Čija je odgovornost eskalacija širenja korone i šta se konkretno radi po tom pitanju – Portal gorazdeonline.ba\nNaslovna/Novosti iz BiH/Čija je odgovornost eskalacija širenja korone i šta se konkretno radi po tom pitanju\nČija je odgovornost eskalacija širenja korone i šta se konkretno radi po tom pitanju\n0 144 5 minuta čitano\nFederalni krizni štab Ministarstva zdravstva postrožio je naredbe nakon pogoršanja epidemiološke situacije u ovom bh. entitetu. Ovlaštenja i odgovornost su davno prebačeni na kantone, a šta rade kantonalni krizni štabovi, kantonalne inspekcije i MUP-ovi dok se broj zaraženih mjeri u stotinama? Mnogi se pitaju. Iako je koronavirus za mnoge u BiH do juna većinom bila teorija zavjere poput utjecaj 5G mreže, obične prehlade, taktike svjetskih moćnika za ovladavanje ekonomijom ili smanjenje populacije, situacija se počela mijenjati. Sve je veći broj onih koji su zaraženi, a koje poznajemo. Neki su i preminuli. No, bez obzira na sve to, situacija je evidentno blizu šire eskalacije.\nBolničkih kreveta je sve manje, dodatni izolatoriji još nisu uspostavljeni, zdravstveni radnici su na izmaku snaga, a dok nam svi stavljaju rampe, država BiH je otvorila granice u pokušaju umanjivanja ekonomskih posljedica… Jasne strategije nema, kao ni lijeka i vakcine. Sumorna, strašljiva i nepredvidljiva jesen se bliži, drugi val pandemije još nije ni proglašen, a situacija je teža iz dana u dan.\nSituacija u Bosni i Hercegovini, naročito u entitetu FBiH na rubu je eskalacije.\nPosebno je to izraženo u Kantonu Sarajevo gdje broj novozaraženih posljednjih dana na dnevnom nivou prelazi i preko stotinu. Da li je riječ o nepoštivanju mjera lokalnog stanovništva, uvoznom virusu ili neadekvatnih mjera nadležnih manje je bitno kada je virus sada tu, a lokalna transmisija intenzivna. No šta se radi na prevenciji? Iako naredbe i mjere postoje čini se da ih nadležni organi (policija i inspekcije) ne sprovode kontinuirano i u dovoljnoj mjeri konkretno na terenu.\nDolazak Bajrama i potpuno otvorene granice za dijasporu s bh. pasošima morali su biti alarm za potencijalno rizičan scenario.\nIako su Krizni štab KS i Islamska zajednica u BiH izdali jasne preporuke za dane Bajrama, kantonalni štab je drugi dan vjerskog praznika iznenadio sve saopćenjem u kojem izražava zabrinutost o tome šta će se desiti u narednih 14 dana koliko traje inkubacija virusa. U svakom zlu pronađe se vrijeme i za vic, pa su se mnogi našalili da situacija podsjeća na uobičajene izjave visokog predstavnika OHR-a Valentina Inzka koji u kriznim situacijama izražava zabrinutost. Bez rješenja i konkretne reakcije.\nPitanje koje su postavili mnogi jeste šta sada može konkretno značiti upozorenje Kriznog štaba KS i zašto se reaguje na momenat koji je iza nas!?\nIako su često mete kritika građana, zdravstveni radnici ni u najmanjem slučaju nisu krivci za enormno povećanje broja zaraženih. Oni rade svoj posao i velikim naporima pokušavaju odgovoriti zahtjevima, iako efikasan odgovor na COVID-19 još niko u svijetu ne zna tačno.\nOdgovornost se definitivno treba tražiti u onima koji donose i onima koji (ne)sprovode naredbe, preporuke i mjere kriznih štabova širom BiH, a koji su sastavljeni nizom od stručnih ljekara, epidemiologa, anesteziologa, infektologa i ostalih predstavnika institucija i javnih ustanova.\nŠta radi policija i inspekcija?\nHijerarhija je jasna. S obzirom da BiH nema državno ministarstvo zdravstva odgovornost je na onim entitetskim. U Republici Srpskoj stvar je daleko jednostavnija. No, u Federaciji BiH dolazi do komplikacija s obzirom da svaki kanton ima svoju strategiju (ili nema).\n“Federalni štab je izdao jasne i precizne preporuke i naredbe u cilju suzbijanja širenja koronavirusa. Te naredbe i preporuke su na snazi u svim evropskim zemljama i vidimo kako se sprovode. Isto su zatim učinili i kantonalni krizni štabovi. Problem nastaje u nepoštivanju naredbi i preporuka. Naredbe ne poštuje ni određeni broj građana, ali ni institucija kao ni oni koji bi trebali nadzirati provođenje naredbi i izdavati kazne“, govori pomoćnik federalnog ministra zdravstva Goran Čerkez.\nProšetamo li brojnim gradovima Federacije BiH u noćnim satima, naročito onim većim, djelovat će nam kako da je august 2019. godine, a ne 2020. godine. Ugostiteljski objekti su najčešće puni gostiju, bez razmaka stolova, bez pridržavanja fizičke distance, a zaštitne maske su misaona imenica. U nekim kantonima ne poštuje se ni radno vrijeme do 23:00 sata. To je već posao za policiju i inspekciju i njihova isključiva odgovornost, ako se ne oslanjamo na mentalitet građana.\nJoš veći problem su svadbe i sporadični vjerski skupovi čiji broj teško da iko kontroliše, iako je broj prisutnih na otvorenom i zatvorenom tačno ograničen. Da li iko kontroliše broj zvanica na vjenčanjima, kako je moguće da se organizuju vjerski skupovi sa hiljadama posjetilaca u Međugorju, Ajvatovici, Podmilačju…?\nPredsjednica Kriznog štaba Ministarstva zdravstva KS Aida Pilav ističe da u članstvu ovog štaba učestvuju sve relevantne institucije s svojim predstavnicima, a da sve naredbe, kako Federalnog tako i Kantonalnog kriznog štaba, su obavezujuće – i za institucije i za građane.\n“Od pojedinca do najviših organa vlasti u državi BiH, svi imamo svoj nivo odgovornosti i obaveza. Naredbe su jasne, kao i prekršajna odgovornost i zakon na koji se pozivaju. Svi moramo biti svjesni situacije i svi se moramo povinovati novim pravilima. To se radi u cijeloj Evropi. Suština je u novim pravilima, a ne nužno u kažnjavanju. Iako se i ta mjera kažnjavanja mora sprovoditi kada je neophodna“, kazala je Pilav.\nPosljednje saopćenje Kriznog štaba KS o zabrinutosti u narednih 14 dana komentariše kao izneseni stav o situaciji koja se dešava i koja dovodi do širenja zaraze, a sve zbog nedovoljnog opreza i nedovoljnog shvatanja ozbiljnosti širenja zaraze koja kod nekoga završi fatalno. Pilav dodaje da je odgovornost od najviših nivoa do najnižeg.\n“Ljeto je, ljudi su mobilni, putuju i unutar države. Teško je pratiti, ali treba podizati svijest“, dodala je.\nIako je situacija u Kantonu Sarajevo zaista alarmantna ostavku je u krucijalnom trenutku podnio kantonalni ministar zdravstva Rusmir Mesihović koji je bio nevidljiv subjekt tokom zdravstvene krize koja je uzdrmala svijet, a vladajuće političke stranke i danima poslije te ostavke se sukobljavaju i previru oko imenovanja novog čelnika. Aktuelna vlast u KS pandemiju prilično prati iz prikrajka, a KCUS i Opća bolnica vode svoj rat kroz saopćenja. Domovi zdravlja na meti su kritika građana jer često ne pružaju pravovremenu i efikasnu zdravstvenu pomoć. Telefoni su zauzeti, odgovornost se prebacuje – sistem je neusklađen.\nGlavna kantonalna inspektorica Inspektorata sanitarne, zdravstvene, farmaceutske i inspekcije za hranu u Kantonu Sarajevo Amela Babić za Klix.ba je kazala da je broj inspektora nedostatan da bi se u svakom momentu osiguralo njihovo prisustvo na svim mjestima gdje se propisi krše.\n“Građani prijavljuju sve ono što smatraju da je kršenje mjera, iako često i neosnovano, kakav je bio slučaj sa održavanjem vjenčanja gdje inspektori nisu utvrdili nepravilnosti. Također nošenje maski u zatvorenim prostorima ugostiteljskih objekata je obavezno pri ulasku, izlasku, plaćanju računa u odlasku u toalet. Ipak, prijave građana su zahtjevi najvećeg prioriteta za kantonalne inspektore čiji se navodi provjeravaju u postupku nadzora”, kazala je.\nOna ističe da je težište inspekcijskog nadzora, zbog puta prenosa korone, su osobe koje pripremaju i uslužuju hranu, za koje je neophodno da nose masku i pridržavaju se ostalih preporuka. Od marta do kraja jula sanitarni inspektori KUIP-a su izvršili 6.600 nadzora, od čega je u posljednjih mjesec dana bilo 1.200.\n“Zbog nepoštivanja naredbi odnosno nenošenja maski, nepoštivanja fizičke distance i neobavljanja obavezne dezinfkecije i neposjedovanje dezobarijere proteklog mjeseca izrečena su 23 prekršajna naloga u iznosu od 37.750 KM, a od marta do danas izdata su 93 prekršajna naloga sa novčanim iznosom od 155.596 KM. Donesene su i 692 korektivne mjere rješenja“, kaže inspektorica.\nInspektori se na terenu suočavaju i s verbalnim i fizičkim napadima, pa su proteklog mjeseca zabilježena tri takva slučaja. Iz KUIP-a ističu da nastavju intenzivne kontrole te dodaju da se dodatno trebaju angažovati i općinski inspektori te da je neophodna i kolektivna odgovornost svih građana.\nGdje su građani u svemu tome?\nKada se ogole sve naredbe, preporuke, mjere i preporuke, svi krizni štabovi, klinički centri, bolnice i politika, inspekcije i policija, ostaje onaj obični čovjek. A šta on radi i šta može da uradi?\nMart i april dominantno smo proveli poštujući sve, naredbe, preporuke i mjere, policijski sat i zabrane. A onda je došlo do opuštanja, htjeli to priznati ili ne. Broj novozaraženih je rastao iz dana u dan, okupljanja su se nastavila, kontakti su se širili, a granice (polu)otvorile.\nIako, po mišljenju mnogih, inspekcija ne radi u punom kapacitetu i ne kažnjava dovoljno, mnogi se mogu zapitati da li je kazna jedina mjera. Da li je savjest, odgovorno ponašanje i provođenje preporuka i naredbi kriznih štabova zapravo potreba za više dobro? Jeste. Zašto to mnogi ne čine, pitanje je za svakoga ponaosob.\nOno što je neupitno – koronavirus ne bira dob, spol, naciju, vjeru i stranačko opredjeljenje. Ko sve nosi koronu među nama ne znamo, kao ni lijek. Na kraju svega ostaje nam da pazimo jedni na druge, na mlađe i starije. Nosite masku, držite distancu, vodite računa o redovnoj higijeni i ne okupljajte se u velikom broju.\nSa Karlovog mosta u Foči spuštene ruže za 3.000 ubijenih Bošnjaka u ovom gradu\n“Došlo je do buđenja svijesti o obilascima domaćih prirodnih ljepota, a BiH ima apsolutno sve turističke kapacitete da odgovori potražnji”


