Procenat muškaraca koji o predigri misle sve najbolje je tek 14%.\n69% žena tokom predigre ili seksa makar jednom koristilo neku od “seksi igračaka”\n35% žena voli da proba seks u avionu,a nešto manje od 10% ne bi imalo ništa protiv seksualnih orgija kada bi to njihov dugogodišnji partner predložio\n47% žena voli da je gore tokom seksa,dok 26% uživa u seksu otpozadi\n60% ljudi priznaje da fantazira o bivšem partneru iako su u drugoj i srećnijoj vezi sa sadašnjim partnerom\n12% Amerikanki bi pristalo na seks sa predsednikom ako bi ih pozvao i lepo zamolio\n52% Amerikanaca koji imaju između 25 i 34. godine makar jednom je spavalo sa kolegom ili kolegenicom sa posla,a još veći je procenat onih koji su izrazili želju da to urade\n87% muškaraca i 37% žena koristi pornografske sadržaje\n11% parova na svetu je snimilo svoj seksualni odnos\n6 od 10 žena smatra da pornografija utiče na mišljenje muškaraca o poželjnom izgledu dama sa kojima završe u krevetu\n95% muškaraca redovno se samozadovoljava, dok to čini 89% žena\n70% muškaraca i žena koji su u braku priznaje da redovno masturbira\n40% muškaraca masturbira barem jednom dnevno, a 56% najmanje jedno, nedeljno\n99% mlađih muškaraca koji imaju problema sa erekcijom za to mogu da okrive psihološke činioce\n20% žena u Srbiji kaže da nema problema i da stoga ne treba da idu na redovni ginekološki pregled, 14,3% je reklo da su lenje, 11% žena tvrdi da su previše zaposlene da bi išle na pregled a 9,4% je bilo uplašeno od susreta sa ginekologom\n50% korisnika koji upražnjavaju sajber-seks su u braku ili ozbiljnoj vezi\n65% onih koji su uživali u virtuelnom seksu srelo se sa partnerima i u stvarnosti\n41% žena poseduje neki seksualno eksplicitni materijal na svom računaru, Taj broj je kod muškaraca dvostruko veći\nČak 12% muškaraca od 16 do 24 godina želi manje seksa u svom životu, dok više ljubavnih igara priželjkuju 31% nihovih vršnjaka\nSeks je najpotrebniji muškarcima u dobi između 35 i 44 godina, dok je samo 28% žena te starosti reklo da im su im količina i kvalitet seksa najvažniji\n14% žena od 35 do 44 godina želi manje seksa, a društveno objašnjenje uključuje mnoge faktore od vremena, pritiska, od umora\n26% majki radije bi smršalo pet kilograma nego imalo više seksa\nU hrišćanstvu je masturbacija greh, a u srpskom jeziku postoji izraz za grešno samozadovoljavanje – rukobluđe\nPre 30 000 godinapaleolitski čovek ocrtavao je pećine prizorima žena sa velikim grudima i punimn figurama\nNaučnici su, verovali ili ne, uspeli da utvrde čak 237 razloga zašto ljudi imaju seks. Neki su, naravno, očigledni (zaljubljenost), ali to je samo početak priče. Neki ljudi su, pragmatični (žele da sagore kalorije), neki deluje preventivno (žele da obezbede da njihov partner ne svrši), neki naveli različite razloge (žele da budu bliže bogu), drugi vole da se hvale, trećima je dosadno, četvrti se oslobađaju stresa…\nHot Kiss Niš – sex shop\nPoslovni centar “Ambasador”,\nDiskretna dostava na vašu kućnu adresu\nIsporuka artikala za grad Niš se ne naplaćuje za iznose veće od 2000 dinara. Dostava se vrši u roku od 10 sati od poziva i diskretna je. Iznos robe niži od 2000 dinara dostavlja se isključivo brzom poštom. Paket je zapakovan i zatvoren i ne piše da ga šalje sex shop. Za sve artikle, čija vrednost prelazi 5000 dinara poštanska usluga je besplatna i pada na teret sex shop-a Hot Kiss. Za isporuke na teritiriji Srbije angažujemo brzu kurirsku službu, koja Vam isporučuje potpuno diskretno paket u roku od 24 sata.\n© 2020 Hot Kiss - Sex shop u Nišu. Dildoi, vibratori, lutke, vagine, lisice, lubrikanti, erotski veš, S&M,..diskretna dostava


Nemačka zahteva uklanjanje specijalnih jedinica Kosovske policije i blokada na severu - Kosovo Online\n28. Septembar 2021. • 12:56\nU nemačkom MSP dodaju je da zvanični Berlin u potpunosti podržava zahtev šefa diplomatije Evropske unije Đuzepa Borelja za uklanjanje specijalnih jedinica Kosovske policije i blokada na Jarinju i Brnjaku.\n"Savezno ministarstvo spoljnih poslova Nemačke pomno prati situaciju na severu Kosova i granične prelaze. Pozivamo obe strane da se szdrže od bilo kakvih provokacija i da odmah deeskaliraju situaciju. U potpunosti podržavamo rad specijalnog predstavnika EU Miroslava Lajčaka da se konstruktivno uključi u dijalog o normalizaciji koji vodi EU. Potpuno podržavamo nedavne izjave visokog predstavnika EU Đuzepa Borelja po tom pitanju", rekao je portparol MSP Nemačke.\nIz MSP Nemačke su dodali i da pozivaju Srbiju i Kosovo "da se sastanu što je pre moguće kako bi razgovarali o daljem putu i drugim hitnim pitanjima".\nNemačka Ministarstvo spoljnih poslova sever Kosova Kosovska policija blokada\nTrebaju se povuci ta policija sa severa kosova !!!\nDok ne dođe do povratka na situaciju koju smo imali pre i povlačenja specijalnih jedinica, neće biti govora o nastavku dijaloga u njegovoj političkoj dimenziji, rekao je državni sekretar ministarstva spoljnih poslova Srbije Nemanja Starović za RTS.\nEskobar: Ne bi trebalo slati specijalne jedinice u mesto gde postoji Kfor\nMišel: Vreme da se povuku specijalna policija i barikade i nastave pregovori


The Guardian: Bush lično čestitao Uribeu na pobjedi - Klix.ba\n30.5.2006. u 12:09\nNa vanjskopolitičkim stranicama britanski dnevnici se u utorak bave i pobjedom desničara Alvara Uribea na predsjedničkim izborima u Kolumbiji održanim u nedjelju.\nSavezništvo konzervativnog Uribea s Bushom ne treba čuditi s obzirom na to da je američka administracija uputila pomoć Bogoti od tri milijarde dolara za borbu protiv narkokartela i ljevičarske gerile, piše Guardian.\nList također prenosi uvjerenje jednoga američkog zvaničnika u Bogoti da će lijeva stremljenja - od Brazila i Argentine, preko Venecuele i Ekvadora, do Čilea i Bolivije - do kraja godine početi da se urušavaju budući da u zemljama Latinske Amerike predstoji niz izbornih okršaja.\nKolumbija je pokazala Latinoamerikancima kako treba glasati, ocjenjuje Daily Telegraph u redakcijskom komentaru.\nNakon prazne antiameričke populističke retorike niza lidera koji su željni jedino vlasti i državne kontrole, Uribeov trijumf govori da je moguće pobijediti zalaganjem za sigurnost vlasničkih prava, koje će donijeti strane investicije i ekonomski rast, piše ovaj list.\n30.05.2006. u 12:06


Država prošle godine dala Fijatu 2,75 milijardi dinara - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Država prošle godine dala Fijatu 2,75 milijardi dinara\nFinansijski izveštaji FCA za 2018. godinu pokazuju\nDržava prošle godine dala Fijatu 2,75 milijardi dinara\nM. Obradović03.07.2019. 13:00\nZa razliku od prethodne godine kada je država uplatila 1,9 milijardi dinara u prošloj godini se među subvencijama pojavila nova stavka -„dodatna davanja“, teška 970,2 miliona dinara.\nU napomenama uz finansijske izveštaje navodi se da je pomoć uplaćena u skladu sa ugovorom iz 2009. godine ali ostaje nejasno po kojim kriterijumima se subvencije uplaćuju. Kako god, s obzirom da se subvencije knjiže kao poslovni prihodi, čak ni one nisu bile dovoljne da se zabeleži pozitivan rezultat poslovanja pošto je zabeležen gubitak od 64,3 miliona dinara. Svi izveštaji o smanjenju proizvodnje u Kragujevcu vide se i u bilansu uspeha.\nOd poslovnih prihoda od 111,7 milijardi dinara u 2017. prihodi su pali na 88,3 milijarde dinara u 2018. godini. S obzirom da će ove godine obustava proizvodnje u Fijatovoj fabrici po svemu sudeći trajati mnogo duže nego prošle godine (oko 140 dana) oštar par poslovnih prihoda može se očekivati i u bilansima za ovu godinu.\nTeško je sabrati koliko je država uložila, direktno u gotovini, u nekretninama i raznim poreskim oslobođenjima mada oni koji su upoznati sa materijom kažu da je to i više od milijardu evra. Ipak, subvencijama dolazi kraj krajem 2019. godine kada ističe desetogodišnji ugovor zaključen 23. decembra 2009. godine.\nPo njemu, na osnovu podataka iz finansijskih izveštaja, Fijat je od države dobijao gotovinske subvencije, oslobođenja po osnovu poreza i doprinosa za zaposlene, oslobođenje od plaćanja PDV-a za uvoz alata i opreme za dobavljače, poreski kredit za investicije u osnovna sredstva koji je na kraju 2018. iznosio 34,8 milijardi dinara za koliko je poreza na dobit oslobođena kompanija, nadoknade za obuku zaposlenih, tzv. FAS trening akademiju, kao i garanciju za kredit od EIB-a vredan 500 miliona evra podignut 2012. godine, gde se niža od tržišne kamate vrednuje kao državna pomoć od oko 50 miliona evra.\nVećina ovih podsticaja biće isplaćena još ove godine, a onda se postavlja pitanje šta dalje. Ljubodrag Savić, profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu očekuje da će Fijat pritisnuti Vladu da ako ih i dalje želi u Srbiji „odreši kesu“.\n„Fijat je od posla veka postao fijasko veka. To nije posao koji donosi veliku korist za državu. Jedino tu korist ima 2.300 radnika, ali kako vidimo i oni malo-malo pa idu na prinudni godišnji. Italijanima je dobro, inače ne bi bili ovde, a za državu… Veće su subvencije države nego što je dobit, mada je pitanje i koliko dobiti oni izvlače odavde“, ocenjuje Savić.\nSavić ističe da ljudi u Fijatu primaju veće plate nego zaposleni u fabrikama „za motanje kablova“, ali opet i država je mnogo više novca dala Fijatu.\n„Naši ljudi su tamo isključeni iz bilo koje važne delatnosti u proizvodnji automobila. Svodi se sve na sklapanje delova, tako da nema ni mnogo koristi od toga što je fabrika tehnološki napredna. Ako je cilj zapošljavanje ljudi, možda se moglo naći neko jeftinije rešenje“, ukazuje Savić dodajući da ima i drugih investitora, ali da „nikome država nije dala kao Fijatu, niti će dati“.\nEkonomista i stručnjak za investicije Milan Kovačević primećuje da mi ni ne znamo kako i koliko država daje Fijatu, „da li koliko treba da se prikaže dobit ili po nekom ugovoru“ dodajući i da je i sam ugovor sa Fijatom „neuobičajen“.\n„Ugovor ističe, ovaj model je na izdisaju i potreban je novi. Bojim se da će Fijat tražiti novi ugovor sa državom sa novim subvencijama i da ćemo mi to prihvatiti, nama na štetu, a njima na korist. Prvo bi trebalo uraditi analizu efekata ulaganja i subvencija da se vidi da li smo za ovih deset godina u plusu ili na gubitku u ovom poslu. Kočnica privrednom rastu je što država olako daje novac, a onda se građanima dižu porezi i dažbine“, upozorava Kovačević.\nFijat i Republika Srbija su u septembru 2008. godine zaključili ugovor o osnivanju zajedničke kompanije u kojoj je Fijat sa ulogom od 200 miliona evra vlasnik dve trećina, a država sa 100 miliona evra vlasnik jedne trećine kompanije. Od 2013. kada je proizvodnja Fijata 500L dostigla vrhunac od 117.000 vozila FCA je bio najveći izvoznik u Srbiji sve do prošle godine kada ga je pretekla Železara Smederevo.\ndržavaFijatFijat krajsler automobili SrbijaFinansijska pomoćBeograd


