Čovek i automobil - Strana 2 - Zvanični forum Kamerne scene ''Miroslav Antić'' Senta\nPost od Bibliotekar » 08 Maj 2013, 03:15\nKavalkade automobilskog luksuza na socijalistički način – Priča br. 1: EMW 340\nU obećanom nastavku našeg malenog serijala o neopravdano zaboravljenim dostignućima tzv. socijalističke automobislke industrije, ovoga puta ćemo se pozabaviti jednim u širim krugovima javnosti gotovo potpuno nepoznatim segmentom tehničke istorije sveta, poimenično o začecima, dostignućima i krajnjoj sudbini proizvodnje luksuznih automobila u bivšoj Demokratskoj republici Nemačkoj, u nadi da će širenje spoznaje o ovom segmentu istorije doprineti poboljšanju uvida u brojna raskršća i utoke istorijskog razvitka, a koji može korisno poslužiti i u sagledavanju veoma aktuelnih pitanja alternativa našeg ovovremenog bitisanja i uspešnijem savlađivanju brojnih društvenih izazova kojima smo neštedimice izloženi i danas.\nStara nemačka izreka kaže da je uspeh stvar sreće u brzim preobražajima vremena. No imajući u vidu ovu kondenzovanu mudrost vekova, može se bez zazora konstatovati da je regija koja je nekada predstavljala geografski centar negdašnjeg Nemačkog Rajha, a koja je pak nakon okončanja II svetskog rata postala poznata kao Demokratska Republika Nemačka, za kratku 41 godinu svog postojanja bila izložena tako čestim i toliko fundamentalnim društvenim preobražajima da je uprskos evidentnom postojanju istinskog tehničkog vizionarstva, marljivosti, umeća i trudoljubiovosti njenih trudbenika postizanje egzistencijalne sreće za tamošnju populaciju usled dejstva paralelnih a oprečnih sila drušvenog razvoja bivalo izuzetak, a ne pravilo.\nJer na prostoru na kojem su po mišljenju mnogih neobaveštenih ljudi samo minorna transportno-tehnička ostvarenja poput Trabanta i Vartburga plavičastim oblačićima dvotatktnog izduva pokušavala da stvore iluzorno blažene horizonte individualne mobilne egzistencijalne perspektive, egzistirala je i društvenom razvoju doprinosila upravo čudesno bogata i inovativna, a danas žalosno zaboravljena i nipodaštavana tradicija izuzetno originalne i napredne automobilske industrije. Brenabor u Brandenburgu bio je pionir implementacije proizvodnog metoda tekuće trake u Nemačkoj. DKW u Čopau (Zschopau) je od dvotaktnog motora načinio Malo Čudo (Das Kleine Wunder). Simson-Supra je sistem razvoda sa dvostrukom bregastom osovinom u glavi motora i četiri ventila po cilindru predstavila još 1924, a legendarni BMW je automobile proizvodio isključivo u Ajzenahu. Auto-Union je predstavljao prvi pravi nemači automobilski koncern (sa četiri segmentirane robne marke u svome portfoliju – Audi, DKW, Vanderer i Horh) dok su luksuzni karoseristi poput Fola i Rurbeka (Voll und Ruhrbeck), ili Erdmana i Rosija u Berlinu, te Glezera u Drezdenu svojim ostvarenjima budili maštu i stvarali trendove kod poznavalaca automobilske estetike.\nLokaliteti slavne i gotovo sasvim nepoznate tradicije istočnonemačke automobilske industrije\nNo ta i takva istorija je u proleće 1945. bila potpuno devastirana i zatrpana nepreglednim nizom ruševina koje su saveznički bombarderi, naizgled paradoksalno, u procentualno većoj meri naneli istočnom, a ne pak zapadnom delu Nemačkog Rajha. Stvari su dodatno bile otežane gubitkom mnogih stručnih kadrova, masom izbeglica iz u međuvremenu anektiranih područja Nemačke, posvemašnjim kolapsom saobraćaja i enormnim nivoom ratnih reparacija koje su se neposredno sručile gotovo isključivo na tadašnju sovjetsku okupacionu zonu Nemačke. Zvanično je registrovano da je samo iz Auto-Unionovih pogona u Cvikauu tokom septembra 1945. izneto 16 000 kubnih metara šuta i preko 8000 tona metalnih olupina.\nMontažna hala „C” fabrike automobila u Ajzenahu – avgust, 1945.\nPogon „D” fabrike automobila u Ajzenahu – avgust, 1945\nA da stvar bude još gora, iz proizvodnih pogona u Cvikauu, Ajzenahu i Hemnicu je već tokom juna 1945. na ime ratnih reparacija bilo odneto 28.000 neoštećenih mašina u vrednosti od 55.5 miliona zlatnih maraka, uključujući i kompletan preseraj kompanije Ambi-Budd koja je izrađivala karoserije za BMW-ove modele 321, 326 i 327. Kada je oktobra 1945. započeo rad u devastiranim proizvodnim halama nove Nemačke radnika, seljaka i poštene inteligencije jedina vozila koja su izrađivana ručnim, zanatskim radom, i uz pomoć ručnog alata bila su ručna kolica i kare za transport džakova. Izgledalo je da je sa proizvodnjom automobila gotovo za dugi niz godina, a možda i zauvek.\nOdvoz komponenti demontiranih industrijskih postrojenja za SSSR po osnovu naplate ratnih reparacija\nNo jedan čovek se nikako nije mirio sa tim žalosnim stanjem. Duboko pogođen potištenošću i razočaranjem preživelih radnika fabrike i potpuno kontraproduktivnim razvlačenjem nekim čudom preživele proizvodne opreme, direktor odeljenja za proizvodnju motocikala komanije BMW u Ajzenahu Albert Zajdler je lično potražio glavnokomandujućeg sovjetskih okupacionih trupa koje su jula 1945. preuzele ostatke fabrike od američkih vojnika i predočio mu da bi u postojećoj situaciji bilo daleko racionalnije i po svakoga neuporedivo korisnije organizovati makar i limitiranu proizvodnju vozila. Složivši se njim, no ujedno izrazivši i sumnju u mogućnost organizovanja ma kakve efektivne proizvodnje vozila, maršal Georgij Konstantinovič Žukov je zapitao Zajdlera da li bi on i njegovi radnici mogli da u roku od nedelju dana za potrebe štaba okupacione uprave u bivšim pogonima BMW-a u Ajzenahu izrade 5 automobila predratnoga tipa. Sa ogromnim elanom i obiljem požrtvovanja, visokokvalifikovanog ručnog rada i organizacionog umeća, pet komada modela BMW 321 je prezentovano u Berlinu već posle 6 dana. Žukov je bio duboko impresioniran, te je smesta izdao Naređenje br. 93 o „Obezbeđenju proizvodnje novih putničkih automobila i motocikala u Tirinškoj fabrici automobila i mašina”.\nOdvoz demontiranih mašina za SSSR i druge zemlje narodne demokratije je zaustavljen, locirani su i čudom preostali i nerazvučeni ostaci sirovina koje su se u poslednjem mesecu rata još zatekle u retkim i razbacanim skladištima u sovjetskoj okupacionoj zoni, pa je tako krajem oktobra 1945. ponovo otpočela proizvodnja automobila u Nemačkoj. Vozila su iz pogona u Ajzenahu bila isporučivana Sovjetskom Savezu u svojstvu reparacija, te je 3000 BMW-a 321 i motocikala BMW R 35 otišlo put SSSR-a. Uvidevši preku potrebu za vozilima i u samoj Nemačkoj, okupaciona uprava je odobrila i proizvodnju za domicilne nemačke potrebe, a zahvaljujući toj odluci je do 1950. proizvedeno 8996 komada BMW-a 321 S – prvih automobila koji su proizvedeni u Nemačkoj nakon II svetskog rata – a koji su počev od 1949. počeli da se prodaju na komercijalnoj osnovi i u Švajcarskoj i to po ceni od 10.300 tadašnjih franaka po komadu, kao prvo posleratno eksportno vozilo Nemačke koje je pribavljalo preko potrebne devize za kupovinu deficitarne hrane, lekova i industrijske opreme na još uvek teturajućem se i neoporavljenom svetskom tržištu.