Ponor Hjuston Roketsa\nAutor: Nikola Nedeljković Datum objave: 19.09.2020. Foto: Sir Charles in Charge\nLeto 2017. godine, Rakete sveže onesposobljene od strane San Antonio Spursa. Džejms Harden vidno bez dovoljno pomoći, nisu sedeli skrštenih ruku. Daril Mori konačno stiže do onoga što je davno zacrtao i onoga što su brojke pokazale da će voditi do titule. Putem “sign and trade” u Hjuston stiže jedan od najboljih plejmejkera u istoriji lige, Kris Pol. Hjuston je u zamenu poslao pola tima, ekonoma, lopte i dva rezervna koša… Ali su stigli do onoga što su tražili.\n(FOTO: Space City Scoop)\nMnogi analitičari već tada su najavljili sukobe i “rat” dve zvezde Hjustona. Postavljalo se milion pitanja, ali pre svega kako će u istom sistemu funkcionisati dva potpuno različita mentaliteta.\nHarden i Pol su naterali kritičare da zadrže dah i, bar na kratko, povuku svoje reči. Dve košarkaške gromade progutale su taman dovoljno ponosa kako bi Hjuston Roketse načinili istorijski dobrim timom, ne samo napadački. Rakete prvi put u 50 godina postojanja stižu do 60 i više pobeda u sezoni, tačnije 65 – najbolji skor u čitavoj ligi.\nNišta od navedenog nije bilo previše bitno. Cilj je jedan. Prepreka najveća moguća. “Kineski zid” jedna od najboljih ekipa u istoriji košarke. Hjuston je zahvaljujući odličnoj sezoni imao prednost domaćeg parketa, medjutim Voriorsi prave brejk već u prvom meču. D’Antoni pravi nekoliko odličnih taktičkih promena pred drugi susret i Rakete beleže prvu pobedu, da bi u četvrtom meču u Ouklendu vratili prednost domaćeg terena.\nDolazimo do petog meča. Neizvesna utakmica, Hjuston stiže do velike pobede, ali gubi Krisa Pola. To je i prvi korak pada “dinastije koja nikada nije bila”.\nŠesti meč igrao se u Ouklendu, pomalo pogubljene Rakete, bez drugog najboljeg igrača bivaju lagano poražene. Tražiće šansu pred svojim navijačima. Hjuston je bio toliko blizu. Vodili su sa 15 poena razlike, Golden Stejt je bio u panici. Ali Rakete maše 14 šuteva za 3 poena u trećoj četvrtini, bez i jednog pogotka, 27 promašaja ukupno. Ruka se skratila, druge solucije nije bilo. Nema čoveka koji je pomno pratio to finale, a da nije rekao – “Hjuston ovo dobija da se CP3 nije povredio!”\nNakon ovoga, Hjuston iz nekog razloga nije bio isti. Kao da je hemija nestala. Ono što je bilo vidljivo naredne sezone jeste da je Harden odustao od saradnje sa Polom. Nebrojano puta mogli smo videti kako nezainteresovano posmatra napade svog tima, kada on nije taj koji inicira akcije, odnosno kada to radi Kris Pol. Ruke na kolenima, devet metara od koša, potpuno bezopasan. To su svakako primetili mnogo stručniji ljudi i to je nešto što je pozivalo na ozbiljniju polemiku.\nSukob interesa koji su progutali za dobrobit tima u prvoj sezoni sada je prerastao iste okvire, kod obojice. Kris Pol je želeo da se igra više timskih akcija, Harden da iskoristi svoje kvalitete u igri 1 na 1 i da tim igra kroz njega. Dolazilo je do te mere da Pol, u trenucima kada predvodi drugu postavu i kada je Harden odmarao, viče na D’Antonija: “Ne vraćaj ga, odmori ga još malo, ide nam dobro.”\nČini se da je na startu druge sezone saradnja dve zvezde tima potpuno zakazala. Pa i ako ne želimo da upiremo prstom, moramo reći da nam se čini da Harden snosi većinu krivice. Mane Krise Pola su poznate, bivši saigrači su to često iznosili u javnost. Voli da se pita, da uvek bude u pravu, traži perfekciju od saigrača. Ali Hardenova je očigledno što nije želeo dovoljno. Nije bio spreman da žrtvuje deo svoje igre, kako bi timski igrali bolje. Ekipa koja je očigledno bila na korak od titule i istu izgubila najverovatnije zbog povrede drugog najboljeg igrača, ne bi trebalo da menja ništa. Ali ipak jeste, znalo se ko se više pita u ovom timu i čija je poslednja. Polov protagonizam je opadao, a tenzija je rasla.\nSituacija je u javnosti kulminirala početkom plejofa. Treći meč uvodne serije protiv Juta Džeza, tajmaut D’Antonija u drugom poluvremenu i očigledna, ne baš dobronamerna rasprava dvojice igrača.\nEkipa sada na okupu, a Golden Stejt bez povredjenog Durenta, te opet Voriorsi prolaze dalje. Ovoga puta u polufinalu Zapada, ovoga puta značajno lakše. Tu Hardenovu nespremnost da zaobidje svoj ego, označili bi kao drugi deo lančane reakcije koja je odvela u ponor Hjustona. A treća dolazi nekoliko dana po ispadanju Raketa iz plejofa.\nIako su Daril Mori i vlasnik, Tilman Fertita, ubedili i Pola i javnost da neće biti trejdovan, da ne postoje šanse za tako nešto – bum! U zamenu za CP3-ja, pikove prve runde 2024. i 2026. uz pravo zamene na pikove 2021. i 2025. godine u Hjuston stiže Rasel Vestbruk!\nRasel Vestbruk, superstar lige, gotovo 4 godine mladji od Pola, vidjen je kao ozbiljna nadogradnja na (tadašnje mišljenje javnosti) igrača koji je na samom zalasku karijere. Stari drugari, “Brodie and Beard” postali su tandem koji bi u ovoj eri super dvojaca trebalo Hjustonu da donese legitimnu šansu za napadom na šampionski prsten.\nVeliki problem u celoj zamisli bio je taj što je Vestbrukov regres u šutu spolja dostigao nove visine, odnosno nizine. To, u kombinaciji sa Kapelom, koji je tradicionalni centar i ne širi teren preterano mekanom rukom, dozvoljavalo je protivnicima da potpuno zatvore reket i strašno otežaju život Raketama, čija je igra postala jezivo predvidiva. Nije ovo otežalo posao samo Hardenu i Vestbruku. Činjenica da je reket bio zatvoren donelo je stagnaciju u igri Klinta Kapele. Nakon 3 sezone konstantnog napretka na svim poljima i u svim statističkim kategorijama, Švajcarac je napravio korak unazad.\nTim jednostavno nije izgledao dobro. Pobede koje su dolazile bile su produkt čistog individualnog kvaliteta. Daril Mori se početkom februara odlučuje na radikalan potez, možda najradikalniji u prethodnoj deceniji lige i trejduje Kapelu u Atlantu. Nije sam trejd dugogodišnjeg centra tima nešto nezamislivo, već to što Rakete nisu tražile centra zauzvrat – odlučili su se za ultra “small ball”, petorke bez centara, čak i istinske četvorke starog kova. Potez koji bi trebalo da oko Vestbruka i Hardena postavi tri odlična šutera, raširi teren i napravi prostor Raselu da napravi pakao protivničkim odbranama energičnim prodorima u reket.\nMora se priznati, nakon nekoliko nedelja, izgledalo je ovo kao vrhunski potez. Hjuston stiže do pobeda u nizu, ubitačni tandem tima nije izgledao bolje ni u jednom trenutku do tada. Medjutim… Ponovo smo dobili potvrdu da su plejof utakmice neka potpuno druga košarka u odnosu na regularni deo sezone.\nHjuston je posle grčevite borbe savladao Oklahomu, tim koji po procenama pre početka sezone nije ni trebalo da bude u plejofu, a nakon toga su dobili ozbiljan šamar od strane Los Andjeles Lejkersa. Jezeraši su nakon prvog meča postavili vrhunsku odbranu i naterali Hardena da se oslobadja lopte, on je to činio, ali ostatak tima jednostavno nije uspeo da koristi prednost. Na drugoj strani, “small ball” koji je bio toliko hvaljen doživeo je maltretiranje i to ne samo od strane Entonija Dejvisa. Lejkersi su napadali ofanzivni skok u gotovo svakom napadu i Rakete nikada nisu bile mirne.\nIgra Roketsa u napadu je jednostavno postala apsolutno jednodimenzionalna. Besomučno tapkanje i driblanje lopte Džejmsa Hardena i ispucavanje trojki. Želeo to da prizna ili ne, prisustvo Krisa Pola donosilo je Raketama raznovrsnost. Čak je i Klint Kapela, koliko god to smešno zvučalo, bio veća pretnja protivničkim odbranama od Rasela Vestbruka. To jest, protivnički igrači su uvek morali obraćati pažnju na njega kada se nalazi na poziciji “kucača”. Setite se samo mali milion lobova Hardena ka Kapeli, koliko je to jednostavno izgledalo. Kreativnost u napadu sa kojom je ogromnih problema imala i jedna istorijska defanzivna ekipa, kao što su Golden Stejt Voriorsi.\nNe tako davno, pokojni Kobi Brajant (ovo i dalje zvuči potpuno nerealno) rekao je da Harden nikad neće ništa osvojiti “herojskom” igrom. Bio je u pravu. Mora da veruje timu mnogo više… Ne, možda to i nije problem, jer je pokazao u ovom plejofu da je spreman da se oslobodi lopte. Hjuston mora dobiti na raznovrsnosti! Džejms Harden ima neverovatan kvalitet, možda i najbolji igrač u istoriji košarke u igri 1 na 1, ali dok god se ovaj tim bude vodio matematikom samo to će i imati. Nebitne brojke.


Sedmi međunarodni simpozijum o obrazovanju i informatici – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\n”Prosvjetni kadar Srpske, ali i zemalja regiona, relativno dobro poznaje mogućnosti informacionih tehnologija i novih oblika učenja, a ponešto i primjenjuju, iako to nije na nivou koji bi mi željeli”, naveo je akademik Danilović.\nDanilović je i predsjednik Programsko-organizacionog odbora simpozijuma o primjeni informaciono-komunikacionih tehnologija u obrazovanju, koji se danas i sutra održava u Banjaluci.\nRiječ je o Sedmom međunarodnom simpozijumu, posvećenom ovoj temi, čiji je domaćin Filozofski fakultet u Banjaluci.\nPrema Danilovićevim riječima, prelazak u vijek nove tehnologije izaziva promjenu ponašanja, načina obrazovanja i cijelog sistema vaspitnog rada u školama.\n“Ističe se potreba da svako društvo treba da bude obrazovano. To društvo ne treba da prihvata nove informacije, nego da pokušava da te informacije pretvori u nešto konkretno, korisno, što se može upotrijebiti”, naglasio je Danilović.\nOn je dodao da, za razliku od vremena kada je za 30 đaka bio dovoljan samo jedan profesor, sada obrazovanje podrazumijeva i učenje na daljinu, paralelno školovanje, upotrebu televizije i mnogih informacionih tehnologija.\n“Sad je trenutak da vidimo šta sve podrazumijeva nova tehnologija, kakav je naš sistem, koje su njegove perspektive, šta da tražimo od našeg sistema obrazovanja i kako da se prilagodimo promjenama”, naveo je Danilović.\nOn je istakao da treba naći način da se prilagodi promjenama koje donosi novo vrijeme, ali i da se sačuvaju tradicije, sistem vrijednosti i način življenja.\nProdekan za naučno-istraživački rad Filozofskog fakulteta u Banjaluci Srđan Dušanić rekao je da će na simpozijumu biti 57 izlaganja, kao i da su učesnici iz desetak zemalja, što govori o značaju skupa, koji je prepoznat u regionu.\nOsim Filozofskog fakulteta, organizatori simpozijuma “Tehnologija, informatika i obrazovanje – stanje i problemi, ciljevi i mogućnosti, promjene i perspektive” su Institut za pedagoška istraživanja iz Beograda i Centar za razvoj i primjenu nauke, tehnologije i informatike iz Novog Sada.\nPrvi simpozijum održan je 1999. godine i bio je posvećen tehničkom i tehnološkom obrazovanju i evropskim dimenzijama u obrazovanju.


Šta je Web sajt • Zašto je važan Web sajt • Website Market\nŠta je Web sajt? Web sajt jeste skup povezanih web stranica tipično serviranih s jedne web-domene. Web-sajt je smešten (hostiran) na najmanje jednom web serveru, dostupan preko mreže poput interneta ili privatne LAN-mreže, a preko internetske adrese poznate kao URL. Svi javno dostupni web-sajtovi kolektivno čine World Wide Web.\nKoju funkciju ima web sajt\nWeb sajtovi imaju dosta funkcija i mogu biti korišteni u različitim prilikama; web sajt može biti lični, komercijalni, web sajt vlade ili neprofitne organizacije. Web sajtovi mogu biti delo pojedinca, poslovne ili druge organizacije i obično su vezani za posebnu temu ili svrhu. Svaki web-sajt može sadržati hiperlinkove na druge web sajtove, tako da razlika među pojedinačnim sajtovima, iz perspektive korisnika, može biti nejasna.\nWeb-sajtovi su pisani u HTML-u ili konvertirani u njega i pristupa im se softverskim interfejsom poznatim kao user agent. Web stranice mogu biti prikazane na velikom rasponu računarskih i internetskih uređaja različitih veličina, uključujući desktop računare, laptopove, PDA uređaje i mobilne uređaje.\nŠta je host\nWeb sajt se hostuje na računarskom sistemu poznatom kao web server ili HTTP server. Ovi termini mogu označavati i softver koji se pokreće na ovim sistemima koji “hvata” i šalje web stranice kao odgovor na zahteve korisnika web sajta. Apache je najčešće korišćen web-serverski softver (prema Netcraftovim statistikama), kao i Microsoftov IIS. Neke alternative, kao Nginx, Lighttpd, Hiawatha ili Cherokee, potpuno su funkcionalne i zauzimaju malo prostora na hard disku.\nOd čega se sastoji web sajt\nWeb sajt se sastoji od jedne ili više web stranica. Web stranica je dokument sastavljen od teksta, slika, video snimaka, muzike..- hipermedia). Sajt je način da prezentujete sebe ili svoju firmu preko interneta, bilo kada, u bilo kom delu sveta. Sajtom “poput izloga” prikazujete sve ono što smatrate bitnim za Vaše posetioce, jer je važno da oni dobiju informacije koje žele na najlakši način.\nŠta je početna strana\nPočetna stranica (naslovna, matična, homepage….) je prva stranica Vašeg sajta, koja se pojavi kada se u internet pretraživaču (browser-u) zatraži adresa sajta. Uobičajeni naziv početne stranice nekog web sajta glasi index.htm, index.html ili index.asp. Web dizajn naslovne strane treba da bude jedinstven, a sadržaj ciljano pisan. Svi javno dostupni sajtovi čine svetsku Internet mrežu, ili World Wide Web (www).\nKoja je svrha Vašeg web sajta\nIzradom web sajtova bave se tzv. web dizajneri ili web masteri. Da bi Vaš web sajt bio dobro dizajniran, potrebno je da definišete njegovu svrhu – šta želite da postignete svojim prisustvom na internetu? Kada utvrdite svrhu, potrebno je da prikupite neophodan materijal koji će činiti Vaš web sajt: tekst, slike, muziku, video materijal… Ono što najveći procenat ljudi želi na svom sajtu su rubrike: “Početna”, “O nama”, “Usluge”, “Galerija slika”, “Reference”, “Kontakt”.\nCategory: Šta je web sajtBy Website Market 03/03/2020\nAuthor: Website Market\nWEB SAJT GOOGLE OGLASI ODRŽAVANJE Dobrodošli u Website Market\n| Web dizajn | Linkovi | Home | Sitemap | Website Market |


Sistem navodnjavanja u RS širi se na 4.700 hektara - Glas Srpske\nnezavisne.com 03.07.2018 10:16\nBanjaluka - Na oko 4.700 hektara površina u Republici Srpskoj biće izgrađeni sistemi za navodnjavanje, čija je vrijednost oko 36 miliona KM, zahvaljujući realizaciji kredita Svjetske banke, a od kojih su već realizovani projekti u vrijednosti od 25 miliona KM.\nOvo je potvrdio Stefan Mitrović, direktor Jedinice za koordinaciju poljoprivrednih projekata pri Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS.\nOn je dodao da projekat podrazumijeva izgradnju sistema za navodnjavanje u Trebinju, Ljubinju, Laktašima i Gradišci, Bijeljini, Bratuncu i Pelagićevu.\nMarina Jovanović, direktor “Malina Bratunac”, rasadnika malina koji obuhvata površinu od pet hektara, kaže da sistem navodnjavanja znači puno i za opštinu i za okolinu.\n“Izgradnja sistema za navodnjavanje znači puno jer samim tim što širimo proizvodnju kod nas je obaveza da širimo i navodnjavanje, kao i da povećavamo prinos. Ljudi koji su imali zasade prije navodnjavanja bili su značajno oštećeni što se tiče prinosa, a sada bi trebalo da imaju bolji prinos, ali vidjećemo zbog vremena”, kaže Jovanovićeva za “Nezavisne”.\nCilj ovog projekta je rehabilitacija i modernizacija postojećih sistema za navodnjavanje, izgradnja novih sistema i jačanje institucionalnih kapaciteta u javnom i privatnom sektoru, kako bi se obezbijedila održivost i efikasno korišćenje izgrađenih sistema.\nSami infrastrukturni radovi obuhvataju izgradnju objekata vodozahvata sa pumpnom stanicom i izgradnju transportnih i distributivnih cjevovoda sa pripadajućom mašinskom i elektro opremom.\nKako je ranije najavio Stevo Mirjanić, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS, ulažu se velika sredstva u sistem za navodnjavanje i to na onim područjima gdje postoji apsolutna opravdanost za to.\n“Vlada je posebno izdvojila pet miliona KM za ulaganja u sisteme za navodnjavanje. Ta sredstva za sebe vežu ili omogućavaju ukupna ulaganja od 12,5 miliona KM za opremu onih poljoprivrednih proizvođača koji se opredijele da kupuju opremu, a imaju obezbijeđeno izvorište vode”, napomenuo je Mirjanić.\nOn je naglasio da se na taj način stvara dodatni impuls da se u cijelosti ovlada najvećim dijelom onih produktivnih površina, jer to će na kraju stvoriti veći dohodak ukupne poljoprivrede.\nIz Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS podsjećaju da je Ministarstvo dosad u dva navrata isplatilo ukupno 2.465.760 KM poljoprivrednicima za nabavku opreme za navodnjavanje.\nOvo je dio odobrenih sredstava od ukupno 5.000.000 KM koliko je Ministarstvo obezbijedilo u skladu s odlukom Vlade RS od kraja prošle godine.\nInformacije o projektima:\n1. Završena izgradnja sistema za navodnjavanje u Bijeljini - 4,5 miliona KM,\n2. Završena izgradnja sistema za navodnjavanje u Pelagićevu 1,6 miliona KM,\n3. Završena izgradnja sistema za navodnjavanje u Bratuncu 9,2 miliona KM,\n4. U toku izgradnja sistema za navodnjavanje u Ljubinju 3,3 miliona KM,\n5. U toku izgradnja sistema za navodnjavanje u Maglajanima 1,7 miliona KM,\n6. U toku izgradnja sistema za navodnjavanje u Trebinju 5,7 miliona KM,\n7. Planirana izgradnja kanala Vrbas - Osorna,\n8. Planirana izgradnja sistema za navodnjavanje u Gradišci,\n9. Planirana izgradnja sistema za navodnjavanje u Semberiji.