Održiva poljoprivreda | Održiva poljoprivreda za održivi Balkan\nVI STE OVDE: Naslovna Poljoprivreda Održiva poljoprivreda\nPoljoprivreda Intenzivna poljoprivreda Održiva poljoprivreda Priroda Dobrobit životinja Podrška državi Podrška civilnom društvu Kontakt\nOdrživa poljoprivredna proizvodnja je nastala kao potreba da se osmisle načini poljoprivredne proizvodnje koji ne degradiraju prirodne resurse, a koji istovremeno donose visoke prinose i prihode poljoprivrednim proizvođačima.\nKako poljoprivreda u velikoj meri zavisi od usluga koje pružaju ekosistemi, održivom poljoprivredom se teži smanjenju negativnih antropogenih uticaja na životnu sredinu, kroz efikasno korišćenje, očuvanje i unapređenje kvaliteta prirodnih resursa.\nOčuvani prirodni resursi i unapređen kvalitet životne sredine u održivim sistemima proizvodnje su na usluzi ne samo sadašnjim, već i budućim generacijama.\nOdrživa poljoprivredna proizvodnja podrazumeva da poljoprivrednici aktivno učestvuju u procesu donošenja odluka i imaju konkretne koristi od ekonomskog razvoja, dobre uslove za rad i dobre cene za svoje poljoprivredne proizvode.\nPojam održive poljoprivrede se može definisati kao integrisani sistem biljnih i stočarskih proizvodnih praksi koji dugoročno zadovoljavaju potrebe ljudi za hranom, čuvaju kvalitet životne sredine i prirodnih resursa, imaju visoku ekonomsku vrednost i unapređuju kvalitet života farmera, lokalne zajednice i društva u celini (FAO).\nOdrživa poljoprivreda obuhvata tri aspekta održivosti: socijalnu, ekonomsku i očuvanje kvaliteta životne sredine. Ako se zanemari jedan od ovih aspekata, dovodi se u pitanje održivost drugih. Ona je ključna za dugoročni socio-ekonomski razvoj svake države, što je naročito slučaj sa zemljama u razvoju, zato što poljoprivreda vrši snažan uticaj na ostale sektore društva i predstavlja jedan od najznačajnih stubova blagostanja i razvoja društva.\nBenefite održive poljoprivrede osećaju svi – od poljoprivrednih proizvođača koji ostvaruju direktnu ekonomsku korist i bolji pristup tržištu, preko privrede i povećanog profita usled proizvodnje kvalitetnih proizvoda, do potrošača koji na tržištu mogu odabrati kvalitetnu, bezbednu i zdravu hranu.\nPoljoprivredna proizvodnja niskog intenziteta, kvalitetni prehrambeni proizvodi, tradicionalni zanati i ruralni turizam mogli bi predstavljati srž održivog ruralnog razvoja širom Zapadnog Balkana.\nOdrživa poljoprivreda utiče na razvoj ruralne ekonomije. Unapređenjem znanja i jačanjem kapaciteta zajednica u ruralnim područijima za prelazak na održivu poljoprivredu, kreira se potencijal i za razvoj drugih privrednih delatnosti koje se na nju oslanjaju. Poslednjih godina, posebna pažnja se poklanja potencijalu „održivog ruralnog turizma“ kao jednom od ključnih sektora ruralne ekonomije u zemljama Zapadnog Balkana, koji doprinosi stvaranju novih radnih mesta i ostvarivanju dodatnih prihoda. Na primer, poljoprivredna proizvodnja visoke prirodne vrednosti , kao značajan aspekat održive poljoprivrede, tesno je povezana sa stvaranjem i održavanjem tradicionalnih predela Zapadnog Balkana, što predstavlja mogućnost za razvoj ne samo ruralnog turizma, već i eko-turizma ili agro-turizma. Održiva poljoprivredna proizvodnja mogla bi da dovede do održive ekonomske budućnosti i boljeg kvaliteta života za ruralne zajednice.\nOdrživa poljoprivreda nam obezbeđuje sigurnu i zdravu hranu prirodnog porekla, koja ne samo da nema negativne posledice po zdravlje ljudi, već i doprinosi poboljšanju zdravlja.\nOdrživa poljoprivreda utiče na unapređenje javnog zdravlja. Ograničavanjem korišćenja pesticida i drugih hemijskih sredstava koji se koriste u poljoprivredi, ruralnim zajednicama na Zapadnom Balkanu se obezbeđuje zdrava voda, čist vazduh i plodno zemljište. Ograničavanjem upotrebe antibiotika i hormona u stočarskoj proizvodnji, te podizanjem standarda dobrobiti farmskih životinja, unapređuje se bezbednost i kvalitet hrane životinjskog porekla. Potrošačima i u ruralnim i u urbanim sredinama održiva poljoprivreda obezbeđuje sigurnu i zdravu hranu prirodnog porekla, koja ne samo da nema negativne posledice po zdravlje ljudi, već i doprinosi poboljšanju zdravlja.\nMnogobrojne metode održive poljoprivrede pomažu poljoprivrednicima da zaštite svoju poljoprivrednu proizvodnju od posledica klimatskih promena.\nOdrživa poljoprivreda doprinosi ublažavanju posledica klimatskih promena. Prakse koje utiču na klimatske promene, uključujući obimnu upotrebu veštačkih đubriva, intenzivnu stočarsku proizvodnju, obimnu upotrebu pesticida i uništavanje šuma koje su prirodni filteri gasova sa efektom staklene bašte, nisu zastupljene u održivoj poljoprivredi ili su zastupljene u znatno manjem obimu. Postoji veliki broj različitih metoda održive poljoprivrede koje se mogu primeniti kako bi se poljoprivrednici zaštitili od posledica klimatskih promena. Neke od ovih metoda podrazumevaju: prilagođavanje proizvodnje lokalnim uslovima klime (mešoviti zasadi ili gajenje autohtonih rasa), prekrivanje golog zemljišta ili zemljišta između useva pokošenom travom, senom ili slamom kako bi se vlaga duže zadržavala, ili postavljanje rezervoara za sakupljanje kišnice.\nPrakse održive poljoprivrede su u skladu sa potrebama životinja jer ne narušavaju njihovu dobrobit a istovremeno su korisne i za farmere i za potrošače.\nUNAPREĐENA DOBROBIT ŽIVOTINJA\nOdrživa poljoprivreda unapređuje dobrobit životinja jer podrazumeva bolje uslove njihovog gajenja (npr. veći prostor, ispašu, manju gustinu naseljenosti i drugo). Tako npr. životinje koje se gaje u održivim sistemima koji obezbeđuju dobru dobrobit farmskih životinja, najčešće su zdravije, što smanjuje mortalitet, upotrebu veterinarskih lekova, a samim tim i troškove proizvođača. Upotreba slame i dodatnog prostora za svinje može povećati stopu njihovog rasta, a uvođenje predmeta za obogaćenje sredine kao što su bale slame, gume, viseći predmeti i slično može značajno smanjiti pojavu griženja ušiju i repova, te na taj način redukovati troškove proizvođača. Slično tome, u poređenju sa kravama visoke produktivnosti, krave niže produktivnosti su zdravije, plodnije i duže žive, što smanjuje troškove zamene jedinki i povećava cenu prodaje teladi.


Skaka i Aktaş zajedno s izaslanstvom obišli lokaciju Crvene tabije i Firuz-begova hamama | Sarajevo.ba\nSkaka i Aktaş zajedno s izaslanstvom obišli lokaciju Crvene tabije i Firuz-begova hamama\nNakon prijema u Vijećnici i razgovora o nastavku suradnje i novim projektima, čelnici dva grada, na inicijativu gradonačelnika Burse, obišli su Crvenu tabiju i posjetili mezar prvog predsjednika Bosne i Hercegovine Alije Izetbegovića.\n"Grad Bursa je, na čelu s gradonačelnikom Alinurom Aktaş, izrazio spremnost da sudjeluje u projektu Crvene tabije čijom revitalizacijom bi se vratio autentičan izgled još jednog turističkog resursa bh. prijestolnice. To je bio povod da obiđemo ovaj lokalitet, ali i pet stoljeća staru atrakciju Firuz-begovog hamama u srcu Baščaršije, za koju je Grad Sarajevo pokrenuo akciju otkupa, a kako bi u narednom razdoblju bila napravljena nova turistička lokacija", istaknuo je Skaka.\nDijelovi bedema kojima je tabija bila povezana s ostalim objektima vratničkih zidina naziru se samo u fragmentima. Postoji interes da se i ovo kulturno-povijesno naslijeđe uredi.