\nŠvedska novinska reklama za EMW 327 iz 1949. godine\nOvaj izvozni uspeh je žestoko zaboleo upravni odbor BMW-a u zapadnom delu okupirane i politički već podeljene Nemačke. Minhenska centrala, uprkos štedroj pomoći primljenoj po osnovu Maršalovog plana, nije, naime, imala na raspolaganju ni jedan jedini pogon za proizvodnju vozila u matičnoj i kapitalizmu vernoj Bavarskoj. U nastojanju da izvrši ako ništa drugo a ono barem ekonomsko ugušenje oduzetih i sada već konkurentskih proizvodnih pogona u sovjetskoj okupacionoj zoni, Banka nemačkih zemalja iz Hesena je lansirala Nemačku Marku (DM) baziranu na dolarskom paritetu, što je dovelo u nezavidan finansijski položaj celokupnu sovjetsku okupacionu zonu, a što je sa svoje strane pak prinudilo sovjetsku okupacionu upravu da zarad predupređenja preteće valutne krize uvede u opticaj do tada nepostojeću Istočnu Marku (Ostmark).\nŠtaviše – fabrika u Ajzenahu je prethodno pomenutim potezom bila lišena i do tada redovno pristižućih i po proizvođače sa obe strane demarkacione linije obostrano korisnih isporuka komponenti koje su fabrikovali manji pogoni u Zapadnoj Nemačkoj, te stoga prinuđena da organizuje proizvodnju istih kod svoje kuće, što je opet dovelo ponajpre do osetnog pada proizvodnje vozila, a potom i do problema sa kvalitetom u međuvremenu teškom mukom osvojenih komponenti.\nTim još više zadivljuje činjenica da je 1948. – u jeku oštre nestašice čelika i uglja - fabrika automobila u Ajzenahu razvila savim novo vozilo. U vreme kada je produkcija ponosa zapadnonemačke industrije automobila, legendarne kompanije Mercedes Benc - uprkos finansijskim injekcijama Maršalovog plana i dostupnosti specijalizovanih mašina i čelika - bila ograničena na proizvodnju predratnog, četvorocilindričnog modela Mercedes 170, pojava nove sportske limuzine EMW 340 sa šestocilindričnim motorom automatski je dovela do znatnog rasta prestiža istočnonemačke automobilske produkcije i njenog boljeg pozicioniranja na tadašnjem, u pogledu raspoloživih automobila srednje klase i inače vrlo skučenom evropskom tržištu.\nEMW 340 – neočekivano šestocilindrično iznenađenje socijalističke nemačke automobilske industrije\nOvde se, u suštini radilo o daljem razvoju modela šestocilindričnog modela BMW 326 sa prerađenim, aerodinamičnijim prednjim i zadnjim delom vozila, integralnim farovima, novim četvorobrzinskim potpuno sinhronizovanim menjačem, samočistećim filterom za ulje, te novim rashladnim sistemom sa integralnim grejanjem putničke kabine tokom zime, a koje je do 1955. proizvedeno u 21.200 primeraka i u 6 različitih verzija, koje su obuhvatale i specijalizovana policijska, vatrogasna, dostavna i ambulantna vozila.\nNo bivša centrala u Minhenu se nije mirila sa sopstvenim porazom i sve uspešnijim nastupom državno-socijalističke industrije na zapadnoevropskom tržištu. Tužila je u međuvremenu podržavljenu kompaniju u Ajzenahu za zloupotrebu robno zaštićenog imena, pa je presudom zapadnonemačkog suda u Dizeldorfu iz novembra 1950. utvrđeno da fabrika u Ajzenahu ne može da prodaje automobile ukoliko i nadalje koristi ime BMW. Fabrika je stoga odlučila da promeni naziv automobila i preimenuje se u EMW – (Eisenacher Motorenwerk, Fabrika motora u Ajzenahu). Automobili su se pod starim imenom prodavali do kraja 1952. u DDR-u, Poljskoj, Sovjetskom Savezu i Čehoslovačkoj, odnosno sve do utroška već fabrikovanih amblema robne marke. Već fabrikovane stvari u to se vreme nisu, naime, bacale tako olako kao danas.\nNo čak i pre uvođenja u serijsku proizvodnju modela 340, a koji je makar i delimično bio baziran na predratnim modelima BMW-a, fabrika u Ajzenahu je tokom 1949. izradila i prototipove dve potpuno nove, autohtone i po performansama upravo zadivljujuće automobilske konstrukcije – sportske limuzine EMW 342 i EMW 343, koje su javnosti predstavljene na prolećnom sajmu u Lajpcigu 1951.\nPotpuno novi EMW 342 na prolećnom sajmu u Lajpcigu 1951. istavljen neposredno uz serijski model EMW 340\nObe nove sportske limuzine su zadržale šestocilindrični motor zapremine od 1971 ccm, no ovoga puta izmenjen tako da umesto 55 razvije 65 KS uz pomoć dvostrukog karburatora i dvostruke bregaste osovine u glavi motora. Vešanje je takođe bilo u potpunosti promenjeno: umesto nezavisnog vešanja sa trougaonim ramenima i lisnatim gibnjevima, na prednjim su točkovima korišćena dvostruka poprečna ramena sa torzionim stabilizatorom i teleskopskim amortizerima. Pojedinačno vešanje je bilo primenjeno i na zadnjim točkovima, i to u verziji sa podužnim ramenima, spiralnim orpugama i teleskopskim amortizerima, što je sve skupa dovelo do izuzetne stabilnosti karoserije vozila na neravninama, a bez izmene nagiba i traga točkova, te do sledstvenog dobrog prijanjanja točkova uz kolovoz.\nEMW 342 – revolucionarna novina iz Ajzenaha\nNove su bile i samonoseće karoserije koje je dizajnirao mag istočnonemačkog automobilskog dizajna, inženjer Hans Flajšer. Oba modela su koristila pomenuto rešenje u tzv. ponton-formi, koja omogućavala povećanje unutrašnjeg prostora i još aerodinamičnije oblikovanje karoserije u odnosu na prethodni model. Nove karoserije bile su za 10 cm šire, za 20 cm duže i za 30 cm niže u odnosu na model 340, što je rezultiralo i izrazito modernijim spoljnim izgledom vozila. No osnovna prednost je ostvarena paralelnim smanjenjem težine karoserije vozila za preko 100 kg, što je uz povećanje snage motora dovelo i do znatno povoljnijih dinamičkih karakteristika vozila koje je postizalo maksimalnu brzinu od 145 km/h.\nEMW 343 – zadivljujuće kontemporaran dizajn inženjera Maksa Flajšera iz 1949.\nVelika pažnja bila je posvećena i unutrašnjosti automobila. Ona je bila dovoljno velika, pa su na prednjoj i zadnjoj klupi udobno mogle da sede po tri odrasle osobe. Načinjen je i nov sistem grejanja i provetravanja vozila, a automobil je opremljen i električnim uređajem za brzo odmrzavanje vetrobranskog stakla, te električnim upaljačem za cigarete. Radio sa 5 talasnih područja prijema je bio predviđen kao standardna oprema, a u instrument-tablu su bili pored standardnih kontrolnih instrumenata inkorporirani i obrtomer, merač pritiska i temperature ulja, kao i napona baterije. Prtljažnik se otvarao sa vozačevog mesta.\nNo obe ove konstrukcije nikada nisu ušle u serijsku proizvodnju! Naime, nakon što je sredinom 1952. fabrika automobila u Ajzenahu nakon četvorogodišnje dvojne sovjetsko-nemačke uprave u potpunosti predata na upravu organima Demokratske Republike Nemačke, centralna planska komisija je nakon razmatranja programskih prioriteta na primedbu Komisije za idejni rad Ujedinjene socijalističke partije Nemačke došla do zaključka da je umesto podržavanja koncepta proizvodnje luksuznih i reprezentativnih vozila što pre potrebno preći na što masovniju proizvodnju državi radnika, seljaka i poštene inteligencije nominalno daleko primerenijih automobila srednje i niže klase.\nProizvodnja luksuza je u nadi pristizanja boljih, konzumiranju luksuza primerenijih vremena, odložena za kasnije.\nPost od Upravnik » 03 Nov 2013, 09:59\nVOZILI SMO: Najmoćnijeg Rols Rojsa dizajnirao je Srbin!