MSPP - osnovni elementi Archives - PKS-RPK Novi Sad\nMala i srednja preduzeća i preduzetništvo (MSPP)\nTel: 011/ 29 29 800\nTel: 021/ 488-55-99\nTel: 011/ 3398 900\nTel: 021/ 453 960\nZajednica preduzetnika je oblik organizovanja i rada preduzetnika, koji su za obavljanje privredne delatnosti osnovali radnju, odnosno drugi oblik poslovanja i koji su preko svojih opštih udruženja preduzetnika članovi Regionalne privredne komore Novi Sad.\nČlanovi Zajednice su opšta udruženja preduzetnika sa područja Regiona.\nUdruženja su osnovana radi zajedničkog unapređivanja rada i poslovanja preduzetnika, usklađivanja posebnih i zajedničkih interesa, predlaganja mera za poboljšanje uslova poslovanja, ekonomskog položaja i socijalne sigurnosti, kao i radi razmatranja i rešavanja drugih pitanja od zajedničkog interesa za preduzetnike.\nNa području RPK Novi Sad registrovana su opšta udruženja preduzetnika za opštine: Bač, BačkaPalanka, Beočin, Bečej, Vrbas, Žabalj, Novi Sad, Srbobran,Temerin i Titel.\nGrupacija za žensko preduzetništvo osnovana je sa ciljem da pomogne preduzetnicama da unaprede postojeći ili otpočnu sopstveni biznis putem informacija, sticanja novih znanja, veština, kontakata i umrežavanja na lokalnom i regionalnom nivou.\nČlanica Grupacije za žensko preduzetništvo može biti:\nvlasnica malog i srednjeg preduzeća, radnje,\ndirektorica malog i srednjog preduzeća,\nžena koja želi da započne sopstveni biznis,\nžena na rukovodećim funkcijama u institucijama koje se bave podrškom sektora malih i srednjih preduzeća i preduzetnika\n2. Tatjana Vidović, direktor, Nacionalna služba za zapošljavanje, Filijala Novi Sad\n3. Ljubica Savić, v.d. načelnik, Gradska uprava za privredu\n4. Nada Novosel, koordinator odeljenja za kontrolu, Poreska uprava, Regionalno odeljenje Novi Sad\n5. Božo Janković, generalni direktor „Enterijer Janković“ doo\n6. dr Zovran Jelkić, direktor, str „Best fashion“\n7. Zvezdana Marijanac, direktor „Vitorog promet“ doo\n8. Milovan Zeljković, generalni direktor „Best izgradnja“ doo\n9. Mihajlo Stojkov, direktor štamparija „Stojkov“ doo\n10. Radojica Korać, vlasnik „Korać R“ doo\n11. Boris Lukač, direktor „Neolink“ doo\n12. Marko Dondur, direktor „Tehnika MB“ doo\n13. Aleksandar Crnogorac, generalni direktor „Termovent SC“doo\n14. Jelena Maćešić, generalni direktor „Albus“ ad\n15. Vilana Banjanović, menadžer prodaje „Vegavita“doo\nO pitanjima koja razmatra, Savet zauzima stavove, donosi zaključke i preporuke, pokreće inicijative koje upućuje organima Regionalne privredne komore Novi Sad i drugim nadležnim organima i organizacijama.\nSavet može obrazovati stalna ili povremena radna tela (komisije, sekcije, grupacije i sl.), radi razmatranja pitanja iz svog delokruga rada.\nCentar za mala i srednja preduzeća, trgovinu i usluge svojim aktivnostima pomaže stvaranju povoljnijeg poslovnog ambijenta za osnivanje i razvoj malih i srednjih preduzeća i preduzetništva.\n• sagledavanje uticaja mera ekonomske politike i zakonske regulative na poslovanje MSPP i predlaganje nadležnim državnim organima donošenje novih, ili izmene postojećih mera i zakonskih propisa,\n• pružanje pomoći MSPP za obezbeđivanje finansijskih sredstava pod povoljnijim uslovima od fondova za razvoj Republike Srbije i AP Vojvodine, Fonda za kapitalna ulaganja AP Vojvodine, Nacionalne službe za zapošljavanje, poslovnih banaka, fondova Evropske unije i drugih međunarodnih institucija i organizacija,\n• praćenje i analiza uticaja poreske politike na privređivanje i razvoj preduzeća i preduzetnika i predlaganje poreskih olakšica i stimulacija na ulaganje sredstava za izgradnju, proširenje i modernizaciju proizvodnih kapaciteta,\n• organizovanje edukacija, u saradnji sa obrazovnim, naučnim i stručnim institucijama (seminari, prezentacije, obuke, radionice…) bitne za podsticanje razvoja postojećih i osnivanje novih MSPP,\n• pružanje pomoći u radu Opštih udruženja preduzetnika sa područja Regiona,\n• podsticanje razvoja MSPP kroz […]\nKoju dokumentaciju treba priložiti prilikom registracije družtva s ograničenom odgovornošću?Dokumentacija koju je potrebno priložiti prilikom podnošenja zahteva za registraciju osnivanja društva s ograničenom odgovornošću:• dokaz o identitetu osnivača (fotokopija lične karte ili pasoša fizičkog lica i/ili izvod iz registra u kome je registrovano pravno lice);• akt o osnivanju društva (odluka ili ugovor), s overenim potpisima osnivača;• potvrda banke o uplati novčanog uloga na privremeni račun ili overena izjava osnivača o tome da je obezbedio novčani ulog;• odluka o imenovanju zastupnika društva, ako zastupnik nije određen osnivačkim aktom;• overen potpis zastupnika;• naknada za registraciju u iznosu od 3.000,00 dinara.\nKoje uslove treba da ispunjava fizičko lice da bi moglo otvoriti radnju?Fizičko lice prema Zakonu o privatnim preduzetnicima može osnovati radnju ako ispunjava sledeće uslove:– da ima opštu zdravstvenu sposobnost,– da je poslovno sposoban,– da mu pravosnažnom sudskom odlukom nije zabranjeno obavljanje određenih delatnosti, odnosno da mu pravosnažnim rešenjem o prekršaju nije izrečena zaštitna mera zabrane obavljanja delatnosti,– da ima opremu […]\nInformacije o programima i konkursima finansijske podrške osnivanja i podsticanja razvoja malih i srednjih preduzeća i preduzetnika\nOrganizovanje seminara, radionica, pripremne nastave i drugih vidova stručnog usavršavanja\nInformacije o zakonskoj regulativi i tumačenja pojedinih zakonskih odredbi po zahtevu privrednih subjekata\nPosredovanje kod kooperativnog i poslovnog povezivanja malih i srednjih preduzeća i preduzetnika\nOrganizovanje prezentacija proizvoda i usluga malih i srednjih preduzeća i preduzetnika\nOrganizovanje učešća i poseta sajmovima u zemlji i inostranstvu\nDavanje podataka iz baze podataka RPK Novi Sad na zahtev privrednih subjekata\nPoslovni planovi se pišu s ciljem da informišu one koji znaju malo, ili ne znaju ništa o nekom preduzeću i zato je veoma važno dati detaljan opis njegovog istorijata, poslova kojima se bavi i daljih planova. Izradom poslovnih planova utvđuju se kvantifikovani, finansijki mogući i ostvarivi budući planovi preduzeća.\nSvaki poslovni plan, treba da obuhvati :\n•\tTekuće poslovanje i rezultate iz prethodnog perioda:– Istorijat od osnivanja preduzeća– Oblik vlasništva i kontrole nad preduzećem– Položaj preduzeća u okviru sektora u kome radi– Opis proizvoda ili usluga– Sadašnje poslove, organizaciju, rukovođenje i zaposlene – Finansijske rezultate i ključne pokazatelje uspešnosti – Analizu snage i slabosti preduzeća, kao i prilike i opasnosti iz okruženja i konkurencije.\n•\tOpis proizvoda/usluga koji su predmet investicije\n•\tTržište i marketing•\tFinansijske projekcije, analize i izvore finansiranja:– Prikaz svih očekivanih […]\n1. ZAKON O PRIVREDNIM DRUŠTVIMA («Službeni glasnik RS» br. 125/04)2, ZAKON O REGISTRACIJI PRIVREDNIH SUBJEKATA («Službeni glasnik RS» br. 55/04, 61/05)3. ZAKON O AGENCIJI ZA PRIVREDNE REGISTRE («Službeni glasnik RS» br. 55/04) 4. ZAKON O PRIVATNIM PREDUZETNICIMA („Sl. glasnik SRS“, br. 54/89 i 9/90 i „Sl. glasnik RS“, br. 19/91, 46/91, 31/93- odluka USRS, 39/93, 53/93, 67/93, 48/94, 53/95 i 35/2002, 55/04, 61/05, 101/05)5. ZAKON O KLASIFIKACIJI DELATNOSTI I O REGISTRU JEDINICA RAZVRSTAVANJA («Službeni list SRJ» br. 31/96, 34/96, 12/98, 59/98, 74/99)6. ZAKON O STRANIM ULAGANJIMA («Službeni list SRJ» br. 3/02 i 5/03)7. ZAKON O ZADRUGAMA («Službeni glasnik SRJ» br.41/96, 12/98 «Službeni glasnik SRS» br. 57/89; «Službeni glasnik RS» br. 46/95, 101/05, 34/06)\n1. Privredno društvo2. Zadruga i zadružni savez3. Preduzetnik\n1. Ortačko društvo 2. Komanditno društvo 3. Društvo s ograničenom odgovornošću 4. Akcionarsko društvo (otvoreno i zatvoreno)\nOrtačko društvo je privredno društvo koje osnivaju dva ili više fizičkih i/ili pravnih lica u svojstvu ortaka […]\nZakon o privrednim društvima („Službeni glasnik RS“, broj 125/04)Zakon o privatinim preduzetnicima (Zakon o ličnom radu)(„Službeni glasnik SRS“, br. 54/89, 9/90 i „Službeni glasnik RS“, br. 19/91, 46/91, 31/93-odluka USRS, 39/93, 53/93, 67/93, 48/94, 53/95, 35/02, 55/04, 61/05, 101/05)Zakon o zadrugama („Službeni list SRJ“, br. 41/96, 12/98 i „Službeni glasnik SRS“, broj 57/89, „Službeni glasnik RS“ 46/95, 101/05 34/06)Zakon o privatizaciji („Službeni glasnik RS“, br. 38/01, 18/03, 45/05)Zakon o Agenciji za privatizaciji („Službeni glasnik RS“, br. 38/1, 135/04, 45/05)Zakon o Akcijskom fondu („Službeni glasnik RS“, broj 38/01, 45/05)Zakon o Agenciji za razvoj malih i srednjih preduzeća («Službeni glasnik RS», broj 65/01)Zakon o registraciji privrednih subjekata („Službeni glasnik RS“, broj 55/04, 61/05)Zakon o Agenciji za privredne registre („Službeni glasnik RS“,broj 55/04)Zakon o stečajnom postupku („Službeni glasnik RS“, broj 84/04, 85/05)Zakon o porezu na dodatu vrednost (“Službeni glasnik RS”, broj 84/04, 86/04, 61/05, 61/07)Zakon o porezu na dohodak građana (“Službeni glasnik RS”, broj 24/01, 80/02, 135/04, 62-06 i 65-06)Zakon o fiskalnim […]


Uz BESPLATAN KUPON platite već od 1300rsd NOĆENJE ZA JEDNU OSOBU - PUN PANSION u apartmanima VILE ZLATIBORSKA JEZERA u centru Zlatibora! moj Kupon Popusti u boji...\nUz BESPLATAN KUPON platite već od 1300rsd NOĆENJE ZA JEDNU OSOBU - PUN PANSION u apartmanima VILE ZLATIBORSKA JEZERA u centru Zlatibora!\n- Ponuda obuhvata noćenje za jednu osobu sa punim pansionom: doručak, ručak (supa, glavno jelo, salata i desert) i večera u vili Zlatiborska jezera\n* Radnim danima po ceni od 1300rsd\n* Vikendom po ceni od 1700rsd\n- Kupon možete iskoristiti do 31.05.2018. Nakon naznačenog roka,kupon nije moguće koristiti