Bio Glow piling za lice i telo sa orahom i marelicom 500ml -\nUčinite da vaša koža zablista ove sezone, uz piling za lice i telo Bio Glow. Zaljubljen u najbolje od prirode, piling osigurava da vaša koža blista sveže i čisto pri svakom pranju.\nSadrži salicilnu kiselinu\nMlevene koštice oraha – bez mikrokuglica\nBio Glow piling za lice i telo sa orahom i marelicom 500ml komada\nEAN: 5020353048912 Brand:\tBio Glow\nBroj artikla: 29543 Kategorije: Lice, Telo\nBio Glow piling za lice i telo\nBio Glow piling za lice i telo kombinuje aktivne sastojke protiv akni – salicilnu kiselinu sa 100% prirodnim pilingom, uključujući ekstrakt marelice, mlevene koštice oraha i granule od zrna kukuruza.\nĆelije kože se redovno obnavljaju: naša koža je potpuno nova svakih 28 dana! Piling ne samo da uklanja mrtve ćelije kože, već istovremeno podstiče cirkulaciju. Posle pilinga, koža bolje upija proizvode za negu što čini ten blistavim i sjajnim.\nPiling kože može biti izvrstan način da tvoja koža izgleda čisto i zdravo. Osim toga, tako pruža opuštajući efekat, pokreće proces regeneracije, a to predstavlja stres za kožu. Ako je koža zdrava, dovoljno je uraditi piling jednom nedeljno, a ako je suva samo jednom mesečno. Na masnoj koži dovoljno je uraditi piling jednom ili dva puta nedeljno.\nJoš jedna prednost pilinga je u tome što može poboljšati efikasnost tematskog tretmana. Ako primeniš piling pre nanošenja kreme, na primer, krema će bolje da prodre dublje umesto da ostane na površini.\nPiling za telo je najlaše naneti dok se tuširate. Kružnim pokretima nežno umasiraj piling u kožu i dobro ga isperite toplom vodom.\nPrstima nanesite piling za lice na čelo, nos i bradu.\nNanesite ga od sredine čela ka slepoočnicama.\nUtrljajte nežno od sredine nosa prema vrhu.\nPravite intenzivnije pokrete oko ivica nosa, a veoma blage na obrazima.\nNastavite duž jagodica do brade.\nNa kraju, nanesite piling na vrat.\nIzbegavajte područje oko očiju i usta.\nVažno: budite umereni! Piling pokreće proces regeneracije, a to predstavlja stres za kožu. Ako je koža zdrava, dovoljno je uraditi piling jednom nedeljno, a ako je suva samo jednom mesečno. Na masnoj koži dovoljno je uraditi piling jednom ili dva puta nedeljno.\nMarion Anti-Age tretman protiv bora za lice i dekolte\nEveline tonirana CC krema za lice 50 Light Beige 30ml


Zapadna intervencija: Kako su strane trupe pre sto godina „špartale“ Rusijom\nU periodu od 1918. do 1922. godine zemlje koje su ranije bile saveznice Rusije poslale su svoje trupe na ruske strateške položaje u pokušaju da zaštite svoje interese (a možda i da utiču na tok Građanskog rata). Pa ipak, Crvena armija je odnela konačnu pobedu, pre svega zahvaljujući tome što strane sile nisu imale doslednu strategiju. Boljševici su uzurpirali vlast u oktobru 1917. godine dok je Rusija ratovala protiv Nemačke. Vladimir Lenjin je obećao da će zaustaviti rat, i jedan od njegovih prvih poteza bilo je potpisivanje Ukaza o miru, u kome je predložen „hitan mir bez aneksija i kompenzacija“.\nUkaz je odjeknuo kao grom. Nemačka je bila prijatno iznenađena, ali su zato bili šokirani saveznici Rusije – Velika Britanija, Francuska, SAD i Japan. Oni su odmah iskoristili haos u „savezničkoj zemlji“ i poslali trupe da okupiraju delove Rusije.\nOsam pobedničkih meseci\nŠto su više boljševici pozivali da se obustavi rat, situacija je postajala sve gora u ruskoj armiji koja je još bila na frontovima. Nemačka je nastavila ofanzivu, a Lav Trocki, Lenjinova desna ruka, nije mogao da postigne dogovor o miru pod povoljnim uslovima. Ovako je on opisivaopregovore u svojim memoarima: „[Nemački] general [Maks] Hofman se umorio od debata i stavio na sto svoju vojničku čizmu. Svi smo dobro znali da je ta čizma bila jedini ozbiljan argument u pregovorima“.\nPregovori o sklapanju Brest-Litovskog mirovnog sporazuma 1918. godine. Nemci su sa desne, a Rusi (boljševici) sa leve strane.\nI zaista, 3. marta 1918. godine Trocki je bio prinuđen da potpiše vrlo nepovoljan Brest-Litovski sporazum prema kome je bivša Ruska imperija zvanično ustupila Ukrajinu, Finsku, Baltičke zemlje i Poljsku, izgubivši 34% svojih stanovnika i 54% industrijskih preduzeća.\nNemačka je odnela pobedu, ali samo do novembra 1918. kada je kapitulirala pred zapadnim silama, okupljenim u Antanti.\nPosle Brest-Litovskog sporazuma političari Antante su bili revoltirani i preuzeli su stvar u svoje ruke. „Lenjin i Trocki su potpisali sramotan mir... čime su oslobodili preko 1.000.000 Nemaca da ovi dođu i napadnu naš narod na zapadu... Saveznici su (u avgustu) 1918. godine odlučili da okupiraju Arhangelsk i Murmansk i da tamo na obalu postave savezničke snage“, pisao je Vinston Čerčil, tadašnji britanski ministar municije.\nU martu 1918. godine su se britanski, francuski i američki vojnici iskrcali u Arhangelsku, strateškoj luci na Belom moru. U avgustu su okupirali i Murmansk, drugu severnu kapiju Rusije. Antiboljševički „Beli pokret“ je podržavao intervenciju čiji je zvanični cilj bio da Nemci ne preotmu municiju koju je Zapad slao.\nZapadne trupe su ušle i u južni deo Rusije – u Kavkaski region, Centralnu Aziju i na Krim. Tamo su francuski pukovi boravili par meseci. Ruski pevač Aleksandar Vertinski je napisao: „Egzotične afričke trupe su se šetale gradskim ulicama. Afrikanci – Marokanci i Alžirci... – nisu znali zašto su tu dovedeni i šta treba da rade“.\nJapan je na ruski Daleki istok poslao 70.000 vojnika i preuzeo kontrolu nad Vladivostokom i čitavom Tihookeanskom obalom. Japanci su poslali najviše vojske, dok je Britanija zajedno sa svojim kolonijama poslala 30.000, a SAD 15.000 vojnika. Francuska je usled ratnih gubitaka uspela da pošalje samo nekoliko hiljada vojnika.\nVladivostok, Rusija. Vojnici i marinci iz mnogih zemalja ispred zgrade Savezničkog štaba.\nIstovremeno se u samom srcu Rusije 40.000 čehoslovačkih vojnika kretalo na istok kroz Sibir u pokušaju da pronađe izlaz iz zemlje. To su bili nekadašnji zarobljenici Austrougarske koji su u Rusiji formirali Čehoslovački Legion da bi se borili protiv svojih nekadašnjih gospodara, ali se rat završio, a ruska vlast za koju su ratovali više nije postojala. Čehoslovaci nisu hteli da pomažu boljševicima. Pomagali su „Belom pokretu“ i istovremeno pokušavali da napuste zemlju.\nUloga Čehoslovaka u borbi protiv „crvenih“ ipak nije bila odlučujuća, kao, uostalom, i uloga cele Antante. Kako je Lenjin konstatovao, „britanska, francuska i japanska armija su tri godine boravile na teritoriji Rusije. Da su one uložile bar mali napor, nema sumnje da bi nas pobedile“.\nAdmiral Aleksandar Kolčak, lider antiboljševičkog pokreta, (desno, sedi) sa britanskim oficirima na Istočnom frontu. Rusija, 1918.\nLideri „Belog pokreta“, admiral Aleksandar Kolčak i general Anton Denikin, takođe su ocenili da je pomoć Antante bila neznatna. Kolčakov biograf, Vladimir Handorin je pisao: „Pomoć saveznika ’Belom pokretu’ sastojala se u opskrbljivanju njihovih trupa oružjem i uniformom“. I to je važno, ali su se njihovi odredi retko suočavali sa Crvenom armijom na bojnom polju.\nZapad se nerado stavljao na stranu „belih“ jer nije imao istu viziju budućnosti kao oni. Generali Bele armije su bili istinski rodoljubi i borili su se za „jedinstvenu i nedeljivu“ Rusiju, dok su saveznici imali nameru da daju nezavisnost ruskim nacionalnim provincijama.\nIstoričar Dmitrij Lehovič je pisao: „Lojd Džordž [premijer Velike Britanije] se kolebao između pružanja pomoći ’Belom pokretu’, planiranja trgovine sa sovjetskom vlašću i pružanja podrške nezavisnosti malih država duž ruske granice“.\nOružje i vojna tehnika stranih trupa koje su zaplenili vojnici Crvene armije 1919.\n„Beli“ su na kraju pretrpeli potpuni vojni poraz. Jedne su pobili boljševici (Kolčak), a drugi su morali da emigriraju (Denikin).\nKrajem 1919. godine su čehoslovačke, britanske i sve ostale zapadne trupe napustile Rusiju. Japanci su najduže ostali na ruskom Dalekom istoku – sve do 1922, ali ni oni nisu goreli od želje da se bore protiv boljševika i najzad su otišli. Zapad je na kraju shvatio da mora uspostaviti odnose sa novom Sovjetskom Rusijom.\nGrađanski rat je podelio rusko društvo i bio veoma bolan za Rusiju.\nAmeričke trupe paradiraju u Vladivostoku. Japanski marinci u stavu mirno. Avgust 1918. , foto: NARA / Russia beyond/ vostok.rs\nAlek Boldvin, Vi ste talentovan i simpatičan glumac, ali zašto toliko vaših političkih izjava zvuči kao da pokušavate da sabotirate svoju stranu? Mislim zašto svetu samo saopštili