\nKada treba započeti priču o modelu “vrejt” nije lako odlučiti od čega da se počne. Izbor je ovaj put pao na dizajn, i to iz nekoliko razloga. Prvi je svakako činjenica da izgled karoserije ovog modela potpisuje srpski dizajner Pavle Trpinac. Prilično veliki presedan, pogotovo ako se u obzir uzme i to da je najluksuzniji model u ponudi Rols Rojsa, čuveni “fantom”, takođe dizajnirao Srbin, Marek Đorđević.\nDrugi razlog zašto priču o modelu “vrejt” počinjem dizajnom je činjenica da je u pitanju automobil koji izgledom ostavlja bez daha. Ali u pravom smislu te reči, što mogu i da ilustrujem praktičnim primerom. Naime, automobil smo na testiranje preuzeli u Budimpešti, pred glavnim ulazom u luksuzni hotel iz lanca Four Seasons u samom centru grada. Ispred “vrejta” su bili parkirani nova Poršeova “karera 911 kabriolet” i “aston martin DB9”, ali masa turista, koji su neizbežna pojava u Budimpešti, ta dva automobila nije ni registrovala. Ustvari, nije me toliko impresioniralo da pomenuti automobili nisu privukli pažnju prolaznika, već to kakvo magnetsko dejstvo “rols rojs” ima na njihove poglede i fotoaparate.\nU najkraćem, kao da se na mestu “vrejta” nalazio leteći tanjir, a u mesto “poršea” i “aston martina” na primer dva prosečna porodična MPV modela. Inače, sam dizajn ovog luksuznog kupea se oslanja na model “goust”. Prednji deo je veoma sličan, može se reći čak i isti ako se izuzmu neke blage izmene. Kako saznajemo u razgovoru sa ljubaznim predstavnicima britanske kompanije, najveći izazov je predstavljao upravo zadnji deo. Posle detaljnih planiranja na kraju se ipak odustalo od klasične trozapreminske kupe forme, a modelu “vrejt” je podarena takozvana “fastbek” kupe forma, koja podrazumeva opadajuću liniju krova. Time je automobilu podaren pomalo nesvakidašnji izgled, ali je i izbegnuto da karoserija izgleda kao “goust” sa dvoje vrata manje.\nDa je u pitanju automobil koji definitivno istupa iz savremenih automobilskih šablona postaje jasno i prilikom ulaska u njega. Vrata se otvaraju sa prednje strane, a tek tada sam i primetio masivan hromirani rukohvat smešten na neobičnom mestu – ispod retrovizora. Iznenađenja ne prestaju ni kada vrata treba zatvoriti. Ta radnja se, bar sa unutrašnje strane, vrši pritiskom na prekidač. A kada se vrata zatvore nastaje apsolutna tišina. Iako smo se u tom trenutku nalazili u centru uzavrele Budimpešte, u trenutku sam se osetio kao u svojoj spavaćoj sobi u gluvo doba noći.\nKvalitet materijala i izrade je nešto što se podrazumeva i o čemu je jako nezgodno pisati, jer ga je nemoguće uporediti sa “ovozemaljskim” automobilima. Dovoljno će biti ako kažem da je od materijala moguće pronaći samo metal, kožu i drvo, ali to nikako ne ilstruje dovoljno celu sliku, jer taj opis važi ia za veliki broj premijum automobila ostalih proizvođača. Ono što kod Rols Rojsa nije moguće pronaći, a važi uglavnom za sve ostale, su tragovi bilo kakvog kalkulisanja kada je kvalitet u pitanju.\nSvakom detalju je posvećena posebna pažnja. Kao da je svaki prekidač planski diajniran, izrađen od biranog materijala i brižljivo poliran. Drugi utisak je, a to predstavnici Rols Rojsa posebno ističu, je jednostavnost. Minimalistički pristup je očigledan. Broj prekidača je sveden na minimum, iako bi se od skupocenog automobila očekivalo upravo suprotno. To dobro ilustruje i primer da je LCD monitor u vrhu centralne konzole sakriven iza crne lakirane površine, a otkriva se pritiskom na polirani metalni prekidač. Jednostavno, “vrejtu” nisu potrebni drečavi monitori da bi prikazao svoj raskoš, on pleni drugim kvalitetima.\nPodrazumeva se da se sve radi električnim putem, a moguće je podešavanje po visini, uzduž i u lumbalnom delu. I to je to, bez nepotrebnih opcija proširivanja ili sužavanja bočnih ojačanja, produžavanja sedalnog dela i slično… Sve to nije potrebno. Sećam se da u “goustu” nisam bio oduševljen oblikom prednjih sedišta, dok su ona u “vrejtu” jednom rečju – savršena. Ono što nas je prijatno iznenadilo je i to da čak i na zadnjoj klupi ima dovoljno prostora, a osobe visine do 185 centimetara komotno mogu da se otisnu i na duga putovanja.\nMotor se startuje pritiskom na prekidač. Pri pokretanju motor za trenutak proizvede prelepi V12 zvuk, da bi se u potpunosti utišao. U vožnji je praktično nečujan, a zvuk do kabine dopire samo pri maksimalnim ubrzanjima, ali i tada veoma diskretno. A sama ubrzanja opet nije lako opisati, jer ih nije moguće uporediti sa standardnim automobilima. Dok se vozač nalazi za upravljačem “vrejta” on je u svakom trenutku svestan njegove mase i njegovih dimanzija. Upravo zato ubrzanje do sto kilometara na čas za samo 4,6 sekundi u automobilu mase 2.360 kilograma izgleda nestvarno.\nPri pritisku na desnu pedalu automobil počinje putnike silovito da potiskuje u naslone sedišta uz propratnu huku motora, ali koja se čuje prigušeno kao da dopire iz automobila koji se nalazi ispred. I to traje dok god se ne skloni noga sa desne pedale. Stabilnost i upravljivost nisam proveravao jer to zaista nema nikakvog smisla u ovom automobilu, ali sam zato u par navrata bio u situaciji da osetim kako funkcioniše elektronska kontrola stabilnosti. Potpuno suprotno očekivanjima, prilično je gruba.\nU slučaju zanošenja elektronika kočenjem određenog točka automobil kao šamarom vraća na idealnu putanju, što je možda samo dodatna opomena da je u pitanju automobil koji nije namenjen osvajanju krivina. U principu on nije namenjen ni silovitim ubrzanjima, a motor enormne snage kao da je tu zato što se to od Rols Rojsa očekuje. Moj utisak je da je ovaj automobil prvenstveno namenjen uživanju u laganoj vožnji. Vazdušno oslanjanje vozača potpuno izoluje od dešavanja ispod vozila, a vožnja nekako više podseća na plovidbu. Sa druge strane, tokom celog testa mi se činilo kao da se nalazim za upravljačem automobila koji može sve i koji može da me izvuče iz svake situacije.\nVeć dva puta sam rekao da mi u pisanju ovog teksta poteškoću stvara činjenica da “vrejta” nemam sa čime da uporedim. Ovaj put ću tu činjenicu da okrenem u svoju korist, jer ona na neki način najbolje opisuje sam automobil. U pitanju je super kupe koji apsolutno ne ma prave konkurente na tržištu.\nPojedini automobili mogu eventualno da pariraju visokom cenom, ali niko ne može da pruži sličan nivo luksuza, kvaliteta i prestiža. To konkurentskim proizvođačima može da predstavlja donekle i olakšavajuću okolnost, jer “vrejt” siurno neće ugroziti njihovu ponudu. Jednostavno se ne podudaraju. Ali sasvim sam siguran da mnoge kompanije Rols Rojsu itekako zavide na ovakvom automobilu.\nPost od Bibliotekar » 04 Nov 2013, 17:44\nNajveći problem sa novinarima je u tome što su oni, uprkos neslućenom razvoju informatičkih tehnologija, po definiciji univerzalne neznalice. Koji zbog svoje lenosti - od koje nema gore bolesti! - avaj, ne znaju da je najsnažniji ikada napravljeni Rols Rojsov automobil zapravo stari, dobri Fantom II (šasija: tip 64GX), u koji je ugrađen dvanaestocilindrični avionski motor Rols Rojs Merlin Mk I koji razvija 1.200 KS na gospodski umerenih i plemenitom dignitetu primerenih 2.800 obrtaja u minuti.