Divčibare :: Lečenje :: Odmor :: Ponuda :: Privatni smeštaj :: Hoteli :: Vile :: Apartmani :: Banje u Srbiji\nDivčibare lokacija i položaj\nDivčibare se nalaze u centralnom delu Maljena, 38 km južno od Valjeva, i poznato je planinsko-klimatsko turističko mesto. Divčibare leže na prosečnoj nadmorskoj visini od 980 – 1000 m. Predstavljaju 7 km dugačku i 3 km široku visoravan. Divčibare su najbliže planinsko turističko mesto Beogradu i gradovima Vojvodine. Do Divčibara se dolazi Iz pravca Beograda - Ibarskom magistralom preko Divaca i Mionice - 117 km.\nIz pravca Beograda - Ibarskom magistralom preko Valjeva - Kaone - 128 km.\nIz pravca Novog Sada - šabačkim putem preko Valjeva - Kaone - 177 km. Iz Užica preko Požege i Tometinog polja - 64 km. Iz Čačka preko Ljiga i Mionice - 133 km.\nDivčibare indikacije, lečenje i prevencija bolesti\nKlima na Divčibaru pogodna je za lečenje:\n1. oboljenja sa neurovegetativnim poremećajima\n2. hroničnog bronhitisa\n3. bronhijalne astme\nDivčibare prirodni lekoviti faktori i lekovita svojstva\nNa Divčibaru preovlađuje blaga umerno-kontinentalna klima, izobilje izvora, vodotoka i raznovrsnim biljnim i životinjskim svetom. Do Divčibara dopiru vazdušne struje sa Mediterana i sukobljavaju se sa vazdušnim strujama Karpata i Panonske nizije, čime se može objasniti prisustvo joda u vazduhu.\nDivčibare manastiri, crkve, kulturno-istorijski spomenici\nU okolini se mogu obići: crkva Uspenje Bogorodice, manastir Pustinja i selo Brankovina.\nDivčibare prirodne lepote\nNa Divčibarama postoje četiri stroga rezervata prirode: Crna reka, Čalački potok, Zabalac i Vražji vir.\nDivčibare sportsko-rekreativni sadržaji\nNa Divčibarama postoje mnogobrojni tereni za sport i rekreaciju. Teniski tereni, tereni za rukomet, košarku, teren za mini golf. Za rekreaciju su pogodne pešačke staze kojih ima pet. Za skijanje postoje tri ski lifra i staze koje su idealne za decu i početnike u skijanju.\nDivčibare Srbija by Izrada sajta Srbija


Obilaznica, ali stvarno – B92.net – online news Srbija\nHome > Ekonomija > Obilaznica, ali stvarno – B92.net\n- 11. 08 2018 013\nOtvaranjem radova na preostalim segmentima sektora B Obilaznice oko Beograda nedavno je pokrenut jedan od najvažnijih infrastrukturnih projekata u glavnom gradu\nIzvor: Beobuild subota, 11.08.2018. | 09:33\nIščekivanje i nepoznanice dugo prate ovaj autoput, pošto je komercijalni ugovor sa izvođačima potpisan je još u novembru 2016. godine.\nPrvobitni planovi podrazumevali su početak radova još 2017. i završetak tokom 2020. godine, međutim taj cilj nije ostvaren. U međuvremenu završeni su pripremni radovi – izgrađeno je radničko naselje, pripremljen teren za deponovanje materijala, da bi konačno u julu i zvanično počela gradnja. Odalaganja na početku projekta dovela su do blagog pomeranja krajnjeg roka, pa se umesto 2020. kao krajnji rok sada pominje jul 2021. godine.\nVidećemo kako će se stvari dalje odvijati, pošto je zbog nerešenog finansiranja pitanje krajnjeg roka još uvek otvoreno, podseća portal Beobuild. Naime, ugovor o kreditu za ovu deonicu još uvek nije zaključen, što ostavlja mogućnost da tokom izvođenja dođe do novih odlaganja. Za sada radovi se izvode učešćem budžeta Republike Srbije, ali će dinamika izvođenja biti ugrožena ukoliko se zajam ne realizuje do kraja godine.\nU tom slučaju narastao rok od 36 meseci bio bi dodatno produžen. Projekat inače vredi 207 miliona evra, a finansira se 85% kreditom kineske EXIM banke i 15% iz državnog budžeta. Važno je napomenuti da je ovo prvi kredit neke evropske zemlje u kineskim juanima, što je donekle i uticalo na dosadašnje trajanje procedura. Radove na preostalim segmentima sektora B Obilaznice izvodiće kineski “Power Construction Corporation of China“ i azerbejdžanski “Azvirt“.\nHrvatska se vinula – odjednom šampioni EU\n“Mnoge žrtve su bile u smrskanim vozilima”\n12. 08 2018 019


Raspored – Dečiji Vrtić Beli Zeka Beograd\nRADNO VREME i KUĆNI RED Vrtića\nDnevni ritam aktivnosti (režim dana) prilagođen je uslovima vrtića i mogućnostima, ali i sposobnostima svakog deteta. Nije striktno određen, ali iskustvo nam govori da je puno efektivniji radni dan kada se režima maksimalno pridržavamo.\nNudimo dve vrste programa\ndeca se okupljaju od 7,oo – 9,oo časova (postoji tolerancija od sat vremena, dolazak do 10,00 časova koja važi za mlađu i srednju grupu) i borave u vrtiću do 18,oo časova.\nPoludnevni program vrtića se realizuje u periodu od 07:oo do 12:30 časova.\nProstor u kome PU „Beli Zeka“ obavlja svoju delatnost je idealan za boravak dece predškolskog uzrasta i vaspitno-obrazovni rad. Opremljen je savremenim i kvalitetnim higijensko-tehničkim sredstvima, što predstavlja idealne uslove za boravak mališana. Objekat je moderno i sanitarno-ispravno uređen, tako da predstavlja udobno i sigurno mesto dece sa najrazličitijim potrebama i vaspitno-obrazovnim i higijenskim zahtevima.\nRadno vreme Ustanove za celodnevni boravak - od 07,oo do 18,oo časova tj. 11 sati.\n07:00 – 09:00 Okupljanje i aktivnosti po izboru dece\n09:00 – 09:30 Doručak\n09:30 – 10:30 Usmerene aktivnosti\n10:30 – 10:45 Voćna užina\n10:45 – 12:00 Vodjeno grupno vreme – Realizacija planiranih tema, muzičke i fizičke aktivnosti – Školica sporta\n12:00 – 12:30 Priprema za obrok – pranje ruku, postavljanje pribora i posluživanje hrane\n12:30 – 13:00 Ručak, pospremanje stolova\n13:00 – 14:45 Dnevni odmor, igra u dvorištu, kreativne radionice – engleski, muzičko, likovno\n14:45 – 15:30 Rekreativna pauza, slušanje muzike, opuštanje, boravak u centrima, kreativne radionice\n16:00 – 17:00 Slobodne aktivnost, priprema za odlazak kući\n17:00 – 18:00 Igra u dvorištu/dnevnoj sobi, priprema za odlazak kući – evaluacija i planiranje za sutrašnji dan


IZVJEŠTAJ ZBOG RATNOG ZLOČINA NAD SRBIMA I HRVATIMA U KONJICU | Trebinje Danas\nPolicijska uprave Trebinje dostavila je Tužilaštvu BiH izvještaj protiv lica čiji su inicijali N.B. /57/ zbog postojanja sumnje da je kao zamjenik komadanta jedne vojne formacije tokom aprila 1993. godine na području opštine Konjic počinio zločin protiv čovječnosti i ratni zločin nad civilima, saopšteno je iz ove uprave.\nPrema nezvaničnim saznanjima, riječ je o Nihadu Bojadžiću koji se sumnjiči da je kao zamjenik komandanta vojne formacije "Zulfikar" komandovao napadom na srpsko-hrvatsko naselje Donje Selo, opština Konjic, kada je protivpravno zarobljeno 80 hrvatskih i 20 srpskih civila.\nNakon protivpravnog lišenja slobode, zarobljenici su odvedeni u naselje Homolje - brdo Breber gdje su pripadnici jedinice "Zulfikar" pod komandom Bojadžića, uz upotrebu vatrenog oružja ubili četiri srpska civila i to Kuljanin Zorana, Golubović Neđa, Ristić Obrena i Vukosav Petra.\nBojadžić je odgovoran i što je kao zamjenik komandira vojne formacije "Zulfikar, koja je bila u sastavu takozvane Armije BiH, kao i kroz uticaj koji je imao znao ili morao da zna, te preko drugih učestvovao u krivičnim djelima ratnih zločina.\n22.04. u 10:46\n21.04. u 20:23


Republika / Srbina teraju iz kluba: Problematičan je od prvog dana, sada je pokazao da je čovek bez karaktera!\nnedelja, 5. 4. 2020.| 16:01\nKontroverzni vlasnik rumunskog FCSB-a Điđi Bekali ušao je u verbalni rat sa srpskim fudbalerom Bogdanom Planićem.\nPrvi čovek nekadašnje Steaue naljutio se jer srpski defanzivac nije želeo da pristane na smanjenje primanja.\nZbog pandemije koronavirusa mnogi evropski klubovi primorani su na redukovanje plata igrača, jer nemaju nikakvih prihoda tokom pauze u sezoni.\nFudbaler Sitija nema nimalo mozga: Lažno se predstavio, orgijao sa prostitutkama, pa provaljen!\nBekali je to ponudio igračima u klubu, a negativan odgovor dobio je od nekadašnjeg štopera OFK Beograda, Crvene zvezde i Vojvodine.\n- Mislite li da ću da molim Planića? Nema šanse! Neka je zdrav, ali može da se oprosti od dresa FSCB-a. Pokazao je da je čovek bez karaktera, a video sam da je problematičan tip još od prvog dana kada smo potpisali ugovor s njim- izjavio je Bekali.\n- Imali smo dosta problema još dok smo pregovarali, a nije mi se svidelo kakvo je lice pokazivao od prvog dana.\n- Mislite li da će odbrana da nam propadne bez Planića? Kada krene prvenstvo za mesec-dva naći ćemo mu zamenu. Imamo Mirona, možda probam da dovedem Čindriša, mada je on skup. Ne znam šta bi mi igrači rekli, da dam 1.500.000 evra za njega, dok sam njima skratio plate- zaključio je Bekali.\nKostić i Gaćinović završili karantin: Spremni smo za treninge i završetak sezone!\nSrbija Sport Fudbal Rumunija Bogdan Planić Điđi Bekali Koronavirus FK FCSB\nPaja6. april 2020. u 09:05\nPaaa, nismo ga voleli ni mi dok je igrao u Vosi. Idiot


Sinod SPC započinje pravnu borbu za svetinje: Pokreće se inicijativa pred Ustavnim sudom Crne Gore | Region | Novosti.rs\nTanjug | 30. januar 2020. 18:07 | Komentara: 0\nJednoglasno je odlučeno da se povuku inicijative koje je Ustavnom sudu u CG podneo advokat Miroslav M. Nikolić, u ime Svetog Sinoda i u ime Srpske Patrijaršije\nU Patrijaršiji je održan sastanak Sinoda na kojem su učestvovale i vladike iz Crne Gore Amfilohije, Joanikije, Atanasije i Dimitrije, na kojem je odlučeno da se pokrene inicijativa pred Ustavnim sudom Crne Gore u vezi sa spornim Zakonom o slobodi veroispovesti, u koordinaciji eparhija SPC u Crnoj Gori i Svetog Sinoda.\nSinod SPC je održao proširenu sednicu, pod predsedništvom patrijarha srpskog Irineja, na kojoj su razmatrani pravni koraci koji će biti preduzeti pred Ustavnim sudom CG.\nNa sednici su učestvovali i arhijereji koji svoju jurisdikciju imaju u Crnoj Gori - mitropolit crnogorsko-primorskim Amfilohije, episkop budimljansko-nikšićki Joanikije, episkop mileševski Atanasije i episkop zahumsko-hercegovački Dimitrije.\nPROČITAJTE JOŠ: Litije za odbranu svetinja u Crnoj Gori: Više od 15.000 Beranaca pokazalo Đukanoviću šta misle, Bijelo Polje na nogama (FOTO/VIDEO)\n"Ovi svenarodni mirni i hrišćanski protesti su zaista glas Božji i nisu usmereni protiv države Crne Gore, nego su poziv na prevazilaženje nacionalnih, političkih i ideoloških podela kojima je bremenito društvo u današnjoj Crnoj Gori, budući da su učesnici ovih molitvenih litija već sve to prevazišli i sve nas pozvali na već, među njima ostvareno, jedinstvo u istini, pravdi i poštenju", navedeno je u saopštenju.