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Vaterpolo :: "Prioritet omasoviti PVK Nikšić"\nBAZEN POD TREBJESOM 16. 10. 2019. 12:32 >> 12:31 1\nBAZEN POD TREBJESOM\n"Prioritet omasoviti PVK Nikšić"\nIskusni vaterpolo stručnjak i trener u nacionalnim selekcijama Crne Gore, Vasko Đuza Vučković, na nikšićkom bazenu radi od sredine aprila, s prekidima zbog obaveza sa reprezentacijom na Svjetskom prvenstvu u Južnoj Koreji i redovnog servisiranja prelijepog objekta u Sportskom centru.\n“Prioritet nam je okupiti što više djece, a mislim da to najbolje možemo postići posjetivši nikšićke osnovne škole i predstavljajući naše aktivnosti. Privlačenjem što više dječaka i djevojčica na bazen rješavamo više problema. Djeca koja nijesu plivači ili su tek naučili da plivaju kod nas mogu da napreduju, a da i ne pominjem koliko je brojnost važna za buduće selektiranje, za crnogorski sport i bolje rezultate”, kaže Vučković, dodajući da trenutno imaju sedamdesetak mališana na vaterpolu i više od stotinu koji na bazen dolaze zbog plivanja.\nMeđutim, riječ je pretežno o manjoj djeci koja upravo prelaze na vaterpolo.\n“Preduslov da bi prešli na vaterpolo je da se savladaju četiri stila plivanja, a dužina tog procesa je individualna, može trajati dva mjeseca, a može i pola godine. Rad je u školi dobro organizovan, djeca brzo usvajaju znanja i prelaze na rad sa loptom”, dodaje Vučković.\n“PVK Nikšić ima školu plivanja, koja u nekom momentu nudi djeci da se odluče da li su za vaterpolo ili za plivanje. Treninzi se organizuju šest dana u sedmici i to prije i poslije podne, kako bi se prilagodili redovnim školskim obavezama. Sada djecu u Nikšiću trening košta svega euro i sa njima radi provjereni stručnjak”, zaključio je Vučković.\nNikšić PVK Nikšić


Pretraga ima 501 pogodak\n05 Avg 2016, 08:50\nDa li je neko bio na Kefaloniji i sta bi preporucio? Koje mesto? Plaze?\nMeni su zimske good year UG8 stvarale buku, vuzdanje, mozda jer sam ih dobio uz felne, ne znam kako su vozene...\nA STARFIRE gume ?\nSestra bi uzela par 155/70 r13, da bude novo a da nije skupo, a na akciji je u Agrohimu, oko 2780 komad, samo da nije bacena para totalno? ima li iskustva, to je valjda Krusevac, cooper, bivsi trayal ako se ne varam ?\n12 Nov 2015, 17:47\nTema: Cime zameniti rezervni tocak punih dimenzija da bi se dobio normalan gepek?\n12 Nov 2015, 17:26\nImam ja bas to sto trazis: http://s19.postimg.cc/3qj671jzz/IMG_20150825_161224.jpg http://s19.postimg.cc/tpwq6hrb3/IMG_20150825_161144.jpg http://s19.postimg.cc/4hbwctmdb/IMG_20150825_161214.jpg http://s19.postimg.cc/6n677bptr/IMG_20150825_161155.jpg https://www.kupujemprodajem.com/Rezervni-tocak-co...\n11 Avg 2015, 17:28\nTema: Vakuum problem\nRe: Vakuum problem\nKada dovedem dodatnu masu na dzek (dzek koji napaja ovaj vakuum ventil) dok auto radi, onda se aktivira klapna za gasenje, vakuum je povuce i auto se ugasi normalno. Ja to laicki zakljucujem ovako: ne postoji masa koja treba da postoji za te dve sekunde dok gasim auto :twisted: Sto dalje implicira d...\n08 Avg 2015, 07:38\n07 Avg 2015, 18:37\nJos jednom su ispitana sva creva, proveren jos jedan vakuum ventil. klapna za gasenje istestirana (kad joj se dovede drugi vakuum ona odradi normalno - znaci ispravna je). Dosli smo do zakljucka da na strujnom dzeku koji napaja vakuum ventil (to je pierburg ventil koji stoji iza kutije - cuvara vaku...\nIh majku mu, kako da nadjem koji je...\nUstanovio sam da je ventil ispravan i da je cuvar vakuuma ispravan (ne 100%, ali verovatno..) Ali sumnjam da nesto nije u redu sa strujom koja dolazi na ventil, ima dve zice, logicno jedna je masa, a na drugoj ima uvek struje, i kad je kontakt ukljucen, i kada auto radi, i u trenutku kada se gasi, n...\n28 Jul 2015, 00:19\nTema: Izgradnja garaže\nRe: Izgradnja garaže\nKad kupi karavana nece moci da otvori gepek ne moras 2,5 ali bar 2,2-2,3m\n26 Jul 2015, 12:38\nLjubitelju hvala na savetima, a da li da ustekam struju na ventil? (i da li on tada propusta druge krajeve, logicno bi trebalo da tako funkcionise)\nEvo ga, to je verovatno i nepovratni ventil ?\nA na koji nacin da proverim njihovu ispravnost? (akumulatora vakuma i ventila)\n26 Jul 2015, 10:27\ni turao sam, i duvao :rofl: nista a gde da duvam, u crevo, u ventil ili da skinem cuvara vakuuma? pierburg ventil ima dve cucke i jedan elektro dzek, jedna cucka propusta i duvanjem i uvlacenjem, druga ne (ali verovatno ona radi kad joj se dovede struja, to vidis nisam proveravao, a imam 2 ventila, ...\n26 Jul 2015, 10:09\nSkinem ja crevo i drzim prst na cucki na pierburg ventilu (tu gde treba da povuce u trenutku kad gasis auto), i dok neko drugi gasi auto, ja ocekujem nekakvu reakciju, ali nema je\na da se crevo sasvim lagano drzi navuceno - jeste !


Gejts obelodanio plan za reorganizaciju vojske\nAmerički sekretar za odbranu Robert Gejts, juče je obelodanio inicijativu za pretvaranje američke vojske u silu koja će biti bolje pripremljena za današnje nekonvencionalne ratove, poput sukoba u Iraku i Avganistanu. Gejts je predložio vojni budžet za 2010, u vrednosti od 534 milijarde dolara, za koji je rekao da će duboko reformisati način na koji Pentagon kupuje oružje i posluje.\nAmerički sekretar za odbranu Robert Gejts je izjavio da preduzima nepravoverni pristup rezanju vojnih troškova i menjanju budžetskih prioriteta. To obuhvata smanjenje troškova za neka skupa oruđa za konvencionalno ratovanje, ali i rezanje programa naoružanja za koje Gejts kaže da nisu pogodni za borbu sa pobunjenicima.\n„Ovo je reformisani budžet koji odslikava lekcije naučene u Iraku i Avganistanu. Ali koji takođe vodi računa o nizu potencijalnih pretnji u današnjem i budućem svetu.“\nGejts je objasnio da će više novca biti potrošeno na opremanje specijalnih snaga koje mogu da love pobunjenike. On je dodao i da više treba da se obezbedi za povećanje broja armijskih i marinskih jedinica. Gejts takođe želi da prekine proizvodnju ratnih aviona F-22, koji su pravljeni za borbu protiv Sovjetskog Saveza i drugih bivših neprijatelja. Međutim, on je predložio povećanje proizvodnje svestranijih i jeftinijih letelica F-35.\n„Nastavićemo izdašno da finansiramo dalja istraživanja i razvoj, da bismo povećali već postojeće mogućnosti zaštite od otpadničkih pretnji raketama dugog dometa – pretnji koje su stvarne kao što nas je podsetilo prošlonedeljno lansiranje severnokorejske rakete.“\nBudžet će verovatno naići na protivljenje u Kongresu, gde se zakonodavci iz pojedinih država protive gubitku ugovornih poslova za vojsku. Pojedine kompanije već upozoravaju na velika otpuštanja ako im se programi prekinu.


Most kod Svilaja se gradi, a na kontrolu neba još ćemo čekati - Istinomjer\nMinistar prometa i komunikacija BiH, Ismir Jusko, koji je nosilac liste SBB-a za Parlament BiH, na predizbornom skupu ove stranke u Hadžićima, govorio je o projektima ministarstva na čijem je čelu bio u proteklom mandatu.\nMi radimo i idemo dalje. Počeli smo graditi most Svilaj i završili 60 posto posla na njemu, uskoro ćemo preuzeti kontrolu nad bh. nebom i našoj zemlji donijeti novih 150 miliona KM.”\nIsmir Jusko, 12.09.2018.\nIako se o mostu na rijeci Savi kod Svilaja pričalo skoro deceniju, Ugovor za njegovoj izgradnji potpisan je sredinom jula 2016. godine, a za završetak radova planiran je za 28. maj 2019. godine.\nKako sada stvari stoje, rok za završetak radova bi mogao biti i ispoštovan, s obzirom da je do jula ove godine bilo završeno oko 55% radova na izgradnji mosta, a Istinomjer je u više navrata pratio kako teku radovi na ovom projektu. Prema onome što su krajem jula saopštili iz Ministarstva prometa i komunikacija, radovi su tekli planiranom dinamikom, te je Juskina posljednja izjava u ovom slučaju tačna.\nSa druge strane, Bosna i Hercegovina od završetka rata pa do 2014. godine nije imala kontrolu nad vlastitim nebom. Tek u novembru 2014. godine BiH je preuzela kontrolu nad dijelom svog zračnog prostora, i to do visine od približno 10 hiljada metara (32.500 stopa), a kontrolni “posao” i naplatu usluga za isti, umjesto BiH, vrše Srbija i Hrvatska.\nSredinom 2017. godine, sam resorni ministar, Ismir Jusko potvrdio je da će BiH tek u oktobru 2019. godine preuzeti kontrolu nad cjelokupnim zračnim prostorom.\n19. oktobar 2019. je predviđeno da, da li će to biti dan ili noć, kada će naši kontrolori preuzeti kontrolu nad našim nebom u potpunosti.”\nIsmir Jusko, 18.06.2017.\nVijeće ministara BiH, nakon toga je na sjednici održanoj 24.07.2018. godine usvojilo i “Politiku upravljanja zračnim prostorom Bosne i Hercegovine”, čime su stvoreni i formalni uslovi za preuzimanje kontrole nad zračnim prostorom. Ipak, s obzirom da će se to desiti tek u oktobru naredne godine, ne možemo reći da će to biti uskoro kako to tvrdi Jusko.\nS obzirom na sve navedeno Istinomjer će izjavu ministra Juske ocijeniti kao poluistinitu.