\nNajsnažniji ikada načinjeni Rols Rojsov automobil – RR Phantom II Merlin sa 1.200 KS\nDizajnirao ga je, kao što je nekada i bio običaj, čistokrvni plemeniti Englez po imenu Garni Nating.\nKlasicistički dizajn Garnija Natinga kao pitoma prekrivka neslućene snage\nNa tehničkom pregledu je, inače, devastirao dinamometričke valjke (znate kako je – 1200 konjskih snaga ipak je malo previše za državno opunomoćene ustanove koje nisu navikle na iskakanje iz šablona), a na trkačkoj pisti je izvrgao ruglu neke od najizvikanijih trkačkih vozila planete. Šta da se radi - snaga je snaga. O obrtnom momentu da se i ne govori. Ovi savremeni proizvodni timovi bi opisujući izradu adekvatnog kvačila i menjača za prenos tolike snage napravili barem par doktorskih disertacija. Pasionirani inženjeri RAF-a koji su zarad puke razonode napravili ovo čudo tehnike to su smatrali neprimerenim. Zaboga, pa zato su inženjeri...\nKomandna tabla najsnažnijeg Rols Rojsa na planeti\nNo to nije najveći nedostatak ovog prethodno predstavljenog domaćeg novinarskog zadatka na zadatu temu prosperitetnog automobilskog kapitalističkog srpsko-engleskog bratstva i jedinstva. Nedostatak je u nečem drugom. Nedostatak je u samom automobilu, koji je, po definiciji, esencijalno trebao da bude britanski kao i sama kraljica Viktorija lično. U tome je, doduše, i uspeo.\nOstao je debeli, zadrigli Bavarac bez imalo engleski vižljaste vedrine.\nAvaj, novi Vrajt, baš kao i novi Fantom predstavlja preobučeni BMW serije 7, što samo po sebi i ne bi moralo da bude loše, da nije u pitanju pljunuta mehanička kopija znamenite socijalne zgode u kojoj je dinastička Kuća Hanovera poslala preko mora Georga I da pomaže vladajućim porodicama Britanije u plođenju rase ljudi sastavljenih isključivo od zubala, čela i harizme. Dotični eugenički program je, očito, neometeno - o Gospodnja Voljo! - uspeo da upliviše i na dizajn automobila.\nDa, ovaj automobil je zapravo pan-evropski projekat: šasija će se otkivati u Norveškoj, dorađivati u Danskoj, variti u Nemačkoj, a potom slati u Britaniju na sastavljanje i finalizaciju u Gudvud, par milja od čuvene istoimene trkačke staze koja je nekada predstavljala stecište džentlmena-sportista sa uzoritim manirima.\nNo rezultat ove međunarodne saradnje umesto na džentmena-sportaša liči na njegovu bogatu raskrupnjalu udovicu sa aureolom vojvotkinje, a koja je nakon njegove smrti namerna da s vremena na vreme veselo đipne sa energijom Princa Filipa koji je upravo čuo otvaranje kabineta sa pićem. Problem sa dizajnom ovog automobila je u tome što on upravo odiše velikom inercijom, ogromnom, kabastom masom koja je potpuno korespodentna atmosferi Doma Lordova nakon ručka. U prevodu - Pompeznom Mrtvilu pre nailaska digestivnih vetrova.\nNaravno, nema teorije da ću ja ikada moći sebi finansijski da priuštim mašinu nalik ovoj. No ovako štovalački nastrojen spram Britanske Tradicije smatram za svoju moralnu obavezu da kažem da mi se čini da predstavljena proizvodna i dizajnerska filozofija, orijentisana ka tome da u XXI veku omogući egotistično uzdignuće noseva zaludnih potomaka onih čiji preci pre samo šest generacija nisu po zakonu smeli da poseduju ni konja vrednijeg od 5 funti, odiše nečim blasfemičnim. Sama pojava automobila invocira estetičku rogobatnost. Proporcionalnu konfuziju, uvredljivu poput Vestminsterske Opatije sa pridodatim anti-rol barom i spojlerom. U biti nešto farsično i duboko profano, iole konzistetnom umu neprihvatljivo, nebritansko, problematično i unižavajuće, poput, recimo, Vinstona Čerčila u mideru.\nZbog toga možda i nije čudno što je odmah po prikazivanju ovaj model počašćen epitetom „ružan”. Drugačiji epitet se i ne bi mogao dati vozilu čiji spoljni dizajn podseća na nežno otesanu ciglu na steroidima, pored koje jedna Lada 2107 deluje kao senzitivna lepotica sa rafinmanom.\nU suštini Rols Rojs Vrajt je zapravo savršeno svrsishodan automobil. On je ljubak i sjajan mehur izrađen za razonodu super-bogatih, koji će biti odbačen čim više ne bude predstavljao statusni simbol. Biće kočija za ljude koji imaju želju da budu naši kraljevi. Za koje mi inače nismo glasali.\nNo te i takve osobe zaboravljaju na staru istinu da je za naročiti automobil potrebna i naročita osoba. A da istinski karakterni automobil mora da poseduje kosmopolitski duh i nekonformistički karakter. Da mora da bude Vesnik Budućnosti i Otelotvorenje Nade. Ukratko – da umesto oličenja epohe bude vanvremenski objekt, koji, poput niže predstavljenog, uprkos nagomilanim decenijama i danas svojom pojavom u inače totalno prezasićenom i na sve već oguglalom Berlinu emanira prispeće diplomatske misije iz Alfe Kentaura i dolazak Carstva Slobode i Epohe Diviniteta na Zemlju:\nUzor kontemporarnom dobu primerenog i svrsishodnog dizajna\nAutomotivnog objekta kojeg su svi oni koji su ga makar i jednom u životu videli jednostavno i od srca prozvali „Boginja”. U originalu: La Déesse.\nNadam se da će jednoga dana i Perspektivni Srbi Dizajneri spoznati njene neprolazne, božanske čari. Njima na slavu, a nama na korist. No do tada će, avaj, po svoj prilici jošte mnogo vode Dunavom proteći...\nPost od branko » 07 Mar 2014, 16:05\nOva zver juri 441 km na sat!\nŠveđani su napravili najbrži automobil na svetu, koji može da razvije brizinu od čak 441 kilometar na sat!\nU pitanju je “The Koenigsegg One:1”, koji od nule do 200 kilometara na sat ubrzava za samo 20 sekundi. Ova zver je predstavljena na Sajmu automobila u Ženevi, ima petolitarski V8 motor i neverovatnih 1.322 konja. Zadovoljstvo da ovaj automobil imate u garaži koštaće vas oko 2,03 miliona evra.\nPost od Bibliotekar » 08 Mar 2014, 15:19\nA ova je zver jurila 447 km/h još 27. X 2013.\nPre no što počnu da se nekritički (samo) hvališu, Šveđani bi, zarad naučno-tehničke objektivnosti, trebali da pre gromopucatelnih javnih obraćanja malčice pretraže baze podataka na Svetski Razapetoj Mreži. Saznali bi tada da ortodoksnim Teksašanima, na primer, još uvek ne mogu ni da primirišu.\nMala teksaška tjuning-kompanija „M2K Motorsports” iz Fulšira u Teksasu napravila je, naime (i svim zainteresovanim osobama na prodaju i nudi!), modifikovanu & doreađenu varijantu legendarnog sportskog automobila Ford GT, čiji dvostruko turbinski prehranjivani aluminijumski V 8 motor sa radnom zapreminom od 5.400 ccm razvija čitavih 2.000 KS i (za sada postignutu!) maksimalnu brzinu od 447,4 km/h (278,2 mph), kojom je zvanično oboren i rekord u čuvenom nadmetanju „Teksaška milja” u Bivilu.\nZainteresovane osobe se za nabavku ovog automobila mogu obratiti navedenoj kompaniji na adresu: M2K Motorsports, 30417 5th street, Suite F - Fulshear, TX 77441.\nStoga poruka & naravoučenije za Šveđane i nadalje glasi: Blue Oval for life, Baby!\nPost od branko » 08 Mar 2014, 15:40\nPost od Bibliotekar » 08 Mar 2014, 17:39\nNe, dragaj dušo moja. Tek ćeš 2015. saznati ono uistinu bitno.