U ZIMSKOM ZAGRLJAJU SA BOROVIMA - ZLATIBOR, Outdoor :: X-Fitness magazine \nU ZIMSKOM ZAGRLJAJU SA BOROVIMA - ZLATIBOR\nU jugozapadnom delu Srbije, između planina Tare i Ozrena, nalazi se područje Starog Vlaha. U njegovom centralnom delu, okružen visokim planinama i prekriven nepreglednim livadama, nalazi se Zlatibor. Najposećenija i turistički najpoznatija planina naše zemlje. Posmatrajući njegovo prostranstvo sa okolnih vrhova, stiče se utisak da osim beskrajnih livada prošaranih usamljenim borovima, na njemu nema pravog izazova, za one sa malo jačom dozom adrenalina u sebi. Ipak, to je optička varka, jer te livade, ispresecane brojnim potocima i rečicama, kriju mnogobrojne tajne, spremne da ih otkriju samo najupornijim tragačima. Pa, krenimo redom.\nBlagodarna klima i Kraljeva voda\nJoš davne 1893. godine, želeći da se odmori od mnogobrojnih državničkih poslova i da uživa u blagodetima čistog vazduha i hladne izvorske vode, na Zlatibor, tačnije izvor Kulaševac, dolazi kralj Aleksandar Obrenović. I upravo ta godina uzima se za početak razvoja turizma na ovoj planini. A mesto gde je kralj pio vode i gde se odmarao, nazvano je Kraljeve vode. Danas je tu izgrađen pravi turistički centar, sa mnogobrojnim vikendicama i hotelima. Vremenom kako su se menjale prilike u zemlji tako se menjalo i ime, pa se preko Kraljevih i Partizanskih voda, došlo do Zlatibora, kako se taj deo danas zove. Glavni adut Zlatibora predstavlja njegova klima. Blage zime i topla leta, sa dovoljno sunčanih dana, imaju odličan zdravstveni efekat na ljudski organizam, posebno kada su u pitanju bolesti štitne žlezde i malokrvnost. Upravo takva klima doprinela je da se planina proglasi za vazdušnu banju. Zlatiborska visoravan, sa prosečnom visinom od 1000 metara, okružena je mnogobrojnim vrhovima, od kojih su najpoznatiji Čigota, Vijogor, Brijač i sa 1459 metara, najviši među njima, Tornik. U podnožju Čigote izvire i Crni Rzav, koji vodom snabdeva akumulaciono Ribničko jezero, iz kojeg se vodom snabdeva i sam Zlatibor. Pored njega glavni vodotoci na Zlatiboru su i reke Uvac i Beli Rzav.\nNebesko plavetnilo okruženo snegom\nUkoliko urbanizovani centar Zlatibora ne prija vašem telu i duši, pravi izbor za upoznavanje čari ove planine je novoizgrađeni planinarski dom, smešten iznad Ribničkog jezera, na svega 6 kilometara udaljenosti od mnogobrojnih diskoteka i kafića. A u novogodišnjoj noći, okružen veličanstvenim belim prekrivačem, najveći drveni objekat na Zlatiboru, predstavlja pun pogodak. Ukoliko se osvrnete oko sebe videćete kako vam se smeše Čigota, Tornik i ledom okovano Ribničko jezero, zovući vas da krenete ka njima. A nebo iznad vaših glava u kristalno čistoj noći, pružiće vam mogućnost za čas astronomije, jer se brojna sazvežđa i milioni zvezda vide kao na dlanu. Prizor koji predstavlja luksuz za sve stanovnike zagađenih gradova. Od samog doma postoje obeležene staze ka Torniku, ali u zimskim uslovima morate u obzir da uzmete težinu terena i mogućnost da ćete većim delom da prtite stazu. Zato dobra oprema, dosta vode i nezaobilazno suvo voće, moraju da budu uvek uz vas. Višečasovni hod i probijanje kroz sneg, na kraju donose i nagradu: veličanstveni pogled na okolne planine i neprikosnoveni Durmitor, koji u potpunosti dominira i čini vam se dodiruje nebo. Ukoliko se umorite od pešačenja možete da se spustite ski stazom do Ribnice ili krenete grebenom preko Malog Tornika, do sela Dobroselice.\nDobrodošli u Dobroselice\nMalo selo veselog imena. Kako i samo ime kaže u selu žive samo dobri ljudi, gorštaci, koji iako malobrojni prkose vremenu i tokovima civilizacije. Do sela možete da dođete iz više pravaca i koji god da izaberete nećete pogrešiti. A u njemu imate šta da vidite. Pored već pomenutih gorštaka i njihovog nezaobilaznog gostoprimstva, tu su i prirodni kameni most – prerast na reci Dobroselici, stoletni bor – zapis i crkva brvnara, koji čuvaju uspomene na neka, ne tako davna, ali mnogo bolja vremena. Prerast predstavlja prirodni kameni most koji je nastao dejstvom erozije, kada se svod pećine pod udarima vode obrušio. Naši najveći i najpoznatiji prerasti su na reci Vratni u istočnoj Srbiji, ali i ovaj u selu Dobroselice predstavlja pravo remek delo prirode, zbog čega se i nalazi pod zaštitom države. U samom centru sela druže se, već vekovima, nerazdvojni drugari, stoletni Bor – zapis i jedna od retko očuvanih crkvi brvnara u Srbiji. Zapisi su sveto drvo, staro nekoliko stotina godina, ispod čije krošnje se narod vekovima molio u nedostatku crkava i manastira. U nižim predelima, to su hrastovi, dok u višim planinskim krajevima stoluju i zapisuju borovi. U prošlosti kada je neprijatelj vrebao na svakom koraku, crkve su se gradile od drveta i to bez upotrebe eksera, iz prostog razloga što je u slučaju napada, crkva morala da bude razmontirana i na konjima zajedno sa narodom prebačena na novu lokaciju, daleko od očiju neprijatelja, kome ništa nije bilo sveto. Jedna od takvih crkava, građena bez i jednog eksera nalazi se upravo u selu Dobroselice i kažu da je u prošlosti tri puta prenošena sa mesta na mesto, dok svoj mir nije našla pod krošnjom stoletnog bora. Zajedno sa njima, boljim vremenima nada se i škola, koju je nekada pohađalo više od 350 đaka, a danas, ostale su samo prazne učionice i hladni zidovi, nadajući se da će doći vreme kada će se ponovo ispuniti i zagrejati dečijim žagorom i toplinom.\nMuzej pod vedrim nebom\nDuži boravak na planini i po snegu otvara apetit i tada vam ne preostaje nišata drugo nego da probate neke od nadaleko čuvenih specijaliteta zlatiborske kuhinje. Pravi izbor su čuvena komplet lepinja, jagnjetina ispod sača, pršuta ali i slatko od borovnica, šumskih plodova i još šta vam srce ište. Za šta god da se odlučite nećete pogrešiti, jer gladni sigurno nećete ostati. Dok vam se hrana uveliko vari možete da svratite do Stopića pećine, i do sela Sirogojno, gde se nalazi etnomuzej na otvorenom ‚‚Staro selo‚‚ u kome ćete imati priliku da vidite kako se nekada na selu živelo, u drvenim kućama tradicionalnog dinarskog tipa.\nPlanina zlatnog imena\nPrema legendi prostor Zlatibora ranije je nastanjivao poseban bor zlataste kore i žućkastih iglica, pa je po njemu planina i dobila ime. Nažalost, iako zlatnog bora danas nema, ostala je legenda i priča o njemu, ali i nada da će kroz genetski potencijal, koji je očuvan, uspeti da se Zlatni bor vrati Zlatnoj planini.\nA do tada veliko prostranstvo Zlatibora, blizina kanjona reke Uvac i Zlatara sigurno će zadovoljiti apetite svakoga ko odluči da deo svog vremena posveti planini Zlatnog imena.\nI na kraju priče i druženja sa planinom, ne zaboravite da kao suvenir ponesete nadaleko poznate džempere od čiste vune, koji su postali prepoznatljiv simbol ovog kraja. U njima i uz čašicu domaće rakije, zima i čari Zlatibora podnose se mnogo bolje.\nPa, uživajte i živeli...!\nTekst: Branislav Rovčanin\nFotografije: Arhiva PEK "Soko"\n« prethodni članak sledeći članak »\nKOJI SI MIŠIĆNI TIP?\nMišićno tkivo se sastoji od dva osnovna tipa vlakana. Vlakna tipa I su vlakna sporog trzaja i obično o njima govorimo kao o aerobnim ili vlaknima za izdržljivost. Vlakna tipa II su vlakna brzog trzaja te ih stručnjaci nazivaju anaerobna vlakna. Prosečno ljudi imaju približno podjadnak odnos brzih i sporih vlakana. Ipak kod nekih sportista slučaj je upravo obrnut.\nKRATKI-INTENZIVNI TRENING VS. DUGI-UMERENI TRENING\nSvima je poznata dugo prihvatano gledište koje podrazumeva da svi oni koji žele da smršaju moraju da se pripreme na to da provode puno vremena baveći se aktivnostima niskog ili umerenog intenziteta, poput džoginga ili vožnje bicikla.\nPostoje mnogi nadimci za one "napumpane" tipove, kao što su Čelični, Mišićavi i slično. Za njih važi sledeće pravilo: bez bola nema napretka. Jedini kardio trening koji oni upražnjavaju jeste kada trče kući da popiju proteinski šejk. Trčanje 45 minuta na prokletoj traci nije za njih – to je za neke druge momke.\nMIŠIĆNI TONUS SA YOGOM! DA!\nBez obzira na sofisticirano znanje koje posedujemo o najnovijim tehnikama vežbanja, izgleda da smo zarobljeni u stereotipu joge kao pasivnog i nedovoljno korisnog treninga. Najčešća slika u glavama ljudi o jogi je većina vremena provedenog u pokušaju da se uvijete u perecu, a kraj treninga je u lotus položaju...\nOBOGATITE SVOJ SVAKODNEVNI TRENING PILATESOM\nStav javnosti prema zdravlju i fitnesu se neprekidno menja. U današnje vreme, ljudi nastoje da budu u skladu sa svojim telom i tragaju za jednom sveobuhvatnom metodom vežbanja koja ispunjava njihove različite potrebe. Bilo da želite da isklešete idealno telo, sprečite da dođe do povreda u sportu kojim se bavite, povećate opštu snagu i gipkost, oslobodite se stresa i tenzije ili da se vratite u formu nakon godišnjeg odmora – onda je pilates pravo rešenje za vas!\nLive feed sa naših društvenih mreža i foruma\nX3M FITNESS & BODYBUILDING FORUM\n1.2.3-TRBUSNJACI ZA LETO SU TU\nIwanjezi / E da, jos jedno pitanje, u ovim ostalim danima kad se povecava uh, moze li npr posle jaceg treninga da se pojede smokva odmah posle jer ja ne unosim te dekstroze itd itd\nStevan Čerubdžić / Ukratko, mozes da se zarazis kao i svi a kako ce ti se manifestovati tu ti hormon stresa igra glavnu ulogu.\nI to sam dokazao, a tek cu jos i da dokazem.\nIwanjezi / Necu se smirit dok me ne dodas na fb ili insta. Cisto da mi pratis stanje\npirat / virus ne bira ljude po fizickoj aktivnosti... imas primere aktivnih sportista koji su zaradili ozbiljne upale oba plucna krila, glutaminom se ne mozes zastiti kao ni jednim suplementom i slicno.\ndeca manje oboljevaju iz razloga sto imaju manje razvij...\npajko / Pozz\nInteresuje me ima li mozda napada ove bolesti na vas koji ste u bodibildingu,koji su fizicki aktivni...?\nMislim da moze da se covek zastiti sa glutaminom,u smislu da ne da se odbrani ali da oslabi znake corone a samim tim i da mu to bude beznacajn...\nNadam se najboljem rezultatu.\npirat / Vazi Deki, cuvaj se!\nDeki24 / Ok, hvala buraz. Necu da mracim vise. Uradicu tako pa cu videti rezultate.\nAndrej Ćejić, buducnost bodibildinga\nLuka Šćepanović / Jedina strucna pomoc koju ce ovaj da dobije ce da bude od forenzicara kad ga budu vadili iz nekog kanala jer ce da naidje na nekog ko je stvarno zajeban.\npirat / kao sto rekoh neki aktivni steznik iz bauerfeind.rs , nosi sto vise i tokom tog odmora ce sigurno sa tim proci... pocni da koristis drugu ruku i tokom sna gledaj da nosis steznik i ne spavas na toj ruci, stedi je maksimalno..\nDeki24 / Hahahaha\nJa ponavljam kao papagaj..ali vec sam odmarao ruku i nista nije bilo bolje.\nOvi steznici su bas skupi, ali bih uzeo samo kad bih znao da ce mi to pomoci. Zato sam i pitao da li neko moze da mi predlozi nekog dobrog ortopeda ili fizijatra...\nEXTREME SPORTS & OUTDOOR FORUM\n© 2013 | Extreme Gym Beograd | X-Fitness Magazine | X3M Shop | All rights reserved.


SPECIJALITETI KUĆE – Страна 9 – Excel kuhinjica\nVaša lokacija: Naslovna › SPECIJALITETI KUĆE › Strana 9\n08.12.2015 | Kategorija: SPECIJALITETI KUĆE\nRad u velikim kompanijama, posebno u multinacionalnim korporacijama, često podrazumeva periodično slanje standardizovanih izveštaja koji imaju za cilj da rukovodstvu pruže informacije o poslovanju. To su najčešće konsolidovani bilansi i drugi izveštaji kojima se prikazuju ključni indikatori performansi, a zaposleni koji treba da ih popune imaju zadatak da unesu podatke u već gotove predloške.\n28.02.2015 | Kategorija: SPECIJALITETI KUĆE\nIako je neophodan, popis je uvek dosadan (ma kakvim popisom da se bavite)! Pošto sam pre nekog vremena i sam bio član popisne komisije ovo iskustvo mi je poslužilo kao inspiracija da napišem tekst o jednom od načina da iskoristite deljene dokumenate u Excel-u. Takođe, ovo je dobar izgovor da upotrebite postojeće Windows tablet računare u preduzeću (koji često samo kupe prašinu) kako bi ste olakšali sebi posao…\nSlučajno generisani podaci\n16.02.2015 | Kategorija: SPECIJALITETI KUĆE\nKoju zajedničku muku često dele programeri i “izveštajci” (analitičari, zaduženi za pravljenje izveštaja)? Sasvim sigurno, radi se o nedostatku odgovarajućih podataka, koji su im potrebni da bi pokrenuli prikaz izveštaja i videli da li on radi. Podatke možemo uneti i ručno. Ali hej: zamislite sebe da ručno unosite 100.000 zapisa !?! U ovom tekstu biće demonstrirana jednostavna tehnika za pravljenje tabela sa podacima za testiranje i najzahtevnijih izveštaja.\nPraćenje kućnog budžeta\n28.01.2015 | Kategorija: SPECIJALITETI KUĆE\nPre više od godinu dana primetio sam da mi novac nestaje iz novčanika! Nisam posumnjao u ukućane, ali vođen teorijama zavere počeo sam da proveravam bankarske transakcije (dizanje para sa bankomata). Problem je samo to što uglavnom podižem iste iznose, a pošto sam sve samo ne štedljiv, nisam baš umeo da povežem 2 i 2. Zvuči poznato? Zbog toga sam rešio da ovoj pojavi stanem na kraj i počnem da pratim gde mi odlaze pare. Upoznajte: “Mali kućni budžet”!\n11.01.2015 | Kategorija: SPECIJALITETI KUĆE\nKoliko često vršite ankete? Koliko vam vremena oduzima unos i obrada odgovora? Da li vam se čini da to možete da radite brže? Da li poželite da, prilikom anketiranja ispitanika, budete mobilni? Ako su vam ova pitanja privukla pažnju onda će vam sigurno biti zanimljiv tekst koji sledi. Excel je sjajan softver za kreiranje i obradu rezultata ankete. Budući da je, sa pojavom novih verzija, moguće čuvati ankete i “u oblaku”, postupak anketiranja nikada nije bio lakši…\n← Prethodna 1 … 7 8 9


NASLOVNE STRANE DANAŠNJIH NOVINA: Prelistavanje štampe za petak, 25. decembar 2020. godine - Telegraf.rs\n24/12/20 | 20:42 ≫ 23:59\nNASLOVNE STRANE DANAŠNJIH NOVINA: Prelistavanje štampe za petak, 25. decembar 2020. godine\nDnevne novine u Srbiji za petak, 25. decembar 2020. godine, na naslovnim stranama pišu o brojnim aktuelnim društveno-političkim temama i donose brojne ekskluzivne priče.\nNASLOVNE STRANE DANAŠNJIH NOVINA: Prelistavanje štampe za četvrtak, 2. decembar 2021. godine\nOvo samo ima u Srbiji. Da propali ljudi iz prethodnnih vlasti imaju tolika primanja a da danasnja vlast vidi i cuti pa se pitam da li su oni u jos boljoj poziciji i ko zna u kojim su sve Upravnim odborima zastupljeni.\n25. decembar 2020 | 03:46\nDanica Drašković je odavno prnzionerka i kako je moguće i ko joj je to odobrio da dobija tako velike pare, to je van pameti u državi gde neki ljudi jedva preživljavaju i gde se svaki dan skupljaju pare za lečenje nekog deteta. Šta ona radi sa tolikim parama, treba da vrati sve što je bespravno primala i da se da za bolesnu decu. Sram je bilo alavu.\nBravo za Zoranu Mihajlovic za nameru da rascisti sa tim dzabolebarima u Srbiji,koji nista ne rade i bez ikakve odgovornosti u odborima velikih kompanija uzimaju ogroman novac za sebe.Uzeti od takvih i dati sirotinji koja ce umeti to da ceni.