My home TARA - SMEŠTAJ NA TARI - Vikendice, apartmani, brvnare, planinske kuće, hoteli...\nMobilni : 0605464415\nZdravo, interesuje me [My home TARA]\nKuća za odmor Šicar Tara-My home Tara nalazi se na Tari, 1,5km udaljenu od Mitrovca i od prve prodavnice. Pogledajte lokaciju na Google mapi.\nIdealno mesto za odmor i uživanje.\nVikendica sadrži dnevni boravak i kuhinju u prizemlju sa kupatilom koje ima tuš kabinu, a na spratu se nalaze 2 sobe sa po 4 singl kreveta u svakoj. Idealno za dve porodice. Vikendica opremljena internetom, TV-om, frižiderom, mini šporetom, peškirima, posteljinom.\nCena smeštaja zavisi od broja osoba, dana boravka (minimalno 5 dana) i od perioda u godini.\nVila JEZERO PLANINSKA KUĆA BUBI


| Novi apsolutizam (reprint)dvogled.rs\n(U vrtlozima nepostojeće cenzure, odnosno, između hakerskog napada i backupa Dvogled.rs koji je morao da bude urađen na raniji datum, nestao je i tekst „Novi apsolutizam“, pa ga sada objavljujemo ponovo. Tekst je 22.03.2014. preneo i portal Tačno.net. Danas je ponovo aktuelan u svetlu izjave ministarke Kori Udovički da su građani, glasajući za SNS glasali i za Zakon o radu, bez obzira što zakon u predizbornoj kampanji nije pominjao NIKO, iako smo sa ovog sajta pledirali da se to uradi. Ministarka smatra da je stepen demokratije primeren Srbiji da mi izaberemo čoveka, a da on onda sam odlučuje, mimo procedura, kakvi će zakoni biti.)\nKao u 16 veku: imaćemo na delu doktrinu „dvostruke istine“. Zvaničnu i onu koja se privatno govori i pojavljuje eventualno na twitteru. Imaćemo spoj tradicionalnih, u stvari srednjovekovnih, matrica i postmoderne atomizacije. Ono što smo po svoj prilici ostavili iza sebe jeste sloj moderniteta, ona mogućnost da veće grupe ljudi budu organizovane u skladu sa nekim vlastitim idejama.\nStranke koje su se do juče busale u grudi kao nosioci moderniteta brzinom svetslosti se prilagoađavaju novim okolnostima. Vesna Pešić je u poslednjem Peščaniku dobro opisala koliko je i DS daleko od socijaldemokratske stranke koja u sebi baštini neke moderne vrednosti. To je stranka u stanju „permanentne anarhije“, njeni članovi međusobno „se laktaju“, a njihov način razmišljanja najbolje opisuje ova rečenica: „staću tačno sa velikim džipom na zeleno svetlo da ti ne možeš da prođeš“. Svi gledaju samo svoj sebični interes bez bilo kakve međusobne solidarnosti ili zajedničkih vrednosti. Drugim rečima, i DS je jedna neoliberalna, post-moderna stranka.\n← Beograd na vodi bez Beograda\nBeba i beli listići →\n1 odgovor ka “Novi apsolutizam (reprint)”\n04/07/2014 у 15:13\nMislim samo da je izostavljen „strani“ faktor, u smislu da je nas novi apsolutizam strukturisan u okvirima „grand plan-a“ koji nam je skrojen od strane danasnjih velesila, te da samim tim izbor i ne postoji.\nU nekoj normalnoj konstalaciji stvari ljudi bi birali vlast koja bi formirala spoljnu politiku i krojila put celog drustva, kako u kontekstu unutrasnjih tako i spoljnih pitanja.\nKod nas je to sve malo naopacke postavljeno, pa sada imate prvo spoljni faktor, koji diktira sta bi trebalo da se sledi. Onda lokalne frakcije nastoje da se na ovaj ili onaj nacin prilagode toj smernici. Biraci izlaze na izbore gde biraju tog koga izaberu, potpuno je nevazno ko je ta osoba ili opcija, kao sto se i iz teksta moze zakljuciti, da bi se na kraju dobilo to sto bi se u svakom slucaju dobilo, a to je niz liberalnih polisa usmerenih ka slabljenju lokalnog zarad pripadnosti globalnom. Gubi se iz vida da pripadnost globalnom za neke nema nikakvog smisla ako on globalu nema sta da ponudi, vec samo da od njega nesto uzme.\nMi hvala bogu uzimamo vec dovoljno dugo da izvoz vise i nemamo, javni dug je van svake kontrole.\nNe mozemo biti ljuti na druge sto hoce da nam nametnu svoje, ali moramo biti ljuti na sebe sto ne vidimo, odnosno vidimo ali ne kazemo na glas, da smo po sredi manipulacije koja ce nas kostati svega onoga sto smo poslenjih 100 godina pokusavali da postanemo.


Dom kulture Surdulica\nOve jeseni smo isporučili, montirali i pustili u rad audio LCR + surround sistem sa pratećom video opremom i pozoršnom scenskom rasvetom za potrebe Doma kulture u Surdulici. Projekat je finansirala EU i preko IPA fondova za preko-graničnu saradnju Surdulica je uz pomoć Sky Pro-a dobila savremen objekat sa kvalitetnom audio, video i svetlosnom tehnikom.\nPORTFOLIO / 2018_Serbia_\ndB Technologies DVA M2P / dB Technologies DVX PSW18P / dB Technologies Arena 8 / dB Technologies HPA3100 / Klotz SCH2025 FRNC / Klotz P0122H / Powersoft K10 / Powersoft M50Q / Dolby CP750 / NEC PA803UL + NP41ZL / Screen Line NF700HDI / Soundsation Sestetto 1012 slim silent / Soundsation SCENIC 200 COB WW\nDom kulture Surdulica_


Oštra polemika Đukanovića i Krivokapića\nBeta\t 26. januara 2016. 17:20\nNastavak debate u Skupštini Crne Gore o poverenju Vladi bio je danas obeležen veoma oštrom međusobnom polemikom lidera dve članice vladajuće koalicije, Demokratske partije socijalista (DPS) i Socijaldemokratske partije (SDP), Mila Đukanovića i Ranka Krivokapića.\nNjih dvojica su se u polemičkom žaru vraćali i na prošlost savezništva dve partije koje je trajalo punih 18 godina, pa je Đukanović u jednom momentu rekao da je Krivokapić do sada pogazio više od 20 zajedničkih opredeljenja.\nKrivokapić je Đukanoviću rekao da je “pokrao” referendum o ostanku Crne Gore u zajedničkoj državi sa Srbijom 1992. godine.\nĐukanović tvrdi da nije politička korupcija ako za poverenje Vladi glasa i neka opoziciona partija, podsetivši da je Krivokapić u jučerašnjoj raspravi rekao da su poslanici slobodni ljudi, a nisu vezani stavovima svojih partija.\nKrivokapić Đukanoviću zamera što je u Vladi zadržao dvojicu ministara koji su do prošlog leta pripadali SDP. Premijer je odgovorio da je smatrao da ima pravo da ne prihvati inicijativu SDP za smenu Vujice Lazovića i Ivana Brajovića nekoliko meseci uoči novih parlamentarnih izbora.\nLideri dve partije su koplja ukrstili i u vezi s ranijim izborom Filipa Vujanovića za predsednika Crne Gore. Đukanović kaže da je SDP bio obavezan da podrži Vujanovićevu kandidaturu, a Krivokapić tvrdi da nije, jer je, kako je naveo, kandidat bio neustavan.\nKomentarišući razne primedbe Krivokapića na politiku DPS i Vlade, Đukanović ga je upitao “gde su vam bile oči svih ovih godina”.\n“Gde vam behu oči. Šta vam to sad naknadno otvori oči. Da vam ja kažem, oči vam je otvorio strah od poraza”, rekao je Đukanović.\nInicijativu za proveru kredibiliteta Vlade podneo je krajem decembra premijer Milo Đukanović, uz ocenu da je SDP praktično napustila savezništvo sa DPS i da je u parlamentu formirana nova većina, mimo regularne vladajuće koalicije koja je nastala posle izbora 2012. godine.\nProtiv Vlade će glasati SDP, Demos i Socijalsitička narodna partija, a još nije izvesno da li će poverenje Vladi dati opoziciona Pozitivna Crna Gora, dok opozicioni savez Demokratski front ne učestvuje u raspravi, već sednicu parlamenta prati na uličnom skupu ispred zgrade Skupštine Crne Gore.


STIŽU RODE! Veljko Ražnatović saznao DIVNU VEST! Još NE VERUJE svojim ušima! (FOTO) | Happy BSC portal\n– Ljudi, ne znam šta da vam kažem, ostao sam bez reči kada je ultrazvuk potvrdio da je moja verenica Bogdana trudna. Maštao sam o ovom danu, ne skidam osmeh iako idem na selo u Žitorađu da radim. Ovo je najlepši osećaj dosad. Otkako smo saznali lepe vesti, Bogdana i ja sijamo od sreće. Jedva čekamo da nam se bebica nasmeši – ushićenj je budući tata kao i njegova lepša polovina:\n– Postaću mama! Ima li šta lepše od toga – rekla je Bogdana!