\nPost od branko » 08 Mar 2014, 18:35\nNe pričam ja o autima...\nPost od Bibliotekar » 08 Mar 2014, 19:49\nTja, sukladno je Tvom običaju...\nNo ništa Ti ne brini - ja ću i nadalje uzorito da štujem nominalnu tematiku ovdašnju.\nPost od branko » 09 Mar 2014, 00:20\nK'o i vazda...\nPost od branko » 26 Jun 2014, 15:38\nNajbrži serijski Jaguar ikada: "F-tajp project 7"\nJaguarov tim za specijalna vozila je zvanično predstavio novi "jaguar f-tajp project 7" serijski model koji će sa 567KS predstavljati najbrži drumski automobil iz engleske firme ikada.\nDvosed se bazira na "D-tajp" dizajnu, a moćnih 567KS dolazi iz 5.0-litarskog V8 sa super punjenjem.\nProizvodnja podrazumeva maksimalnih 250 jedinica, a prve isporuke se očekuju sledeće godine. Novi automobil se razlikuje od standardnog "f-tajpa" pre svega opremom od karbona poput prednjeg splitera i zadnjeg difuzera a osim što je lakši za 80kg, potisak mu je povećan za 177 posto.\nU ponudi će se naći u četiri boje - crvenoj, beloj, plavoj i zelenoj, a beli krugovi i pruge će moći po želji da se uklone.\nMoćni motor pruža ubrzanje do stotke za 3.9 sekunde uz maksimalnu brzinu od 300km/h.\nPost od Upravnik » 27 Jun 2014, 10:54\nMa ovo nema veze sa istinom. Sad će tebi (a i nama) Bibli da pruži pravu informaciju. Samo da je izgugla.\nPost od Bibliotekar » 27 Jun 2014, 13:53\nNema Bibli apsolutno nikakve potrebe za guglanjem – ta memorija ga još uvek odlično služi, pa su mu tako i više no dobro poznata ona brojna istinski intrigantna poglavlja u istorijatu jedne od najprestižnijih automobilskih kompanija svih vremena.\nStoga potpuno mirne savesti on kao istinski poklonik trajnih vrednosti može mirno da Vam saopšti njegovu apsolutnu zgroženost nad činjenicom da je pod svoje stare dane doživeo čak i to da oficijelni portparoli jedne uzorite kompanije, a usled grozomorne i racionalnom umu neshvatljive potrebe za profitno orijentisanim samoreklamerstvom, ne poznaju istorijat kompanije koju oficijelno predstavljaju!\nZaista je i sramno i žalosno da u ovom tzv. informatičkom dobu izuzetno dobro plaćeni ignoranti svojim evidentnim nepoznavanjem činjenica dovode u objektivnu zabludu nebrojene poklonike tehničkog napretka i time unižavaju ne samo znanje, već i ogroman trud desetina i stotina istinskih intelektualnih i manuelnih trudbenika, koji su svojim bezrezervnim angažmanom još 1990. realizovali apsolutno najbrži ikada načinjeni serijski „Jaguar” – model XJR-15, koji je ostvario maksimalnu brzinu od 307 km/h.\nIstinski najbrži serijski „Jaguar” svih vremena - model XJR-15\nIako su načinjena svega 53 primerka ovog vrhunskog sportskog automobila, čija je cena usled primene čak i danas avangardnih tehnoloških rešenja dostizala diskriminatorno respektabilnih 960.165 $ po primerku, on je nesumnjivo predstavljao serijski izrađivano vozilo. Štaviše, upravo je potreba za homologacijom u skladu sa odredbama tada važećeg pravilnika za vozila takmičarske grupe „C” Međunarodne automobilističke federacije (u okviru koje je vozilo trebalo da se takmiči) uslovilo limitiranje potencijala njegovog dvanaestocilindričnog aluminijumskog V motora, na kojem nije bila dozvoljen upotreba turbinskog prehranjivanja.\nNo čak i tako ovaj automobil u tehničkom smislu predstavlja još uvek nedostignuti ideal u poređenju sa razvikanim F-Type Project 7-om, koji ni danas još ne poseduje kompletnu kompozitnu karoseriju od Kevlara i karbonskih vlakana kod koje motor predstavlja integralni deo monokok-šasije i nosača ogibljenja, dok njegova kovana radilica i nadalje nije izrađena od plazmatski nitrirane hrom-mangan-molibdenske čelične legure EN40B koja ima otpornost prema abraziji i habanju koja za 400% prevazilazi važeće standarde u automobislkoj industriji EU.\nOpis zvuka koji pak dopire iz izduvnih cevi tehnički uzoritog „starca” XJR-15 objektivno nije moguće dati rečima. Njega je jedino moguće doživeti i osetiti srcem:\nBarem od strane onih koji ga još uvek imaju. Jer srce uvek bolje vidi od očiju koje se isuviše lako daju opseniti profitno orijentisanom prostotom.\nPost od Upravnik » 27 Mar 2015, 12:56\nMaleni automobil neobičnog imena "Prvenac" svjetlost dana ugledao je daleke\n"Prvenac" je mogao da okreće sve točkove, tako da je krajem 50-tih godina prošlog vijeka mogao paralelno da se parkira, što je koncept na kome u sadašnjem vremenu rade mnogi proizvođači automobila.\nhttp://www.6yka.com/novost/69509/prvena ... -auto-sfrj\nPost od Bibliotekar » 29 Mar 2015, 01:58\nZaista je lepo što se neko setio da predstavi istinski inspirativno projektno delo inženjera Miroslava Nestorovića, no to predstavljanje ne bi trebalo da prezentovanjem potpuno proizvoljnih i činjenično neutemeljenih tvrdnji dovodi u zabludu istinske poklonike istorije jugoslovenskog automobilizma.\nNovinski članak iz 1958. posvećen „Prvencu” koji je te godine prikazan na Beogradskom sajmu\nPonajpre treba reći da apsolutno nikakva politička odluka tadašnjeg državnog ili partijskog rukovodstva nije bila uzročnik gašenja ovog projekta beogradskog preduzeća „David Pajić”. Razlog za to je bio mnogo prozaičniji: tadašnja jugoslovenska industrija motora jednostavno nije proizvodila ni jedan jedini motor sa unutrašnim sagorevanjem koji bi mogao da se ugradi u ovo vozilo, a renomirana nemačka kompanija BMW sa kojom su pak naši privrednici vodili pregovore o eventualnim isporukama motora zapreminske klase 250 - 300 ccm (koji su jedini dolazili u obzir za ugradnju u prostorno izrazito limitiranu karoseriju vozila) i komponenti transmisije nisu želeli da ugrožavaju produkciju sopstvenog mikroautomobila BMW Isetta, te su odbili da pomenute komponente isporuče Jugoslaviji, odnosno daju licencu za njihovu ovdašnju produkciju.\nBMW Isetta – ljubomorno čuvana tržišna uzdanica renomiranog bavarskog proizvođača iz druge polovine pedesetih godina XX veka\nProdor tzv. minijaturnih automobila na automobislko tržište tokom pedesetih godina bio je izrazito intenzivan širom Evrope, te se u periodu od 1948. do 1962. pojavilo čak 59 različitih tipova minijaturnih vozila, koja su zapravo predstavljala dalju evoluciju motocikla. Razlozi za to su bili veoma jednostavni: oskudica industrijskih kapaciteta, nedostatak fabrikata ratom izrazito devastirane metalne industrije, još uvek nedovoljna rafinerijska proizvodnja pogonskog goriva i ne osobito masivni finansijski potencijal tadašnje populacije, uz sve izraženiju potrebu za relativno brzim, cenovno dostupnim, te eksploataciono nezahtevnim vozilima namenjenim individualnom prevozu sve masovnijeg urbanog stanovništa, doveli su do ideje o daljem unapređenju pojavom skutera već inoviranoga motocikla u jeftino i masovno vozilo koje je pored samog prevoza u stanju da svojim vlasnicima pruži i zaštitu pred nepovoljnim sredinskim uticajima – do svojevrsnog skutera na četiri točka opremljenog krovom, a uz primenu najvećeg mogućeg broja već raspoloživih i masovno proizvođenih, te stoga jeftinih komponenti za motocikle.