Okrutnost prema životinjama: Pronađen aligator pogođen sa dve strele VIDEO | Mondo Portal\nZivotinje Okrutnost Pronadjen aligator pogodjen sa dve strele\n25. maj, 04:20\nOkrutnost prema životinjama: Pronađen aligator pogođen sa dve strele VIDEO 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n03.05.2020. / 20:18 20:44\nOkrutnost prema životinjama: Pronađen aligator pogođen sa dve strele VIDEO\nAutori mondo.rs News Today 03.05.2020. / 20:18 20:44\nPolicija Floride traga za informacijama i radi na pronalaženju osobe koja je sa dve strele pogodila aligatora pronađenog nedaleko od malog jezera u Fort Majersu.\nAligatora je otkrio stanovnik tog naselja i odmah obavestio lokalnog šerifa da je primetio životinju pogođenu sa dve strele i sa konopcem oko usta i nogu.\nPolicajci istražuju incident kao slučaj okrutnosti prema životinjama.\nPolicajci i službenici Federalne komisije za očuvanje ribe i divljih životinja navodno su aligatora bezbedno uklonili sa mesta gde je pronađen.Video\nAligator na Floridi pogođen sa 2 strele\nIzvor: YouTube/ FOX 4 Now\nProcjenjuje se da je 5 miliona američkih aligatora raspoređeno na jugoistoku SAD-a, a otprilike 1,25 miliona samo u saveznoj državi Florida, prema podacima Defenders of Vildlife.\nIzveštaj Instituta za hranu i poljoprivredne nauke Univerziteta Florida za 2019. godinu kaže da se čini da se poslednjih godina povećao broj sličnih nesreća.\nživotinje SAD policija\n06.05.2020. / 08:19\nLjudi su zlo!\n03.05.2020. / 21:09


528 zaraženih, osam preminulih od COVID-19 u Srbiji, pripreme na NS sajmu za lakše obolele - Novi Sad\n528 zaraženih, osam preminulih od COVID-19 u Srbiji, pripreme na NS sajmu za lakše obolele\n15:03:00 27.03.2020, Komentara: 0\nNovi Sad - U Srbiji je do 15 časova 27. marta 2020. godine registrovano ukupno 528 potvrđenih slučajeva COVID-19. Od 71 novopotvrđenog slučaja, njih 48 je hospitalizovano.\nfoto: Grad Novi Sad, Pripreme na Novosadskom sajmu\nU Kliničkom centru Vojvodine preminuo 62-godišni pacijent iz Kikinde pozitivan na koronavirus, saopštila je zamenica direktorke Instituta „Batut“ Darija Kisić Tepavčević na konferenciji za novinare u Beogradu.\nU Srbiji dosad od posledica koronavirusa preminulo osam osoba, uključujići i poslednji slučaj u Kliničkom centru Vojvodine.\nU bolnicama širom Srbije je hospitalizovano ukupno 254 ljudi. Kako je navedeno, zaključno sa 12 časova, na respiratoru je njih 45 - na Infektivnoj klinici u Beogradu 11, troje u KC Niš, petoro u KC Vojvodina, petoro u Kragujevcu, devetoro u bolnici „Dragiša Mišović“, jedan na Klinici za pulmologuju, dok se u Nišu, stara zgrada hirurgije, nalazi 11 osoba na respiratoru.\nNovosadski sajam sprema se za prihvat 1.000 lakše obolelih od koronavirusa\n- Na devet kreveta biće postavljen jedan paravan, svako će imati kasetu za lične stvari. Život će biti organizovan po vojničkim pravilima i vodiće se računa o svakom ko dođe, a najbolje bi bilo da se za ovim smeštajem ne javi potreba. Objekti u Novom Sadu i Beogradu biće jednako opremljeni, ali to nisu mesta za uživanje, već za lečenje i najmanju moguću izloženost zdravstvenim rizicima - rekao je Vulin.\n- Nadam se da neće biti potrebe da koristimo ovaj prostor, ali moramo biti spremni za, po sve nas, gori scenario. Ova slika treba da bude opomena za sve, da ostanemo kod kuće, jer su pred nama odlučujuće nedelje - naveo je gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević.\nMeđu novozaraženima u Vojvodini pet zdravstvenih radnika\nPokrajinski sekretar za zdravstvo Zoran Gojković rekao je da od juče u Vojvodini ima 13 novih pozitivnih slučajeva na korona virus, od čega su petoro zdravstveni radnici, a osmoro su „neodgovorni građani koji su se družili po kućama“.\nOn je upozorio i da pojedinci zloupotrebljavaju Hitnu pomoć, pa se dešavalo da građani ovu službu zovu zbog srčanih problema, a na licu mesta se ispostavilo da imaju i visoku temperaturu, zbog čega je u Vojvodini pet lekarskih ekipa moralo u izolaciju. Pokrajinski sekretar se osvrnuo i na slučaj novosadskog stomatologa koji se već nekoliko dana nalazi na lečenju u Kliničkom centru Vojvodine i na respiratoru je. Naime, sumnja se da je on radio nakon što su mu se pojavili simptomi virusa koron. Nakon što se čulo za njegov slučaj, udruženja stomatologa, prijatelji i članovi porodice su stali u njegovu odbranu, između ostalog navodeći da se obraćao lekarima i da je u bolnicu primljen tek kad je njegovo stanje postalo teško. Gojković je naveo da ne bi da ulazi u detalje slučaja, ali da nije baš sve tako kako se plasira u javnosti i ponovio da će protiv svih koji ne poštuju preporuke oko zaštite od zaraze biti pokrenuti krivični postupci.


Vesti – 20.000 kilometara, 18 zemalja, 70 dana! Stiže najduža bus linija Nju Delhi - London! – Travel Magazine\nHome »Vesti» 20.000 kilometara, 18 zemalja, 70 dana! Stiže najduža bus...\nObjavljeno 01. sep 2020. | 2 komentara\nFoto: Laurentiu Morariu from Unsplash\nUkoliko ste putnik koji čeka epsko putovanje koje će obeležiti vaš život, kompanija Adventures Overland najavila je naduže putovanje autobusom na svetu koje će započeti u maju 2021. U pitanju je ruta koja će povezivati London i glavni grad Indije Nju Delhi. Kompletna ruta biće pokrenuta sa ciljem obeležavanja 74 godine od nezavisnosti Indije.\nObilazak 18 zemalja u 70 dana\nU okviru planirane ture, putnici će putovati kroz 18 zemalja, preći 20.000 kilometara i to sve za 70 dana! Ozbiljna avantura ako nas pitate! Putovanje će biti obavljeno u luksuznom autobusu, dobro opremljenom za udobno putovanje. Jer, treba preći 20. 000 kilometara za 70 dana.\nPutnici će tokom puta imati prilike da provedu slobodno vreme u Mjanmaru, Tajlandu, Laosu, Kini, Kazahstanu, Kirgistanu, Uzbekistanu, Rusiji, Litvaniji, Letoniji, Poljskoj, Češkoj, Nemačkoj, Holandiji, Belgiji, Francuskoj i Velikoj Britaniji.\nNeverovatna Indija – zemlja raznolikosti i kontrasta\nPutovanje če biti podeljeno u 4 glavne faze\nFaza br. 1 pokrivaće Indiju, Mjanmar, Tajland, dok će sledeća pokrivati kineske provincije Sečuan i Sinđang, sa namerom posete poznatim lokacijama koje uključuju Kineski zid, Put svile i pustinju Gobi. Karavan će se zatim preseliti prema Kirgistanu, Uzbekistanu, Kazahstanu i Rusiji, unutar centralne Azije. Poslednja deonica biće vezana za evropske zemlje poput Letonije, Poljske, Litvanije, Češke, Holandije, Nemačke, Belgije, Francuske i Ujedinjenog Kraljevstva.\nOva prelepa palata je posle Tadž Mahala najposećenija atrakcija Indije\nRezervacije za ovo putovanje su već počele, s tim da će u autobusu najviše biti 20 putnika. Prednost prilikom kupovine će se dati putnicima koji plaćaju celo putovanje. Pa da li biste bili spremni da krenete u jednu ovakvu avanturu?\nSve informacije oko prijave, cene, mogućnosti prekida putovanja možete da potražite od Adventures Overland, kompanije koja organizuje putovanje.\nInteresuje me cena putovanja za dve osobe\nInteresuje me kao i Jovana, CENA.