Evropski velikan daje 60 miliona evra za Sadika! - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/I. S. DATUM I VREME: 26.01.2021. 12:23\nUmar Sadik briljira u Almeriji, pa ne čudi što mu je cena vrtoglavo skočila posle samo tri meseca.\nDoskorašnji napadač Partizana Umar Sadik biće zvezda prelaznog roka u Španiji, ako ne ovog, onda na leto. Fantastične partije u dresu Almerije preporučile su Nigerijcima mnogo većim klubovima od Almerije, a deluje da je u ovom trenutku Sevilja prvi kandidat za kupovinu ljubimca navijača Partizana.\nDa li je Sadik najbolji strani napadač koji je igrao u Partizanu?\nDa, jeste: 44% (132)\nMa kakvi, ni u ludilu: 56% (166)\nČelnici šestostrukog osvajača UEFA Kupa/Lige Evrope žele da dovedu Sadika kao zamenu za Luka de Jonga. Holanđanin se nije pokazao u Sevilji onako kako se od njega očekivalo i nalazi se na izlaznim vratima kluba.\nPrema pisanju Glasa Almerije, koje potvrđuje i uticajni madridski As, saudijski vlasnici Almerije su letos, po dolasku Sadika iz Humske, postavili otkupnu klauzulu na 60.000.000 evra. Činjenica da je reč o bogatom klubu, kojim rukovodi šeik Turk Al Šeik, pokazuje odlučnost crveno-belih da insistiraju najpre na ostanku makar do kraja sezone, a onda i na visokoj ceni, s obzirom da čak ni u doba globalne krize nisu prinuđeni da prodaju najbolje igrače.\nSevilja je pre dva dana prodala Karlosa Fernandeza Sosijedadu za 10.000.000 evra i mora da dovede napadača što pre. Ipak, realnije je da se to dogodi na leto i da Sadik bude zamena za Luka de Jonga.\nProblem za Sevilju ili bilo koji drugi klub koji želi Sadika rizikuje da plati Sadika znatno više na u junu nego sad. Pomenutih 60.000.000 evra je obeštećenje u okolnostima koji podrazumevaju Almeriju kao člana Segunde, dok se prema saznanjima Asa klauzula automatski pomera na 80.000.000 evra u slučaju plasmana u La Ligu. Tako da ne bi bilo iznenađenje da Sadik do kraja meseca promeni klub.\nU svakom slučaju, zaradiće i Partizan. Osim glavnice od 5.000.000 evra, sleduje mu još 3.000.000 evra ukoliko Almerija uđe Primeru bilo kad tokom trajanja ugovora (do leta 2025), još 500.000 evra ukoliko u bilo kojoj sezoni postigne najmanje 20 golova, dodatnih 500.000 pod uslovom da odigra 50 utakmica. A 40 odsto od transfera u neki drugi klub, samo da se posao realizuje pre plasmana Andalužana u Primeru. U suprotnom, na Topčidersko brdo stiže između deset i 20 odsto vrednosti budućeg transfera. S obzirom da ga su ga crno-beli platili Romi svega 1.750.000 evra jasno je da su napravili odličan posao sa Nigerijcem.


Sudska Praksa online | PORODIČNO PRAVO - Imovinski odnosi članova porodične zajednice - Čl. 195. PZ\nPostojanje porodične zajednice ne isključuje sticanje posebne imovine nekog od zajedničara, a naročito ako postoji usmeni sporazum i saglasnost svih zajedničara da određena imovina pripadne nekom od


Specifikacije za DSX-A410BT | Risiveri i plejeri | Sony RS\nMEDIJSKI RISIVER SA BLUETOOTH® TEHNOLOGIJOM\nx 2 (zadnji + niskotonac)\nUputstvo i garantni list\nTehnologija NFC omogućava vam trenutno povezivanje Bluetooth® telefona jednostavnim dodirom sa točkićem za jačinu zvuka na risiveru.\nUparite prvi telefon uz Bluetooth® za pun pristup funkcijama navigacije, reprodukcije muzike i komunikacije. Istovremeno je moguće povezati i drugi telefon za upućivanje i primanje poziva bez upotrebe ruku.\nUnesite dinamiku u muziku uz poboljšane niske frekvencije putem funkcije EXTRABASS™.\nUSB port kompatibilan sa funkcijom AOA 2.0\nPrednji USB priključak vam omogućava da povežete muzičke plejere pomoću kabla, kao i Android i iOS pametne telefone.


Televizija Kanal9 - Počinje jubilarni KRAF\nSa navršenih deset godina, zreli i odlučni, a slušajući glas publike, organizatori su shvatili da im je u nazivu a i koncepciji falilo jedno A.\n"I upravo su nam studenti u protekle dve godine dokazali da su oni ono što je festivalu falilo, treće A ili Akademski KRAF. Stoga, od ove godine u nazivu festivala i zvanično će uz antiratni i angažovani stajati i akademski film", navode organizatori.\nDeseti KRAF biće u znaku umetnosti, ali ne samo filmske. Doneta je odluka da se rođendan proslavi spajanjem nekoliko umetnosti tokom tih pet dana trajanja festivala. Pored 25 filmova, posetioci će uživati u izložbi slika, književnoj večeri, kratkom pozorišnom performansu i koncertu.\nU takmičarskom delu KRAF-a, sada već tradicionalnom, studenti državnih filmskih akademija iz celog regiona (Srbija, Crna Gora, Bosna i Hercegovina, Slovenija, Makedonija) predstaviće se sa ukupno 17 filmova. Prve tri nagrade, kao i do sada dodeliće žiri sastavljen od eminentnih stručnjaka u oblasti filma i filmske umetnosti, na čelu sa Milanom Nikodijevićem, profesorom produkcije na novosadskoj Akademiji i poznatim dokumentaristom. Posetioci će imati prilike da daju svoj sud o odgledanim filmovima, te da nakon svake projekcije glasaju a na kraju festivala biće uručeno priznanje publike filmu i autoru koji dobije najviše glasova.\nI ove godine organizatori KRAF-a uz pomoć i podršku NKD-a (Nacionalna koalicija za decentralizaciju) uručuju nagradu „Tori Janković“ za decentralizaciju filmske umetnosti .\nOvogodišnje, rođendansko izdanje festivala trajaće pet dana, sa bogatim pratećim programom. Projekcije filmova i takmičarski deo festivala održaće se u prostoru Doma omladine Kragujevac. Pored takmičarskog dela, biće prikazan i ciklus studentskih filmova velikih reditelja u programu Kad su veliki bili mali.\nNa KRAF-u će svoj prvi dokumentarni film prikazati i Kragujevčanin Dane Ilić. U prostoru Narodne biblioteke Kragujevac svoju knjigu će 28.oktobra kragujevačkoj javnosti predstaviti proslavljeni reditelj Slobodan Šijan.\nKRAF organizuje NVO Millennium iz Kragujevca uz podršku Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije, grada Kragujevca i NKD-a (Nacionalne koalicije za decentralizaciju), a uz partnerstvo Galerije „Nadežda Petrović“ iz Čačka, Doma omladine Kragujevac, Dramskog studija Doma omladine i Narodne biblioteke Kragujevac.\nPročitano 565 puta\nIndijski reditelj gost Kanala 9\n"Inkarnacija" u Kragujevcu


Foto: screenshot TV Sarajevo / screenshot\nMeštani u njenom rodnom Ruksom Krstoru užasnuti su ovom informacijom i još ne mogu da veruju šta se desilo njihovoj sugrađanki.\n- Imala sam 10 godina kada je Danijela otišla u Ameriku i znam je samo iz filmova. Nikada je nisam videla uživo, iako znam da je došla u selo. Čula sam šta joj se desilo i ne znam šta bih drugo rekla osim da je to strašno, kome god da se desilo, a kamoli nekome ko je odavde, iz našeg sela - kaže jedna meštanka za "Alo".\nDruga meštanka kaže da se u selu o tome ćuti.\n- Znam Danijelu, videla sam je jednom izdaleka... U selu se ne priča o događaju koji je Danijela opisala u svom dokumentarcu, ali ljudi koji dođu kod nas u kafić komentarišu sve što pročitaju u novinama. Svaki dan se ovde čita sva štampa, tako smo saznali za njen film i za silovanje. Meštani su u šoku. Roditelji su joj divni ljudi, cela njena porodica je poštena - navodi druga meštanka.\nKomšije su otkrile i da je ona bila u svom rodnom mestu.\n- Video sam Danijelu pre desetak dana, bila je sama i vozila je očev automobil. Ne znam do kada će biti tu, da li se vraća u Ameriku ili ostaje ovde neko vreme... Šokirali ste me informacijom da je doživela silovanje. Nisam to znao, kao ni da je snimila dokumentarac o tome - istakao je Danijelin komšija.\n- Tužilaštvo je reagovalo povodom tekstova objavljenih u više dnevnih listova i poslalo zahtev za prikupljanje potrebnih obaveštenja Policijskoj upravi za Beograd - rekla je za Tanjug portparolka Tužilaštva Irena Bjeloš.\nU skladu s procedurom, policija bi ovim povodom trebalo da ispita najpre glumicu, koja prema pisanju medija, sada živi u Americi. Danijela do sada nije objavila ime silovatelja. Više o tome na linku.\nVIDEO: Nesrećna sudbina kraljice Holivuda.\nNesrećna sudbina kraljice Holivuda


Edukacija i radionica: Trening emocionalne pismenosti i inteligencije - Asocijacija prirodne i šumske medicine - Forest\nI Povećati nivo samopoštovanja i ljubavi prema sebi i drugima.\nII Redukovanje negativne samokritike i negativne kritike drugih.\nIII Usvajanje veština emocionalno pismene komunikacije.\nIV Uviđanje povezanosti između mišljenja, osećanja i ponašanja.\nV Povećati nivo iskrene i direktne komunikacije, naspram manipulacije i Igri.\nI BLOK: Emocije (Jedna radnionica u trajanju-4h Ili dve radionice po 1,5-2 h)\nRadionica: Prepoznavanje sopstvenih emocija i uočavanje veze između misli, osećanja i reakcija.\nRadionica: Funkcionalne i disfunkcionalne neprijatne emocije.\nRadionica: Razumevanje i prihvatanje osnovnih životnih prava.\nRadionica: Emocionalne greške koje pravimo zbog ulaženja u Igre i preuzimanje odgovornosti.\nII BLOK: Povećati nivo samopoštovanja i redukovanje negativne kritike (3-4h)\nRadionica: Važnost stroukova za emocionalan život osobe.\nRadionica: Razvijanje veština emocionalno pismenih transakcija.\nRadionica: Prepoznavanje i redukovanje uticaja negativne kritike.\nRadionica: Razvijanje samosvesnosti i samouverenosti.\nREGULARNA CENA TRENINGA I RADIONICE U TRAJANJU OD MESEC DANA: 20.000 RSD\nCENA ZA ČLANOVE (KROZ PLAĆANJE ČLANARINE): 9.999 RSD – (UŠTEDA 10.000 DINARA)\nPredavanje počinje 08. januara 2021. godine!\nPredavanje se održava online na našoj Facebook stranici u formi 4 edukacije po 60 minuta (petkom u 19h).\nNA KRAJU EDUKACIJE I RADIONICA DOBIJATE VALIDAN SERTIFIKAT O USPEŠNO SAVLADANOJ EDUKACIJI – LIČNI RAD I RAZVOJ\nPrijavite se za edukaciju na linku: https://share.hsforms.com/1lxA_5Fq9RyeU4W-IQ9Bu3Q53bv0