\nU to vreme (sredina pedesetih godina XX veka) na popisu proizvođača motocikala u Jugoslaviji nalazili su se samo „Tomos” iz Kopra i TMZ iz Zagreba. Prvi je bio poznat po motociklima izrađivanim na osnovu licence austrijske kompanije „Puch”, dok je TMZ svoje proizvode radio na osnovu licence jedne druge austrijske firme – kompanije Halleiner Motoren Werke.\nPreduzeće „Tito” iz Sarajeva (PRETIS, Vogošća) je tek 1957. potpisalo ugovor sa najvećom tadašnjom evropskom fabrikom motocikala – poznatom kompanijom NSU. No čak ni tada ni jedna jedina domaća fabrika nije proizvodila motor zadovoljavajuće snage (14 KS):\n- „Tomos” je proizvodio dvotaktne motore zapremine 49 ccm (2,3 KS - ugrađivan u moped Kolibri ), motor zapremine 125 ccm (5,1 KS – ugrađivan u skuter Galeb), motor od 175 ccm (12,3 KS – ugrađivan u motocikl Tomos – PUCH 175 SV), te uvozio iz Austrije motor od 250 ccm (14 KS – ugrađivan u motocikl Tomos –PUCH 250 SG)\n- zagrebački TMZ je proizvodio dvotaktni motor od 49 ccm (2,1 KS – ugrađivan u skuter Švrćo);\n- sarajevski PRETIS je proizvodio dvotaktni motor od 150 ccm (6,2 KS – ugrađivan u skuter Prima), četvorotaktni od 125 ccm (8,8 KS ugrađivan u NSU-Pretis Superfox), te četvorotaktni motor od 175 ccm (12,5 KS ugrađivan u model NSU-Pretis Maxi).\nKao što se da videti, u pomenutom periodu ni jedan jedini domicilni jugoslovenski proizvođač lakih motora nije mogao da ponudi domaći pogonski agregat u kategoriji od 15 KS, koji je bi ugradnjom u predatvljeno vozilo obezbedio istom izvornim projektom predviđene dinamičke karakteristike, dok inostrane kompanije pak nisu želelele da ustupe sopstvene motore ili motorske komponenete za proizvodnju njima potencijalno tržišno konkurentnog vozila.\nUistinu zadivljuje činjenica da je praktično najinformativniji tehnički prikaz dotičnog vozila dat u američkom naučno-popularnom časopisu „Popular Science” iz septembra 1959. godine:\nPrikaz „Prvenca” u američkom časopisu Popular Science, septembar 1959.\nIz fotografija je evidentno da je u pitanju vozilo sa cevastom šasijom i rombičnim pozicioniranjem točkova, pri čemu o podužna ramena putem krstastih zglobova ovešeni prednji i zadnji točak predstavljaju upravljačke točkove, dok prenos snage ide preko centralne krute osovine vođene dvema lisnatim oprugama, koje su preko opružnih stega i teleskopskih amortizera ovešene o karoseriju.\nOno što uistinu zadivljuje jeste postojanje tzv. povezanog ogibljenja – spiralnim oprugama (u orebrenim rukavcima cevaste šasije) povezani su prednji i zadnji elastični elementi na obe strane vozila, čime se sprečava neprijatno ljuljanje karoserije.\nPovezano ogibljenje prototipa „Prvenac” iz 1958.\nIstini za volju treba reći i to da tzv. rombično pozicioniranje točkova na automobilu uopšte nije bilo apsolutno originalno jugoslovensko rešenje – ono je po prvi put zapravo bilo upotrebljeno još nepojamno daleke 1901. od strane britanskog konstruktora Maksvela Mejberli-Smita na modelu Sunbeam Mabley:\nSunbeam Mabley 2,75 HP iz 1901. godine\nŠtaviše, Renoov inženjer Marsel Alamanji je još 1948. na tadašnjem Pariskom auto-salonu prikazao prototip potpuno simetričnog minijaturnog „narodnog automobila” sa tzv. rombičnim rasporedom točkova i motorom od 569 ccm, u koji su putnici ulazili i iz njega izlazili podizanjem kompletnog prednjeg odnosno zadnjeg segmenta karoserije, a unutar vozila pak sedeli leđima okrenuti jedni drugima.\nPrototip Narodnog automobila inženjera Fransoa Alamanjija iz 1948.\nOn je svoje rešenje zaštitio i patentom, ali velike automobilske kompanije – uključujući i njegovu matičnu firmu „Reno” – nisu pokazivale interes za gradnju takvih automobila, pravdajući to izraženom sklonošću ka prevrtanju vozila sa takvom konfiguracijom točkova, osim u slučajevima kada je u takvoj konfiguraciji implementiran i dodatni (i za izradu skuplji!) sistem sa tzv. oscilujućom karoserijom.\nAlamanjijev patent br. FR996011 iz 1948. godine\nMišljenje vodećih svetskih fabrika nije se promenilo ni nakon što je legendarni dizajnerski studio „Pininfarina” ponudio proizvođačima svoju verziju ovog sistema, uobličenu u inovativni model Pininfarina X iz 1960. godine:\nPrototip Pininfarina X iz 1960. godine sa rombičnom konfiguracijom točkova\nNo to je već jedna sasvim nova priča...\nPost od branko » 26 Sep 2015, 19:39\nNajbrži automobil na svetu - "Bloodhound SSC" juri 1.600km/h\nPost od Bibliotekar » 27 Sep 2015, 23:17\nAvaj, još uvek to nije, tehnoavangardno Lane Moje. Možda će jednog lepog dana i biti, ali trenutno nije još dogurao ni do stotke, koju je onaj riđobradi ludak Kamij Ženasi inokosno - bez ma čije pomoći ili sponzorstva - i inadžijski premašio jošte 1. maja 1899. svojim poetično nazvanim elektromobilom „Nikada zadovoljna” (La Jamais Contente).\nNo ovaj teretni automobil još uvek predstavlja aktuelnog šampiona u svojoj kategoriji:\nPeterbilt Shockwave Jet Truck: 36.000 KS, 605 km/h\nKako sada stvari stoje, čini se da mu još zadugo titulu niko neće preoteti.\nPost od branko » 28 Sep 2015, 08:54\nBibliotekar napisao: jošte 1. maja 1899.\nPost od Bibliotekar » 28 Sep 2015, 15:29\nPost od Upravnik » 28 Sep 2015, 21:17\nOvako je mogao i naš Stojadin da izgleda.


Majkine hurmašice – ukusne, posebne, najbolje! - Iskra Islama\nVisits: 1602 Today: 1\nNedostajes mi draga majka.\n← Priča o bosanskome hadžiji koji se izliječio od teške bolesti dijeljenjem sadake\nOVA SURA JE NAJBOLJI LIJEK ZA STRAH I BRIGE →


BRATSTVO 1946 KRENULO SA PRIPREMNIM UTAKMICAMA | Apa-press\n10. februara 2019. 10. februara 2019. od Apapress\nNakon što je Sreten Vilotić podneo ostavku na mesto trenera Bratstva 1946, tu ulogu je preuzeo Života Gavrilović. Popularnom Žići nije ovo prvi put da sedi na „vrućoj“ klupi u ulozi šefa stručnog štaba, jer je tu funkciju u više navrata obavljao i to veoma uspešno. Danas je Bratstvo 1946 pod njegovim vođstvom krenulo u seriju prijateljskih utakmica, a prvi ispit Prigrevčani su imali u Subotici protiv Bačke 1901 gde su odigrali nerešeno 1:1.\nPrigrevčani su golom Švelja u 32. minutu vodili sve do nekoliko sekundi pre kraja utakmice, a onda su primili izjednačujući pogodak.\n-Rezultat u ovakvim utakmicama nije prioritetan, već da se uigraju ekipa i neke akcije. Zadovoljan sam kako su igrači podneli današnju utakmicu i verujem da će svaka sledeća biti bolja. Raduje me što su mladi, takozvani bonus igrači prikazali zavidan kvalitet, jer je to kod mnogih klubova goreći problem, rekao je Gavrilović i dodao: – Prelazni rok je završen, imamo ovaj igrački kadar i sa njim moramo da nastavimo da se borimo za sami vrh tabele Srpske lige Vojvodina. Nećemo bitnije menjati program priprema, što znači da nam ostaju isti rivali za sledeće prijateljske utakmice, kao i ustaljeni termini treninga.\nOpširniji tekst sa novim-starim trenerom Bratstva 1946 narednih dana.\nPredhodniDUNAV NEPRIJATNO IZNENADIO SVOJE PRISTALICE\nSledećiUSPEŠAN POČETAK SEZONE ZA APATINSKE ATLETIČARE\nABASOVU „ZLATNA RUKAVICA“ 30. novembra 2020.\nMFL SOMBOR 1. RAZRED 5. septembra 2020.\nU SREDU ĆE SE ZNATI KO JE BOLJI BRATSTVO 1946 ILI RADNIČKI 1912 (SOMBOR) 25. marta 2019.\nAPATIN POGODAN ZA PRIPREME ODBOJKAŠA 8. januara 2018.\nUSPEŠAN NASTUP MLADIH APATINSKIH ATLETIČARA NA SPORTSKIM IGRAMA MLADIH U NOVOM SADU\nBRATSTVO 1946 DANAS BIJE BITKU ZA FINALE KUPA VOJVODINE