Fotografija – izraz, iskaz, ideja. O fotografiji u kolekciji Wiener Art - Wiener Art Collection\nFotografija – izraz, iskaz, ideja. O fotografiji u kolekciji Wiener Art\nMiroslav Karić, Slađana Petrović Varagić\nFotografija je umetnički medij čiju su primenu i recepciju, od samih početaka, u velikoj meri određivale tehnološke inovacije, kontinuirano pomerajući granice njenih mogućnosti da reprezentuje stvarnost ili da njom manipuliše, donoseći u tom smislu i permanentne promene naših kolektivnih vizuelnih iskustava sveta koji nas okružuje. Od eksperimentalne i ekskluzivne prakse posvećenih profesionalaca do današnje potpune integrisanosti u sve vidove svakodnevne interpersonalne i šire socijalne komunikacije i interakcije, istorija razvoja fotografije najpre bi se mogla sažeti kroz istoriju neprekidnih debata o prirodi fotografskog medija, njegovoj ulozi i značaju u širem društvenom i kulturološkom kontekstu. Pitanja o svrsi, opstanku, čak i „smrti” fotografije koja su, na razmeđu vekova i milenijuma, nametnuli fenomeni tranzicije sa analogne na digitalnu tehnologiju i ekspanzija tehničkih sredstava za proizvodnju i distribuciju najrazličitijih vizuelnih sadržaja, vrlo brzo su dobila i odgovor – svi izazovi pred kojima se fotografija našla označili su, zapravo, njen novi početak. Danas, mogućnost da u svakom trenutku proizvedemo fotografiju, da snimak beskonačno puta ponovimo, po sopstvenom nahođenju obradimo i u sekundi podelimo sa stotinama ili hiljadama drugih recipijenata − otvara novo, uzbudljivo poglavlje u istoriji ovog medija, redefinišući još jednom vrednosti i implikacije fotografije kao masovno prihvaćene civilizacijske tekovine.\nU pogledu razumevanja fotografije, njenih dometa i potencijala, koji se kontinuirano iznova ispituju, veliki doprinos od nastanka ovog medija dale su i teorija i umetnička praksa. Avangardna umetnost prve polovine 20. veka zalagala se za konceptualizaciju fotografske slike, za autonomnu poziciju fotografije koja svojim medijskim svojstvima samu sebe reprezentuje. Novo poglavlje u razvoju fotografije otvoreno je ukazivanjem na potencijalne medijske trase moderno koncipirane fotografije, kao i činjenicu da je moderna umetnost prihvatila stanovišta avangarde prema kojima fotografija nije samo umetnost prikazivanja već jednako i umetnost izražavanja. Od tada je fotografija prešla uzbudljiv put preispitivanja, pre svega konvencija samog medija, žanrovskih određenja, dominantnih značenjskih prepoznavanja. Prošireno je polje poimanja – šta sve čini fotografiju – i uvedeni su drugačiji pristupi njenoj upotrebi i interpretacijama. Sredinom 20. veka, fotografija je započela intenzivan proboj ka institucijama, što ilustruju velike muzejske, galerijske i putujuće fotografske izložbe koje su trasirale istoriju fotografije, osnivanje brojnih fotografskih kolekcija, nova čitanja opusa ključnih autora ovog stoleća, kao i pozicioniranje fotografije na umetničkom tržištu. Takođe, za umetnike koji svoj rad vezuju za druge oblasti umetničkog stvaralaštva, fotografija postaje čest izbor u izrazu i iskazu u nastojanjima da se na neposredniji način promišljaju složeni mikro i makro procesi na društveno-političkom i kulturološkom planu, sa kojima je fotografski medij uvek i neizbežno u bliskoj relaciji. Današnji pluralizam umetničkih delovanja, diverzitet praksi, strategija, koncepata, autorskih poetika, otvara dodatni prostor za dalje značenjske artikulacije fotografije i razmatranja njenog statusa u okviru različitih konteksta, odnosno, sistema unutar kog se pejzaž stvarnosti konstantno transformiše i usložnjava usled ubrzanog tehnološkog napretka, naših svakodnevnih migracija iz realnog u virtuelno i novih percepcijskih i doživljajnih iskustava.\nRazvoj fotografije na ovdašnjim prostorima i u lokalnim prilikama, uz sve specifičnosti, diskontinuitete i nedostatke, pratio je glavne tokove i mene kroz koje je fotografski medij prolazio u široj društvenoj i umetničkoj recepciji. Radikalan obrt u odnosu na dugo preovlađujuće tendencije u umetničkoj fotografiji i estetici promovisane od strane amaterskih foto-klubova dolazi i u našem slučaju tokom sedme decenije 20. veka, sa pojavom Nove umetničke prakse i drugačijih pristupa fotografskoj slici utemeljenih i na nasleđu avangarde, koja je na ovim prostorima ostavila značajne tragove na tom polju. Značajno se menjao i karakter fotografije, od posrednika – ka važnom, integralnom sredstvu/izrazu u artikulisanju ideje, istraživačkog i misaonog autorskog procesa. Redefinisanje samog čina umetničkog stvaranja, posmatranja umetnosti i umetničkog dela, koje u domenu fotografije donosi pomenuti period, pokreće niz pitanja koja se tiču kategorije i pozicije umetnika/autora i autorstva fotografije, diskurzivnosti fotografije, analizirajući dalje unutrašnje zakonitosti i relativizujući granice do tada poznatih i postojećih medijskih definicija i interpretativnih okvira. U narednim decenijama, fotografija prati sve promene i dešavanja na polju vizuelnih umetnosti, dobijajući unutar postkonceptualnih umetničkih praksi nove obrise i izražajne mogućnosti, intenzivirane, pre svega, povezivanjem sa drugim umetničkim i medijskim formama, ali i proširivanjem tematskog prostora u kojem umetnici reflektuju izmenjene kulturološke datosti, sve direktniji uticaj sadržaja popularne i masovne kulture na društvo i pojavljivanje novih fenomena prouzrokovanih ubrzanim tokovima globalizacije. Takođe, teorijske interpretacije kompleksnosti sveta fotografije počinju sve više da uključuju njena razmatranja u okviru različitih naučnih disciplina, sagledavajući je kao svojevrstan oblik vizuelnih antropoloških i socioloških istraživanja. Istovremeno, menjaju se formati, modeli i prakse izlaganja fotografije, neodvojive, između ostalog, i od konteksta u kojima se prikazuje. Situacija na savremenoj domaćoj fotografskoj sceni mogla bi se, sa jedne strane, okarakterisati kao vrlo dinamična, zahvaljujući najpre delovanju brojnih umetnika/fotografa kao i fotografskih entuzijasta koji aktivno rade na promovisanju fotografije, dok, sa druge strane, ostaje u senci zbog još uvek nedovoljnog broja formalnih kurikuluma unutar akademskih programa, nedostatka stručne periodike, izlagačkih prostora, kolekcija i izdavaštva. Odsustvo kontinuiranog, sveobuhvatnijeg kritičkog, problemskog i fenomenološkog istraživanja i vrednovanja fotografskog medija u lokalnim okvirima najviše nadomeštaju inicijative pojedinaca, kolektiva, grupa, koji pokreću edukativne programe, projekte, radionice, formiraju kolekcije i arhive, sa idejom da se fotografija kao tema uvede u javni diskurs i sagleda iz perspektive praktičnog rada, istorijskih konteksta i kulturnog nasleđa pozicije koju ima unutar korpusa savremenih vizuelnih umetničkih izraza i teorijskih analiza.\nU svetlu pomenutih problemskih odrednica, kolekcija savremene umetnosti Wiener Städtische,koja obuhvata i fotografske radove ili, preciznije, fotografiju u svim njenim manifestacijama i interpretacijama prisutnim u kontekstima vizuelnih umetnosti, predstavlja važan doprinos i potencijalan izvor u daljoj afirmaciji fotografskih praksi, produkcije, kao i istraživanja pripadajućih fenomena. Izbor radova u kolekciji u opštim crtama donosi izvestan presek tendencija u promišljanjima fotografije tokom više decenija, njenim tretmanima i poimanjima, u širokom opsegu od tehnike, medija, dokumenta, odlučujućeg trenutka, preko potenciranja likovnosti, konceptualnog izraza, do pristupa koji bi mogli da se opišu kao potpuni odmak, čak i poništavanje samog fotografskog medija. Kolekcija omogućava uvid u neke od autorskih pozicija i praksi gde je fotografija primaran medij izražavanja ili je prisvajana kao najpodesnija za prenos ideje i artikulaciju koncepata kojima su se umetnici/ce bavili. Pored hronološkog okvira i heterogenosti fotografskih praktičnih i idejnih strategija, u onlajn prezentaciji kolekcije kategorizacija fotografije razložena je kroz različite aspekte formalnih tehničko-tehnoloških i proceduralnih postupaka njene realizacije.\nDei Leči (Bora Vitorac i Dragan Pavlov),Tumač tišine, 1960.\nFotografski radovi zastupljeni u kolekciji Wiener, prema hronološkom redosledu, počinju sa pojavom protokonceptualnih praksi i primera ranih formi foto-performansa prisutnih u delovanjima novosadskog dua Dei Leči (Bora Vitorac i Dragoljub Pavlov) i beogradskog umetnika Vladana Radovanovića. U periodu od kraja pedesetih do polovine šezdesetih godina prošlog veka, delujući na marginama tadašnjih dominantnih umetničkih diskursa, Dei Leči (šatrovački: Ide čile!)1 izvodi niz akcija, skeč situacija i parodiranja u dadaističkom maniru, namenski osmišljenih za fotografsku ili filmsku kameru. Po rečima autora, bez namere da njihovi kalamburi budu razmatrani kao forma umetničkog izražavanja, više sa idejom provokacije unutar konteksta – realnosti socijalističkog društva, Dei Leči anticipiraju neoavangardne i Nove umetničke prakse i postupke. Takođe, ovaj duo fotografiju vidi u novoj ulozi − kao nosioca ideje. U isto vreme, Vladan Radovanović koristi fotografski medij da beleži slične akcije i događanja, koji se, kao i u slučaju Dei Leči, izvode spontano, u zatečenim ambijentima, sa prijateljima (Leonid Šejka), gde se fotografije, kako navodi umetnik, nalaze u dvostrukom statusu: „One mogu biti samo dokument jednog trenutka kratkog činjenja, za koje je važno samo živo događanje. Može se, takođe, uzeti da iste fotografije predstavljaju i ’zaleđene’ poze činjenja − situacijejednokadarske prirode, poput prirode fotografije.”2 Definišući ih u okviru svog vrlo kompleksnog i slojevitog stvaralačkog opusa kao projekte – mini činjenja (kao što su Lažno penjanje, Da i Ne, Kiklopi, Poslednji kralj,Tlačenje, Asimetrični tereti, Akcija na prirodnom taktizonu, Raport, zastupljeni u kolekciji Wiener, ili kao gestualno-verbalna delanja, kakav je rad FIJO–TAN–BL), Radovanović pomenutim ostvarenjima pokazuje svest o fotografiji kao važnom sredstvu u beleženju umetničkog, pa i samog idejnog procesa. I dok su Dei Leči već sredinom šezdesetih godina postepeno prekinuli svoju umetničku praksu, Vladan Radovanović sa svojim delovanjima nastavlja i tokom narednih decenija, sve do danas, uključujući neretko fotografski medij u svoja višemedijska istraživanja i razvijanje specifične i autohtone poetike sintezijske umetnosti.\nDrugačiji vid pristupa fotografskom mediju šezdesetih godina prošlog veka u kolekciji odslikavaju četiri fotografije Tomislava Peterneka, autora koji u domenu dokumentarne reportažne fotografije pomera granice i konvencije žanra, ostavljajući vredna svedočanstva o važnim istorijskim događajima − društveno-političkim zbivanjima i kulturološkim fenomenima ovdašnjih prostora. Fotografija sa protestnih demonstracija 1961. godine, koje su zbog ubistva Patrisa Lumumbe organizovane ispred belgijske ambasade u Beogradu, kao i već ikonička fotografija sa studentskih demonstracija 1968. u Beogradu, zatim Navijači u Splitu (1965) i dvoplan Tita i Ričarda Bartona sa snimanja filma „Sutjeska” 1973. odabrane za kolekciju Wiener iz bogatog opusa ovog izvanrednog fotografa i foto-reportera, dovoljno su svojstvene da posvedoče o rafiniranom stilu koji objedinjuje u kompaktno delo i žurnalističku informaciju koju pruža („priču koju priča”) i estetsko-vizuelnu svojstvenost reportažnog stila.\nFotografija ne samo da je proživljavala preobražaj svog značaja i pozicije unutar vizuelnih umetnosti već je jednako imala i dalekosežan uticaj na pristupe samoj umetnosti. Tokom sedamdesetih godina 20. veka postaje sve prisutnija u radu umetnika. U širokom rasponu uloga i upotreba − od dokumenta umetničkih akcija i ponašanja, preko govora umetnika u prvom licu, sredstva za analitičko istraživanje prirode umetnosti, do vizuelnog izraza u kritičkim promišljanjima društvenih okolnosti − markirala je delovanja umetnika i protagonista Nove umetničke prakse i ostalih generacija umetnika okupljenih oko Studentskog kulturnog centra u Beogradu, koji je početkom osme decenije, kroz različite programske aktivnosti, snažno promovisao transformaciju umetničke paradigme. Iz navedenog perioda, u kolekciji Wiener nalazi se rad Aksiomi Zorana Popovića (1972), serija od osam fotografija izvođenja umetnikovog kultnog performansa (1972. u okviru umetničkog programa BITEF 6, 1973. na Festivalu umetnosti u Edinburgu u pratnji Tom Marioni Free Jazz Quarteta, u Studentskom centru u Zagrebu, na Tribini mladih u Novom Sadu, itd.). Koristeći male sijalice u zamračenoj prostoriji, pišući svetlošću i pokretom u stilu Manifesta futurističkog foto-dinamizma (Fotodinamismo futurista), Popović dekonstruiše statičnost fotografije, prevodeći mentalni koncept u direktnu telesnu radnju. Fotografija beleži konstruisane linearne konfiguracije osam elementarnih aksioma (kvadrat, krug, dijagonala, krst, tačka, vertikala, putača i prazno polje), propitujući dijalektički odnos formalne i materijalne istine u umetnosti. Rad na seriji Aksiomi ispoljavan je u različitim medijima (grafika – litografija, fotografija, dijapozitiv, performans…) a kolekcija Wiener, pored osam fotografija ovog performansa, uključuje i osam litografija iz istoimenog projekta (1972–2015), koje su temelj i neodvojiv sastavni deo celog projekta i kasnije izvedbe/produkcije.\nZoran Popović, Aksiomi I – VIII, 1972.\nU kolekciji su i fotografija kojom je dokumentovan performans Zagrejani kružeći zvuk klavira (1977) i pet fotografija Situacija muzika (I, II, III, IV i V) kompozitora i umetnika Miroslava Miše Savića, koji od sedamdesetih godina, u svojim body art nastupima, zvučno-performativnim akcijama i instalacijama u domenu minimalne muzike, kontinuirano eksperimentiše implementirajući koncept procesualnosti u muzici. Fotografija-dokument performansa Zagrejani kružeći zvuk klavira (1977) prikazuje autora koji ležeći na instrumentu proizvodi muzički sadržaj, postavši istovremeno delom ove procesualne akcije-performansa u kome zvuk prati vizuelizaciju koja se proizvodi pomeranjem tela subjekta, dok fotografije Situacija muzika (I, II, III, IV, i V) beleže nastup Savića u okviru manifestacije „Situacija muzika – susret autora nove muzike”, održane između 25. i 27. oktobra 1979. godine u SKC-u, na kojoj su takođe učestvovali Vladimir Tošić, Miloš Petrović, Milimir Drašković, Miloš Raičković i SAETA – Skupina za eksperimentalno glasbo i OM produkcija iz Slovenije.\nMedij fotografije ima značajno mesto i u radu umetnika Neše Paripovića, jednog od ključnih aktera Nove umetničke prakse i člana neformalne Grupe šestoro umetnika nekada aktivne na sceni beogradskog SKC-a, koji je u kolekciji Wiener zastupljen serijom od četiri fotografije pod nazivom Autoportreti (I–IV) nastalom krajem osamdesetih godina prošlog veka. U pitanju je rad u kojem umetnik, za razliku od ranijih ostvarenja, gde predstavu sopstvenog lika uvodi kao mesto promišljanja pozicije (umetničkog) subjekta u svetu (umetnosti), sada taj isti lik depersonalizuje i svodi na crtež ili svojevrstan simbol postavljen u životni ciklus od rođenja do smrti. Iz istog perioda i kulturnog miljea potiču i dve fotografije pod nazivom Merenje I i Merenje II koje potpisuje Grupa A3 – Ekipa za akciju i anonimnu atrakciju (Risto Banić, Mladen Jevđović, Dobrivoje Petrović, Nenad Petrović, Slavko Timotijević i Jugoslav Vlahović), koja je delovala od 1970. do 1974. godine, zasnivajući svoju praksu na formi uličnog performansa i iznenadnih akcija u javnom prostoru. Dve fotografije u kolekciji predstavljaju dokument o akciji ove grupe, čiji se rad temeljio na principima „slobodnog kreativnog ponašanja”. Jedan od članova ekipe, Slavko Timotijević, navodi da je cilj grupe bio da jednom neočekivanom akcijom postigne atrakciju, da deluje šokantno, duhovito i atraktivno, dok je istovremeno grupa delovala i u kontekstu „konceptualnih trendova ispitivanja.”3 Rad Određivanje vizuelne strukture (I–IV) Miška Šuvakovića iz 1976. godine, iz vremena kada je bio aktivan član Grupe 143, predstavlja primer analitičke upotrebe fotografije.4 Grupa primenjuje fotografiju u procesu uspostavljanja i razvijanja analitičkih i kritičkih – epistemoloških pozicija iz analitičko-teorijskih diskusija o teoriji umetnosti. Analitička osnova rada Grupe 143 uključivala je fotografiju kao vrlo važan medij, s tim što nije reč „(…) o semantičkim odnosima prema prikazanoj stvarnosti nego o sintaktičkim uslovima, koji se manifestuju medijski ili transmedijski. Fotografija se koristi, zapravo, kao antimedij.” 5\nMilan Aleksić, Bez naziva (iz ciklusa “Natura morte”), 1987-1991.\nZapočeto temeljno redefinisanje značenja i primene fotografije u oblasti vizuelnih umetnosti odredilo je pravce njenog budućeg razvoja ili, preciznije, razgranjavanja kroz stalna ispitivanja tehničkih i materijalnih potencijala medija, kao i njegove otvorenosti u smislu mogućnosti da prenese narative i sadržaje različitih društvenih i kulturoloških konteksta. Neke primere umetničke produkcije i praksi sa ovdašnje scene koje su uključivale medij fotografije tokom poslednje dve decenije prošlog veka, u kolekciji Wiener, predstavljaju radovi Nenada Bračića, Milana Aleksića, Milice Tomić i Dragana Petrovića. Grupa fotografija Nenada Bračića koja datira iz perioda 1981–1987. pokazuje širinu pristupa autora u istraživanjima tehničko-formalnih aspekata medija, razumevanja moći fotografske slike da dokumentuje, ali i preuredi stvarnost. Fotograf i pedagog Milan Aleksić u kolekciji je zastupljen ciklusima fotografija Loše održavanje (1987–1991), koji je nastao na putovanju kroz Srbiju, i Natura Morte, iz istog perioda, koji je izveden tokom boravka u Americi. Vrsne vizuelne studije o realnostima dve potpuno različite društvene i kulturološke sredine na razmeđi vekova i milenijuma nose i nov autorski senzibilitet u promišljanjima fenomena dokumentarnosti u fotografiji.\nDragan Petrović, Bez naziva (Iz ciklusa Ako nisam kumovao onda sam kroz plot gledao), 1991-2001.\nSa fotografskim radom Dragana Petrovića stručna javnost upoznala se početkom devedesetih godina prošlog veka. Petrovićev specifični autorski opus biće, između ostalog, obeležen prethodnim decenijskim iskustvom komercijalnog fotografa koji prati i dokumentuje narodske i porodične skupove, manifestacije i svečanosti. U danas već kultnim fotografijama iz ciklusa Ako nisam kumovao onda sam kroz plotgledao, Petrović sprovodi živu „portretizaciju vremena”, atmosfere, ambijenata, društvenog i kulturnog miljea, ostvarujući duhovite vizuelno-antropološke studije, pri tome čuvajući dostojanstvo sopstvenih modela.\nDuga devetka naziv je foto-projekta umetnice Milice Tomić, namenski realizovanog za časopis New Moment (broj 3, zima 1995) kada je grupa domaćih umetnika/ca pozvana da režiraju jednu scenu iz svog imaginarnog igranog filma. Kadrovi pseudofilma koji prikazuju scenu oružanog napada, sam naziv fiktivnog filmskog ostvarenja i njegovo žanrovsko određenje u domenu akcionog trilera konotiraju napetost i dramatičnost vremena u kom rad nastaje.\nFotografske prakse u savremenoj umetničkoj produkciji i dešavanjima nakon 2000. godine uokvirene su globalnim tokovima i tendencijama umnogome određenim ubrzanim razvojem tehnologije i preimućstvom digitalne slike, što za posledicu ima novo rekonstituisanje i rekonceptualizaciju polja fotografskog medija. Fotografija kao umetničko izražajno sredstvo ne samo da proširuje prostor u bezgraničnim tehničkim mogućnostima prožimanja sa ostalim vizuelnim umetnostima već postaje otvoren izvor za istraživanje, za nove i drugačije uvide i kontekstualizacije bogatog i slojevitog fotografskog nasleđa. U tekstu već pominjana heterogenost pristupa i umetničkih strategija, karakteristična za recentnu situaciju u umetničkim praksama koje uključuju fotografiju, u kolekciji Wiener predstavljena je kroz delovanje umetnika poput Branimira Karanovića, koji sprovodi niz eksperimenata u oblasti fotografije i grafike u formi svojevrsnih vizuelnih priča (2006), lucidnih opservacija i komentara o materijalnim tragovima svakodnevice konzumerističkog društva, sa svim specifičnostima koje nose neposredni lokalni konteksti. Ispitivanju relacije između likovnog i fotografskog posvećen je i umetnik Aleksandar Rafajlović, čija će prethodna slikarska praksa odrediti njegova zanimanja u fotografiji, pre svega, insistiranje na likovnosti prizora i piktoralnim vrednostima fotografisanih motiva. Takođe, „likovni pristup” fotografskom mediju ima i najmlađa autorka zastupljena u kolekciji Wiener, Nevena Nešović. Koristeći prednosti digitalne tehnologije, mikro i makro fotografije, ona kreira (polu)apstraktne prizore koji poseduju specifičnu likovnu poetiku.\nFoto-ciklus STERN-BERG (2018) Marije Ćalić uvodi posmatrača u sferu začudnih, enigmatskih prostora, koje umetnica vešto kreira montažnim postupcima i spojevima sekvenci iz filma Žena na Mesecu Frica Langa, fragmenata dokumentarnih, realnih ambijentnih situacija iz opservatorije na Zvezdari i fiktivnih dramaturških zapleta. Umetnica koja koristi formu performansa u okviru svoje umetničke prakse, Ivana Ranisavljević, u kolekciji je, pored ostalih radova, zastupljena i foto-kolažom Hodnici (2010), koji pripada autorkinoj ranoj performativnoj i istraživačkoj fazi i motivisan je ličnim osećanjem ranjivosti, usamljenosti, odbačenosti i nerazumevanja. Nasuprot tome, umetnički duo diSTRUKTURA u foto-projektu pod nazivom Face to Face (2005) koristi medij fotografije kako bi artikulisao ideju i podigao svest o aktuelnom civilizacijskom trenutku u kom živimo i odgovornostima kako pojedinca tako i zajednice prema svetu i prirodi koja nas okružuje.\nMarija Ćalić, STERN-BERG (Seansa), 2018.\nSpecifičan otkup u kolekciji Wiener predstavlja ambijentalna instalacija umetnice Mie Ćuk pod nazivom Brod je iznutra potonuo (2017). Zanimajući se za rubove područja u kojima se fotografija definiše, interpretira i prikazuje, umetnica Mia Ćuk, primenjivanjem strategije odmicanja od predstavljačkog, radikalno preispituje konvencije fotografije i načine njenog prezentovanja, uvodeći niz drugih, ne samo vizuelnih izraza, kroz koje promišlja prirodu i mogućnosti fotografske slike. Sačinjena od fragmenata fotografskih found footage elemenata i mobilijara, ova instalacija otkupljena je za kolekciju 2019. godine, dok je u okviru svojstvene kolaborativne produkcije kolekcije Wiener pod nazivom „Arhiva unatrag VR” umetnica dobila mogućnost da nastavi istraživački rad na konceptu, izlazeći iz formata instalacije u virtuelnu realnost (prostor) i dimenziju vremena, čineći fotografiju vremenskim medijem.\nMia Ćuk, Brod je iznutra potonuo, 2017-2019.\nKorpus „fotografskih” radova u kolekciji Wiener Art doprinosi kontinuiranom afirmisanju fotografije, kao i podsticanju istraživanja u sferi istorizacije različitih fenomena i pojava u oblasti domaćih fotografskih praksi i upotrebe fotografije. Takođe, kolekcija otvara i krucijalna pitanja o modalitetima i strategijama prikupljanja, arhiviranja, čuvanja, sistematizovanja, digitalne prezervacije i prezentacije fotografije, o načinima koncipiranja i uobličavanja zbirki sa fotografskim/umetničkim delima, kao i mogućnostima njene dalje upotrebe sa praktičnih i teorijskih aspekata ili kroz primenu modernih tehnologija VR. Istovremeno, kolekcija pred istraživače postavlja veliku dilemu − koliko je izdvajanje fenomena fotografije iz spektra ostalih medija umetničkog izraza poželjno, a koliko pogubno po sam medij? Jesmo li prevazišli podele po tehničko-tehnološkim modalitetima i nije li „pozitivna diskriminacija” fotografije, kojoj i autori ovog teksta teže, postala kontraproduktivna? U svakom slučaju, radovi otkupljeni od strane kolekcije Wiener Art koji su bili predmet našeg istraživanja značajno doprinose novom čitanju i istorizaciji fotografije na ovim prostorima od sredine 20. veka do danas.\n1. Dei Leči, odnosno „ide čile”, u to vreme značilo je da dolazi policajac i da bi trebalo pobeći. Inače, Bora Vitorac i Dragoljub Pavlov su još kao mladi gimnazijalci oformili nezvaničnu grupu Dei Leči, koja je delovala u potpunoj anonimnosti sve do 2007. godine, kada je zahvaljujući Slobodanu Tišmi, Vujici Rešin Tuciću, Zoranu Panteliću, a kasnije i Slavku Timotijeviću, njihov umetnički rad uveden u diskurs istorije umetnosti i u izlagačke prakse.\n2. http://www.vladanradovanovic.rs/01_lazno_penjanje.html (pristupljeno 27.9.2021)\n3. Slavko Timotijević, Ekipa za akciju i anonimnu atrakciju, katalog, Salon Muzeja savremene umetnosti, februar, 1983, Beograd.\n4. Članovi Grupe 143 bili su Biljana Tomić (1975–1980), Miško Šuvaković (1975–1980), Jovan Čekić (1975–1979), Paja Stanković (1975–1980), Maja Savić (1975–1980), Mirko Diliberović (1978–1980), Vladimir Nikolić (1977–1980), Dejan Dizdar (1975–1976), Nada Seferović (1975), Bojana Burić (1975), Stipe Dumić (1975), Momčilo Rajin (1975), Ivan Marošević (1975) i Slobodan Šajin (1975).\n5. Ditmar Unterkofler, Grupa 143: kritičko mišljenje na granicama konceptualne umetnosti 1975–1980, Beograd, 2012. (str. 148).