6 trikova iz neurologije kako da optimizujete konverzije na sajtu – Filip Savić\n6 trikova iz neurologije kako da optimizujete konverzije na sajtu\nDa li ste znali da je 90% odluka kupci donose emocionalno?\nMi volimo da mislimo da imamo logičan pristup prilikom kupovine, ali psihološka istraživanja govore da većinu vremena zapravo naša podsvest donosi odluku.\nJednom kada smo zaista obavili kupovinu, naš logički mozak naporno radi na pružanju opravdanja. Da li je vaš shop dizajniran sa ovim na umu? Ako nije, sada ću podeliti sa vama tajne kako da utičete na podsvest vaših kupaca.\nIstina je da je ecommerce jedna ogromna džungla, ali ako razumete šta podstiče kupce na donošenje odluka, nekoliko jednostavnih izmena u vašem shopu može uticati sa njihove kognitivne pristranosti (urođena ponašanja mozga) i povećavati stopu konverzije.\nKoliko vremena ste potrošili na privlačenje novih ljudi na vaš shop? Koliko ste vremena proveli osiguravajući da baš ti posetioci zaista nešto kupe? Ljudi su skloni da se fokusiraju na ovo prvo, zanemarući optimizaciju sajta, radije povećavajući broj posetilaca, a ne procenat onih koji postanu kupci. I ja sam bio takav...\nOvaj procenat poznat je kao stopa konverzije, a njegovo povećanje za samo nekoliko procenata može potpuno promeniti vaš biznis.\nAli optimizacija stope konverzije može mnogo da se zakomplikuje jer postoji dosta elemenata koji moraju da se uklope kako bi sve funkcionisalo savršeno.\nKORISTITE ISPITANE I TESTIRANE TAKTIKE OPTIMIZACIJE STOPE KONVERZIJE\nSledeće taktike su zasnovane na principima neurologije (neuroscience- nauka koja proučava ponašanje mozga). Ukratko ću objasniti psihološki princip koji stoji iza svakog od njih, a zatim ću vam pokazati nekoliko jednostavnih promena koje danas možete napraviti kako biste preobratili što veći broj posetilaca u kupce.\nSjajna stvar ovih metoda je njihova stalna relevantnost. Iako su se platforme koje koristimo za prodaju proizvoda drastično menjale tokom prethodnih deset godina, kognitivno ponašanje koje kupci koriste prilikom kupovine proizvoda je nepromenjeno i verovatno se dugo vremena neće menjati.\nTaktika br. 1: The Von Restorff Effect\nThe Von Restorff Effect (nazvan po psihijatru koji ga je prvi proučavao, Hedwig von Restorff) je fenomen kojim pojedinci brže beleže i pamte neobične ili jedinstvene predmete od ostalih, standardnih predmeta.\nPostoje i jednostavni i inovativni načini primene ovog principa u vašem online shopu...\nPOVEĆAJTE ISTICANJE VAŠEG POZIVA NA AKCIJU\nVaš poziv na akciju - „Kupi odmah“ ili „Dodaj u korpu“ - trebalo bi da se veoma izdvaja od ostatka stranice.\nSlično tome, trebalo bi da ga izdvojite od ostalih sadržaja na vašoj stranici.\nKORISTITE SUPTILNE VIZUALNE ZNAKOVE DA BISTE PRIVUKLI PAŽNJU NA VAŠ CTA (call to action - poziv na akciju )\nStrateški postavljeni oblici mogu suptilno prevući pogled vašeg posetioca preko stranice i prema radnji koju želite da preduzme.\nSlično tome, možete biti kreativni sa formatiranjem svog teksta kako biste takođe usmerili pažnju prema CTA.\nTaktika br. 2: Stvorite kognitivnu lakoću\nKnjiga „Misliti, brzo i sporo“ (2011) ekonomiste Daniela Kahnemana objašnjava da naš mozak ima dva načina razmišljanja:\nSistem 1 je naš nevoljni, automatski utisak i razumevanje nečega.\nSistem 2 je svesni mentalni napor koji posvećujemo složenom zadatku.\nDa navedemo primer: Kada čitamo 2 + 2, naš sistem 1 automatski daje 4, dok ako čitamo 37 x 63, moramo uključiti naš sistem 2 i uložiti mentalni napor da to rešimo.\nKognitivna jednostavnost je ideja da ljudi koji su primorani da pređu u svoj sistem 2 dožive povećan kognitivni pritisak i, posledično, postanu sumnjivi.\nPoslednja stvar koju želite je da kupac na vašem shopu naleti na nešto zbunjujuće ili nejasno. Zapamtite, 90% potrošačkih odluka zasniva se na emociji, ali čim nešto postane malo teško, sistem 2 preuzima.\nOvo je jedan od najvažnijih principa neurologije. Želite da minimizirate mentalne napore koje kupci ulažu na izbor i kupovinu proizvoda.\nJedan jednostavan način za prepoznavanje zbunjujućih ili neintuitivnih aspekata optimizacije vašeg shopa jeste da neko ko nije upoznat sa njim pokuša da pronađe i kupi određeni proizvod. Bilo koji slučaj kada posetilac okleva ili se izgubi, verovatno će krenuti da napusti vaš shop.\nKako postaviti cene tako da poštuju ovaj princip- evo nekoliko načina za to:\nNEKA CENE BUDU ŠTO JEDNOSTAVNIJE MOGUĆE\nOdabir cene sa manje slogova smanjuje kognitivni napor za vašeg kupca, čineći da se podsvesno osećaju ugodnije prilikom kupovine. (ovo je primenjivo kako na engleskom tako i na našem jeziku).\nCENE ZA EMOCIONALNE I RACIONALE PROIZVODE SE DRUGAČIJE POSTAVLJAJU\nNaši mozgovi različito obrađuju cene u zavisnosti od toga da li je kupovina vođena racionalnošću (neluksuzni proizvodi, osnovna roba) ili emocijama (proizvodi koje kupujemo isključivo da bismo bili srećni).\nKada neko obavlja emocionalnu kupovinu, okrugle cene najbolje rade posao jer se brzo obrađuju na način koji odgovara emocionalnom, impulsivnom sistemu razmišljanja -Sistemu 1.\nSuprotno tome, racionalne kupovine se zasnivaju na logici njihove nužnosti. Mi koristimo više mentalnog napora da obrađujemo nezaokružene cene i tako da se one dobro poklapaju sa misaonim procesima sistema 2.\nTakođe, vrednost je često najvažnija briga za robu široke potrošnje, a decimalne vrednosti čine da se cena čini znatno nižom. To je zato što smo skloni da se prvenstveno fokusiramo na prve cifre koje čitamo, pa se 29,99 dolara čini mnogo bližim 29, nego 30 dolara. Stara fora, ali radi uprkos tome što smo svi svesni.\nEvo vam konkretan primer, pre neki dan drugarica našla neki bežični zvučnik i sada pita mamu da li hoće da joj kupi. Ja bio sa njom kada ga je našla na netu, i zvučnik je koštao čini mi se 295 evra.\nI ja čujem posle toga kako pita mamu da li hoće da uzme, na šta mama naravno uzvraća pitanjem koliko košta. Šta mislite koliko je rekla da košta? 'Dvesta i nešto evra'. Al čak ne zato da bi navukla mamu da joj kupi, nego je ona sebe ubedila da košta dvesta i nešto evra, a ne 295...\nTaktika br. 3: Efekat sidra\nOvo je koristan princip koji treba imati na umu u svim oblastima života. To je fenomen zbog kojeg se ljudi previše oslanjaju na prvi podatak koji dobijaju prilikom donošenja odluka.\nMnogo je studija o tome, ali možda je najšokantnija bila studija u kojoj su iskusnim nemačkim sudijama pročitali opis žene uhvaćene u krađi. Zatim su im dali da bace par nameštenih kockica, pa je svakom prikazano ili 3 ili 9.\nZatim su im postavljena pitanja da li će kazna koju će doneti biti veća ili manja od broja na kockicama (u mesecima). Na kraju, sudije su pitane koju će konkretnu kaznu izreći. Oni što su izvukli 9 u proseku su rekli da će je kazniti na 8 meseci; dok su oni koji su dobili 3 dali u proseku 5 meseci.\nU marketingu, efekt sidra podsvesno utiče na cene koje kupci smatraju prihvatljivim, pa samim tim na kvalitet ili vrednost proizovda.\nEvo nekih načina na koje možete upotrebiti efekat sidra za poboljšanje optimizacije online shopa...\nPRIKAŽITE PRVO VEĆE CENE\nAko je prva cena koju kupci vide visoka, postaje sidro na osnovu koga procenjuju druge cene. Shodno tome, čini se da će jeftiniji proizvodi imati veću vrednost čak i ako nisu najjeftiniji u ponudi.\nIZLOŽITE VAŠE KORISNIKE VELIKIM BROJEVIMA\nAko je prvi broj koji posetilac vašeg shopa vidi visok, naredne vrednosti (poput cena proizvoda) videće se kao mnogo niže i pristupačnije.\nZanimljivo je da će bilo koji veliki broj raditi, bez obavezne veze sa cenama: Možete da koristite broj članova, zadovoljnih kupaca, posetilaca mesečno itd.\nKORISTITE „OPADAJUĆE CENE“ KAO DEFAULT OPCIJU ZA SORTIRANJE\nNa ovaj način će ljudi prvo videti vaše najskuplje proizvode, a čini se da će svi naredni predmeti biti mnogo pristupačniji.\nPOKAŽITE PRETHODNU CENU SNIŽENIH ARTIKALA\nKada je proizvod snižen, uvek uključite originalnu cenu (precrtanu kako bi se izbegla konfuzija), jer će tada služiti kao referentna tačka i naglasiti vrednost nove prodajne cene proizvoda.\nTaktika br. 4: Bol plaćanja\nO boli plaćanja prvi su put raspravljali Prelec i Loewenstein 1998. godine i oni opisuju psihološku vezu između plaćanja i nedostatka zadovoljstva ili boli.\nDokazano je da trošenje novca zapravo aktivira područja u našem mozgu koja su povezana sa fizičkim bolom i osećajem gađenja...\nŠtaviše, studije su pokazale da određeni oblici plaćanja „bole“ više nego drugi. Što je uplata jasnija, opipljivija ili transparentnija, manje smo u mogućnosti da uživamo u tom procesu.\nTo znači da se bol smanjuje prilikom plaćanja kreditnom karticom ili primanja nečeg nakon što smo obavili kupovinu.\nSledeće strategije su dizajnirane da smanje efekat boli od plaćanja tako što čine proces dodavanja proizvoda u korpu i dostavljaju detalje o plaćanju što je pojednostavljeno.\nDOZVOLITE OPCIJU “DODAJ U KORPU” U JEDNOM KLIKU\nTo smanjuje napor koji kupac mora da uloži u navigaciju da bi izvršio kupovinu.\nDETALJE KREDITNE KARTICE TRAŽITE ŠTO KASNIJE MOGUĆE\nPodatke o kreditnoj kartici trebalo bi ostaviti na kraju svoje forme za plaćanje. Prvo je bolje zatražiti lakše, manje bitne informacije, jer studije pokazuju da čin unošenja detalja o plaćanju može izazvati tako negativnu reakciju da kupac odluči da ne završi kupovinu.\nOvo se takođe odnosi na onu čuveni taktiku da bolje prodate nešto malo, nebitno, čisto da biste probili tu prvu barijeru, a nakon toga tek ponudite zapravu vašu glavnu ponudu.\nIZBEGAVAJTE PRIKAZIVANJE VALUTNIH SIMBOLA\nNa taj način se smanjuje opipljivost plaćanja, a time se izbegava deo negativnih osećaja povezanih sa plaćanjem.\nMeđutim, ako nudite proizvode u različitim valutama, to može biti zbunjujuće i naneti više štete nego koristi. U ovom slučaju, stavljanje simbola valute da bude vizuelno manje od numeričke vrednosti može takođe umanjiti efekat boli plaćanja dok istovremeno nudi sve potrebne informacije.\nTaktika br. 5: Efekat razdvajanja pažnje\nOvo je ideja da kada vam je potrebno više informacija da biste nešto shvatili, mnogo je teže obraditi sve kada se predstavlja odvojeno. Na primer: Ako pokušate da sastavite ormar koji ste kupili u Ikei i crteži za jedan korak se nalaze na više strana, to deli vašu pažnju i samim tim otežava zadatak.\nKada dizajnirate svoj shop i imate više informacija koje treba da prenesete svom kupcu, jasno predstavljanje na jednom mestu doneće mnogo više koristi.\nTo takođe znači da prevelika količina izlaznih tačaka ili stavki menija može odvratiti posetioce od radnji koje želite da preduzmu a to je kupovina.\nKako izgleda prodavnica koja je osmišljena da izbegne efekat razdvajanja pažnje?\nODSTRANITE IZLAZNE TAČKE SA CHECKOUT STRANICE\nUklanjanje svih ometanja sa stranice za checkout omogućava korisnicima da se fokusiraju na glavni cilj: Plaćanje. Mnogi elementi su površni i nepotrebni u procesu checkout-a, tako da ih se rešite.\nNike-ov shop odličan je primer efikasne checkout stranice bez ikakvih ometanja:\nOvde možete videti da su uklonjene sve stavke iz menija. Umesto toga, u gornjem levom delu je minimalistički logotip koji se može kliknuti da biste se vratili na početnu stranicu i četiri neupadljiva linka u gornjem desnom uglu: prikaz korpe, chat podrška, telefonski broj i link za povratne informacije.\nImajte na umu i kako su feedback i chat linkovi veoma mali i uopšte ne skreću pažnju.\nIZBEGAVITE OGLASE IZNAD LISTE PROIZVODA\nŽelite da se vaši kupci potpuno usredsrede na proizvode koje su prvobitno želeli da vide i kupe, zato je bitno da nemaju mnogo distrakcija u vidu reklama.\nKAKO KORISNIK POPUNUNI JEDAN DEO FORME, TAKO SE OTKLJUČAVA SLEDEĆI\nGotovo uvek će kupac trebati da ispuni formu za plaćanje, a ovo je dosadan, dugotrajan postupak koji ih podsjeća na "bol u plaćanju".\nDa biste ga učinili što jednostavnijim, nemojte davati pristup celoj formi u jednom bloku. Umesto toga, podelite ga na odvojene korake koji se postepeno otključavaju kako se popuni prethodna faza forme.\nIspunjavanjem jednostavnijih informacija na početku će učiniti da se korisnik osećata prijatnije i to povećava šanse da nastavi sa narednim koracima. U stvari, čak će imati osećaj progresa i napredovanja sa svakom popunjenom fazom.\nTaktika br. 6: Koristite Social Proof\nOvo je relativno dobro poznata pojava: To je ideja da smo 'primorani' da se uključimo u nešto u šta su se bili uključili drugi, slični ljudi pre nas. Ovo je naročito tačno kada oklevamo, jer pretpostavljamo da drugi imaju više znanja o situaciji.\nOdatle dolazi naša nevoljnost da budemo prvi koji će napustiti posao ili sesti u kafić. Zato je dobra ideja da se konobari pobrinu da uvek bude nešto para u tegli za bakšiš.\nUKLJUČITE VIŠE INFORMACIJA OD SAMO IMENA I JEDNE REČENICE\nJasno je da su testemonijali efikasan način da se u vašoj prodavnici iskoriste socijalni dokazi, ali da li sadrže samo ime i fotografiju? Šta kažete o lokaciji kupca?\nIzjave su verodostojnije ako se posetioci mogu identifikovati sa recenzijama stvarnih ljudi, a pružanjem što je moguće više detalja o svakoj osobi pojačaće efekat.\nUKLJUČITE JOŠ NEKE DODATNE INFORMACIJA KOJE ĆE VAM POMOĆI\nJasno je da prikazivanje podataka o prodaji nije najbolja strategija za novi proizvod, ali nakon što ste skupili pristojan broj prodaja, možete postaviti dinamički tekstualni element koji je povezan sa brojem prodaja proizvoda. Najbolja stvar kod ove taktike je ta da što je proizvod duže aktivan, to će biti jači Social Proof efekat.\nMožete koristiti i ubedljiva obaveštenja koja se aktiviraju nakon što je neko pogledao proizvod nekoliko sekundi ili kupio proizvod. Neki mali, suptilan baner koji kaže: „3 žene su upravo kupile ovaj proizvod“, samo molim vas ne preterujte sa ovim jer ćete dobiti kontra efekat. Ukoliko koristite Shopify, imate milion aplikacija za ove stvari. Ako vas zanima, pišite mi.\nNeke od ovih obaveštenja mogu se takodje dotaknuti i Teorije oskudice: Jasno je da svi dajemo veću vrednost ako je nešto retko ili čak nemoguće za nabaviti.\nCopy poput „Samo još nekoliko proizvoda na stanju!“ koristi ovaj efekat, posebno ako se koristi zajedno sa obaveštenjem, „28 ljudi je nedavno pogledalo ovaj proizvod.“\nOstala upozorenja prikazana gore dizajnirana su tako da pruže sigurnost kupcu, pružajući im konačan podstrek potreban za odluku o kupovini.\nOve male taktike za optimizaciju shopa učiniće izbor i kupovinu proizvoda što jednostavnijim za vaše kupce.\nMnogi od njih ne zahtevaju kodiranje, pod uslovom da koristite platformu (kao što je Shopify) sa jednostavnim funkcijama za uređivanje, a njihova osnova u neurologiji znači da rade sa kupčevim jako ožičenim kognitivnim pristranostima da povećaju stope konverzije.