Filip (78) i Patriša (88) iz Velike Britanije iza sebe imaju već 46 godina zajedničkog života, a svoju vezu odlučili su da krunišu brakom i to na nesvakidašnjem mestu – u bolnici u Koventriju na odeljenju na kojem se Patriša trenutno leči od Kovida-19.\nBolničko osoblje je prisustvovalo venčanju i potpisali su se kao svedoci. Jedna od doktorki je rekla kako je par planirao da se venča nakon pandemije, ali su promenili planove zbog Patricijinog pogoršanog zdravstvenog stanja.\n“Možda ovo nije bilo venčanje kakvo su zamislili, ali smo se maksimalno potrudili da to bude iskustvo koje neće zaboraviti. Ukrasili smo prostor, doveli deveruše, nabavili prstenje…”, rekli su iz bolnice za medije.\nVest su vrlo brzo preneli mnogi britanski mediji, a nekoliko hiljada građana javilo se kako bi čestitalo srećnom paru.\nFilip i Patricia (foto: printscreen_UHCW)\nPorodični vikend u Kombank Dvorani 6. i 7. februara\n02/02/2021 | 19:19\nFiskalni savet protiv “rasipanja”: Pomoć SAMO kome je potrebna


Предстојећи догађаји | Katana / FuntCase (UK) | KultTura\nKatana / FuntCase (UK)\nDrop Sensei organizacija vam predstavlja novi serijal BASS događaja u Srbiji pod nazivom KATANA, gde će u prvom planu biti promocija DUBSTEP muzike, posle dugo vremena Novom Sadu !\n„Producira dubstep muziku čiji basevi se ljuljaju i probijaju kroz tvoje telo, terajući te da plešeš, hteo ti to ili ne.“\nNakon što je čuo „Bandwagon Blue“ od Twisted Individual-a, zaljubio se u drum & bass zvuk i fokusirao se produkcijom ka toj muzici. Svoju muziku je prezentovao sa lokalnih drum & bass radio stanica, što je dovelo do prepoznavanja njegovog talenta, tada pod imenom „DJ Dose“ 2007. godine.\nNjegova prva dubstep pesma „Make Our Day“ je brzo potpisana za „4:20“ izdavačku kuću. I tako je nastao sirovi zvuk pod imenom „FuntCase“.\nNije prošlo puno vremena i počeo je da sarađuje sa Doctor P-em, i veoma brzo je stigla ponuda za ulazak u familiju nadaleko svetski poznate „Circus Records“ izdavačke kuće, na kojoj izdaje trake pod nazivom „So Vexed“ i „Mattress Punch“ 2010. godine.\nSa neverovatno lojalnom fan bazom, on je veoma poznat i popularan širom planete po kako on kaže „working hard, playing hard, travelling hard – and DJing hard on stages globally“.\nPRETPRODAJA KARATA POČINJE 17. JANUARA !\nKATANA CENA ZA FANOVE: 490RSD – RASPRODATO!\nPROMO 1: 590 RSD – OGRANIČENO (70% RASPRODATO)\nPROMO 2: 790 RSD – OGRANIČENO\nREGULAR: 990 RSD\nVIP: 1990 RSD – OGRANIČENO\n*AKO OSTANE KARATA, NA ULAZU ĆE BITI SKUPLJE !\n*VIP ulaznica podrazumeva da će svi koji je kupe, moći od SAMOG POČETKA događaja da budu u posebno odvojenom prostoru tj. backstage-u i tom prilikom će moći uživati u društvu naših DJ zvezda gostiju i prijatelja.\nTICKET SALE FROM 17th JANUARY !\nKATANA PRICE FOR FANS: 490RSD – SOLD OUT!\nPROMO 1: 590 RSD (5EUR) – LIMITED (70% SOLD OUT)\nPROMO 2: 790 RSD (7EUR) – LIMITED\nVIP: 1990 RSD (16EUR) – LIMITED\n* AT DOORS TICKET PRICE WILL BE HIGHER !\nTickets sale ONLINE and at main GIGS TIX ticket office in Novi Sad – Kralja Aleksandra 12 (TC Pariski magazin). Other ticket offices: http://gigstix.com/prodajnamreza\n« Barnabás Kelemen & Anima Musicae\nSvečulni tragovi svetlosti »


Nastup grupe Sexymotherfuckers u Staroj Pazovi\nZadarski Vokalno instrumentalni sastav Sexymotherfuckers (S.M.F.) postoji već deset godina, a nastao je kao produkt umjetničkih umova dvojice glazbenika Ive Petrića i Marina Mrve koji su već 15-tak godina bili u alternativnoj glazbi te su odlučili ukomponirati otkačeni dalmatinski štih sa raznim vrstama glazbenih usmjerenja tipa etno, hard rock, blues, otočki rock.\nLoud Night U Zelenom Zvonu\nU petak, 9. septembra u Atrijumu Pozorišnog kluba, od 22h održaće se veče pod nazivom LOUD NIGHT, kada će na sceni „Zelenog zvona“ nastupiti zrenjaninski bendovi „Šišarke“ i „Empathy“, koji će ovom prilikom ugostiti novosadski sastav „Osmi dan“.\nBoris Berezovski na zatvaranju 43. BEMUSa u Areni Beograd\nIstaknuti pijanista, Boris Berezovski nastupiće na gala zatvaranju ovogodišnjeg 43. BEMUS-a koje će se održati 26. oktobra u Beogradskoj areni. Po prvi put deo programa Beogradske muzicke svecanosti će se održati i u Beogradskoj areni. Nadamo se da će se saradnja Jugokoncerta i Arene Beograd nastaviti.\n"Zelenjanin" u Pozorišnom klubu\nU subotu, 10. septembra u okviru akcije „Zelenjanin“, u Pozorišnom klubu će se od 16h održati prezentacija beogradskog “Recan fonda” koji će predstaviti svoje aktovnosti i ciljeve, među kojima je i uspostavljanje saradnje fonda sa osnovnim školama u Zrenjaninu, u cilju organizovanog prikupljanja limenki za reciklažu.\n"Orient Expres" Milana Petrovića\nMilan Petrović je izbacio prvi singl "Orient Express" sa njegovog predstojeceg albuma "Excursion". Album "Excursion" Milan Petrović je snimio sa čak 38 gostujućih muzičara (39. gost je umetnički fotograf Ivan Grlić). Milan je od 1993. prisutan na domaćoj sceni,kao klavijaturista, kompozitor i tekstopisac.\nTEMPLE OF THE SMOKE u Gun Club-u\nTemple of the Smoke je psihodelični spejs rok bend, koji je početkom 2010. godine dobio stalnu postavu i ustalio se kao četvorka koju čine Dragan Mirković (bubanj i perkusije), Marko Ilić (bas), Dušan Žica (gitara, analogni i digitalni sintisajzeri, sempler, dab) i Janko Stojanović (gitara, sintisajzer i vokal).\nBO u Gun-u\nU subotu 10. septembra u 22.30h u Gun Club-u svira BO, bend koji čine beogradska kantautorka Bojana Bulatović (gitara i vokal), Rade Vulić i Saša Furunović.\n"Dunafest" u Barutani\nU okviru novopokrenutog festivala u Beogradu, „Dunavfest“, nakon izuzetno uspešnih koncerata u protekla tri dana, muzički program se nastavlja 8. i 9. septembra u dvorištu Barutane u 20 časova, uz besplatan ulaz.\nCiklon – Uber Body Art Party II\nSMIRNOFF NIGHTLIFE EXCHANGE\nWannabe Magazine žurka na Plastic-u\nPoint Blank na Lađi\nNovi album grupe Autogeni Trening uskoro na SILOSU\nAlbum prvenac “Kakve godine” mainstream sastava Inbox\nPenušava noć za pamćenje! Održan treći „Amstel Foum fest“u beogradskoj Areni\nLET 3 otvaraju novu koncertnu sezonu GUN CLUBA\nFilip Tomić i Jovana Radovanović u Kolarcu\nStrana 818 od 860