porodica Архиве - Foto IN Magazin\nModa kao porodična tradicija\nDok sam studirala, izdržavala sam se prodajući stvari, koje sam radila, i to sam smatrala hobijem. Moda me je zanimala na drugi način, kroz teoriju. Tada se to nekako preplelo i počelo da prija...


Prognoze utakmica 15-06-2019\nHaugesund – Brann: Analiza utakmice\nNorveška liga se igra punom parom i u subotu nas očekuje 11-to kolo njihove Elite Serije, gdje se sastaju domaća momčad Haugesunda i gosti Brann iz Bergena. Utakmica se igra na gradskom stadionu Hugesunda i očekuje se da će biti veliki broj navijača na tribinama. U dosadašnjem toku prvenstva obe momčadi su pokazale odličnu formu […]\nPrognoze utakmica 12-06-2019\nFuenlabrada – Racing Santander: Analiza utakmice\nDanas se igra uzvratna utakmica za apsolutnog šampiona Španjolske Segunda B divizije gdje se sastaju domaća momčad Fuenlabrade i gostujuća momčad Racing Santandera. Da odmah razjasnimo, obe ove momčadi su već obezbedile promociju u viši rang takmičenja, te je ovaj susret važan samo zbog prestiža, koja momčad će biti krunisana za apsolutnog šampiona Segunde B […]\nPrognoze utakmica 08-06-2019\nGrčka – Italija: Analiza utakmice\nJoš jedna utakmica kvalifikacija za Europsko prvenstvo koja ima potencijala da bude prilično zanimljiva što se klađenja tiče, je svakako duel koji će se odigrati u Ateni na Stadionu Olympiko Spikos Louis, gde će se sastati momčadi domaćina Grčke i Italije. Oba tima su na vrhu tablice, jer posle dve odigrane utakmice Italija ima maksimalnih […]\nPrognoze utakmica 07-06-2019\nUkrajina – Srbija: Analiza utakmice\nU subotu se igra treće kolo kvalifikacija za Europsko prvenstvno koje će se odigrati 2020. godine i u okviru Grupe B imamo jedan zanimljiv susret koji će se odigrati na stadionu, Arena Lviv u Ukrajini gdje će se sastati momčadi Ukrajine i Srbije. U dosadašnjem toku ovih kvalifikacija obje momčadi su pokazale znatan napredak u […]\nPrognoze utakmica 31-05-2019\nLiverpool – Tottenham: Analiza utakmice\nOve subote u Madridu spušta se zavjesa na nogometnu sezonu 2018/19, jer se tada igra veliko finale Lige Prvaka u kom se sastaju dvije Engleske momčadi, od kojih ni jedna nije osvojila domaće prvenstvo. Dobrim igrama i pomalo srećom u nekim momentima, ekipe Liverpoola i Tottenhama će ove sezone odlučivati u izravnom duelu koja će […]\nShandong Luneng – Jiangsu Suning: Analiza utakmice\nKineska Super Liga se već zahuktala, te je do sada odigrano ukupno 11 kola. Namjerno nismo mnogo tipovali utakmice iz ovog prvenstva na samom početku prvenstva, jer smo želeli da u izravnim prenosima vidimo sa kakvim igračima momčadi raspolažu, kakve su taktičke postavke trenera, kao i kako će funkcionirati VAR sistem, što su sve vrlo […]\nPrognoze utakmica 25-05-2019\nVissel Kobe – Shonan Bellmare: Analiza utakmice\nNitko ne zna sa sigurnošću šta se to dešava sa ekipom Vissel Kobe-a u Japanskom prvenstvu. Ekipa kojoj je prognozirano da se bori za titulu se nalazi u nevjerovatnom padu i nisu pobjedili već više od mjesec i pol dana. Zapravo poslednja pobeda momčadi Vissel Kobe-a se desila 10.04.2019. godine, kada su na svom terenu […]\nPrognoze utakmica 24-05-2019\nUtrecht – Vitesse: Analiza utakmice\nDanas se igra prva utakmcia ½ finala kvalifikacija za mesto u Europa League u Holandiji i na stadionu Galgenwaard u Utrechtu se sastaju domaća momčad i momčad Vitesse-a. Ono što se može očekivati od ovog susreta je da obje ekipe krenu ofanzivno i da pokušaju već nakon prvog susreta da naprave osjetnu prednost u odnosu […]\nPrognoze utakmica 18-05-2019\nIako prošle nedelje nismo imali sreće sa tipovanjem utakmice iz MLS lige, ove nedelje smatramo da postoji lijep value na ovoj utakmici koja se igra u nedelju. Domaći sastav Houston-a dočekuje na svom BBVA Compass stadionu, zahuktalu ekipu DC United-a, koji predvodi iskusni napadač Wayne Rooney. Domaća momčad se nalazi na četvrom mjestu istočne konferencije […]\nPoslednje kolo La Lige će nam doneti prilično zanimljive utakmce, jer ima ekipa koje se bore za opstanak, kao i ekipa koje pokušavaju da izbore takmičenje u evropskim natjecanjima u sledećoj sezoni. Upravo jedan meč gde se jedna ekipa grčevito bori za opstanak je ovaj meč između Alavesa i Girone. Domaća momčad nema nikakvih ambicija […]


Lokacija Povratak otpisanih!\nOrgan donation. Because it saves lifes!\nPoslednji put ažurirao/la darko darko : 04.03.2010. u 21:40\nPoslednja poruka: 21.04.2009., 21:43\nPoslednja poruka: 02.06.2008., 12:57\nPoslednja poruka: 15.03.2008., 16:11\nPoslednja poruka: 26.01.2005., 20:17


EU tvrdi da ohrabruje ulaganja u italijansku infrastrukturu – Biznis.ba\nEU tvrdi da ohrabruje ulaganja u italijansku infrastrukturu\nobjavljeno 16. avg 2018. u 15:09\nEvropska uniija u četvrtak je uzvratila na italijanske optužbe da je urušavanje mosta na autoputu u Genovi na neki način povezano s budžetskim ograničenjima uvedenim izvan Italije.\nPortparol EU Christian Spahr reagovao je nakon što je italijanski ministar unutrašnjih poslova Matteo Salvini kritikovao pravila koja limitiraju budžetsku potrošnju i povezao ih je sa sigurnošću infrastrukture. Eurozona kritikuje Italiju zbog budžetskih jazova i pozvala ju je da obuzda potrošnju.\nSpahr je izjavio kako je “došlo vrijeme da pojasnimo neke stvari”, insistirajući da bi u okviru budžetskog plana za period 2014-2020. godine Italija trebala dobiti oko 2,5 milijardi eura unutar investicijskih planova EU za infrastrukturne mreže, uklučujući i cestovne.\nDodao je da je u aprilu EU “također odobrila pravila državne pomoći za italijanske autoputeve koji omogućuju ulaganja od 8,5 milijardi eura, uključujući i onaj koji se nalazi u regiji Genove”.\n– EU je, zapravo, ohrabrila ulaganja u infrastrukturu u Italiji – izjavio je Spahr prenosi Associated Press.