S ciljem jačanja saradnje u oblasti razvoja poduzetništva, danas je potpisan Sporazum između Sarajevske regionalne razvojne agencije SERDA i Privredne komore Federacije BiH. Sporazum su potpisali Ševkija Okerić, direktor SERDA-e, i Mirsad Jašarspahić, predsjednik Privredne komore FBiH.\nMeđusobna saradnja će se ogledati u pripremi i provedbi zajedničkih razvojnih projekata i aktivnosti kojima se potiče poslovno okruženje, te rast malih i srednjih preduzeća.\nPoseban fokus saradnje bit će usmjeren na realizaciju aktivnosti Evropske poduzetničke mreže u FBiH (EEN) što uključuje organizaciju B2B poslovnih susreta između ino i kompanija iz FBiH, učešće firmi na sajmovima u BiH i inostranstvu, te promociju aktivnosti EEN mreže u FBiH.\nEvropska poduzetnička mreža je projekat Evropske unije i najveća svjetska mreža za podršku malim i srednjim preduzećima u oblasti međunarodne poslovne saradnje, inovacija, prenosa znanja i tehnologija, te saradnje i učešća u EU programima. Mrežu čini 600 partnerskih organizacija iz preko 60 zemalja Evropske unije i svijeta.


Organizacije za zaštitu i promicanje ljudskih prava u Hrvatskoj zatražile su od Vlade RH da podrži inicijativu za omogućavanje pravednog pristupa medicinskim proizvodima razvijenima u borbi protiv COVID-19 pandemije.\nZaustavimo siromaštvo djece!\n„Gotovo 25 milijuna djece izloženo je riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti u EU. Siromaštvo lišava djecu mogućnosti obrazovanja, pristupa zdravstvenoj zaštiti, odgovarajućoj prehrani i stanovanju, obiteljske podrške, pa čak i zaštite od nasilja" stoji u izvješću Agencije Europske unije za temeljna prava - FRA. Ovo izvješće opisuje podatke i rezultate istraživanja koji naglašavaju veličinu dječjeg siromaštva u EU, ali također predstavlja dostupne alate za suzbijanje ove pojave i praćenje ostvarenog napretka.