Kako je Dalo ''ispratio'' Mačvana u penziju? A tek Riki Rubio... - Sportske.net\nReđaju se reakcije širom Evrope posle jučerašnje odluke Milana Mačvana da okonča igračku karijeru.\nABA liga dobija rivala na Balkanu, u igri i naši klubovi!Mačvan ima poruku za navijače Partizana, ovo je plan!Sad je stvarno gotovo! Dirljiva poruka Milana Mačvana...Nikad brža reakcija, Italijan se izvinjava zbog Mačvana!Otkriveno, dvostruka Mačvanova ''bomba''!? Ovo se ''Grobarima'' neće dopasti...\nZbog učestalih problema sa povredama, naš dugogodišnji reprezentativac Milan Mačvan završio je igračku karijeru, u 31. godini života.\nIako su se juče pojavile spekulacije da će preuzeti funkciju sportskog direktora Virtusa, iz Bolonje su to demantovali, a Mačvan nije odbacio ni povratak u Partizan u neko dogledno vreme.\nZa to vreme, na društvenim mrežama reagovali su i Mačvanovi bivši klubovi, ali i nekadašnji saigrači i rivali, koji su mu poželeli sve najbolje gde god da bude radio u narednom periodu.\nSa francuskim košarkašem Borisom Daloom, Mačvan je igrao u Partizanu u sezoni 2014/15 i očigledno je na tada veoma mladog Francuza ostavio odlian utisak.\n''Zaista poštujem vreme provedeno na terenu i van njega, s tobom, brate... Sjajan momak, sjajan igrač sa sjajnom karijerom. HVALA TI za sve i budi još bolji u svojoj novoj karijeri i novom životu'', poručio mu je Dalo na Tviteru.\nZanimljiva je i reakcija španskog reprezentativca Rikija Rubija.\n''Još uvek se sećam turnira u Santa Kolomi i koliko sam imoresioniran bio kada sam igrao protiv tebe. Poštovanje...''\nI really appreciate the time on the court and off the court with you brate .. great guy great player with great history .. THANK YOU for everything and be even better in your new career and new life 🤝#NothinButRespect https://t.co/o5iFCzFWzn\n— Boris Dallo (@DalloBoris12) June 1, 2020\n... I still remember SantaColoma’s tournament and how impress I was to play against you. Respect boss 🙌🏼 https://t.co/2TdF6jWy91\n— Ricky Rubio (@rickyrubio9) June 1, 2020


Predrag Ristanović - Blic Sport\nSloboda klizi u treću ligu, iz uprave poručuju: Uspeh je što klub uopšte postoji\nSve su prilike da će se na modernom stadionu kraj Đetinje pod reflektorima, među tribinama sa 10.000 mesta, od naredne jeseni igrati trećeligaški fudbal.\nDugovi vezali ruke Slobodi: Deca jedina pojačanja u borbi za opstanak\nU bici za goli prvoligaški život i finansijskoj konsolidaciji kluba, Sloboda će morati da se osloni na postojeći igrački kadar i dečake iz omladinske škole. Kako je danas rečeno uoči prozivke prvotimaca, klub je suočen sa zabranom registrovanja pojačanja zbog neizmirenih obaveza prema bivšim trenerima i fudbalerima.\nRistanović preuzeo Radnički iz Kragujevca\nDoskorašnji trener ivanjičkog Javora Predrag Ristanović do kraja sezone vodiće Radnički iz Kragujevca.\nJavor promenio trenera, Kuzeljević umesto Ristanovića\nPredrag Ristanović više nije na kormilu ivanjičkog prvoligaša, Javor Matisa. Umesto njega od ponedeljka će šef stručnog štaba biti iskusni i Ivanjičanima dobro poznati Slavenko Kuzeljević. Na ovaj potez uprava Javora odlučila se upravo zbog loših rezultata koji su uslovili pretposlednje mesto na tabeli.\nMilović: Dokazaćemo da zaslužujemo elitu, iako nas već mnogi sele u niži rang\nKapiten Javora iz Ivanjice Milovan Milović rekao je da njegov tim zaslužuje mesto u Superligi Srbije i da će to dokazati na gostovanju Voždovcu.\nStojanović: Interesuje me da budemo prvi kada se završi prvenstvo\nTrener Crvene zvezde Slaviša Stojanović priznao je da njegovi igrači u drugom poluvremenu nisu bili na visini zadatka i pored pobede nad Javorom od 2:1 u 16. kolu Jelen Superlige.\nRistanović: Spremni smo za nastavak prvenstva\nTrener fudbalera Javora Predrag Ristanović rekao je da je zadovoljan učinkom ekipe na pripremama i dodao da je ekipa spremna za prolećni deo šampionata.\nJavor počinje pripreme u Ivanjici, drugi deo u Crnoj Gori\nTrener fudbalera Javora Predrag Ristanović rekao je da će Ivanjičani prvi deo priprema, koje počinju 10. januara, sprovesti u gradu na Moravici i u tom periodu odigrati tri kontrolna meča.\nRistanović nasledio Bogićevića na klupi Javora\nUprava fudbalskog kluba Javor odlučula je da novi trener ivanjičkog prvoligaša bude Predrag Ristanović, dosadašnji strateg Jedinstva Putevi iz Užica.


Kako uspavati bebu - Cins.org.rs\nKako uspavati bebu brzo\nSvako ko je roditelj zna da je uspavljivanje bebe jedan od svakodnevnih prioriteta i obaveza. Baš kao i odrasli, tako i bebe imaju određeno vreme spavanja. U tom smislu treba videti najbolje preporuke kako uspavati bebu brzo. Ako se slede određene smernice u vezi rutine uspavljivanja onda taj zadatak neće biti ni malo komplikovana. U proseku beba spava čak 20 sati dnevno, tokom prva dva meseca bebin san je dosta nepravilan, ali to se počinje stabilizovati nakon dvanaest nedelja. Da bi znali kako uspavati bebu morate videti njene navike. Spavanje je najvažniji element u razvoju novorođenčadi. Zato svaki roditelj pribegava različitim metodama uspavljivanja. Noćni san je pitanje koje najviše zabrinjava roditelje, budući da je beba mala, zahteva prisutnost majke zbog dojenja. Naime, uspavljivanje bebe u naručju ili dečjim kolicima, a zatim premeštanje u krevetić može uzrokovati buđenje i plač. To se dešava iz osećaja nesigurnosti, zato je navikavanje bebe na dečji krevet od početka bitan korak tokom svih narednih meseci. Ako se beba probudi noću, prirodni instinkt roditelja je da je podignu i ljuljaju. Ukoliko nije vreme za hranjenje beba pokušajte pustiti malo bebu da se isplače kako bi vremenom naučila sama da zaspi.\nNajzastupljenije metode kako uspavati bebu\nNakon celodnevne brige o bebi, dešava se da beba ne želi spavati noću. Naime, nedostatak sna ili problem sa spavanjem ne pogađa samo bebu tokom prvih meseci već i roditelje kojima je potreban odmor. Ali kako bi rešili ovaj problem postoji niz korisnih saveta. Kako uspavati bebu i šta učiniti da brzo zaspi? Kako se uveče bliži vreme spavanja, treba stvoriti smirujuću atmosferu za bebu. Topla, opuštajuća kupka omogućava da se beba u vodi opusti što će pomoći da brže zaspi. Posle kupanja odvojite nekoliko trenutaka za masažu, koristite losione za bebe koji su se pokazali korisnim, poput arome lavande koja ima umirujući učinak. Još jedan način kako uspavati bebu je ponavljanje aktivnosti istim redosledom tokom nekoliko nedelja. Za roditelje je važno da nauče svoju bebu odgovarajućoj rutini spavanja. Pokušajte ne prekrivati zastorima prozore kada je dan ili uključivati svetlo noću, što će dosta pomoći u početku. Takođe, pokušajte ukloniti bilo kakav vid buke i prigušite svetlo. Nakon što beba počne razumeti razliku u dnevnom i noćnom svetlu to će pomoći da se brže uspava.\nKako uspavati bebu uz proverene savete\nKako uspavati bebu je tema koja muči mnoge mlade roditelje. Male bebe za razliku od odraslih osoba imaju potpuno drugačiji metabolizam Zato novorođenče do određenog razdoblja spava oko 16 sati ili više, dok u dobu od 3 do 5 godina to je u proseku oko dvanaest sati. Pospanost bebe utiče na češće plakanje i teže uspavljivanje, zbog toga je važno da roditelji omoguće najbolje uslove za zdrav san. Uspavljivanje bebe je ključni element u procesu zdravog i potpunog sna. Na ovoj osnovi se temelje mnogi drugi procesi, povećava se imunitet, hormon rasta i težina bebe. Zahvaljujući kreativnom pristupu mladih roditelja. postoji mnogo načina kako uspavati bebu. Kada beba ne može zaspati obično nisu ispunjene osnovne potrebe. To se dešava kada je beba gladna, ako pelene nisu zamenjene ili ako nema potrebne bliskosti sa majkom. Ali ako ako čak i postoji osećaj sigurnosti, a beba još uvek ne može zaspati postoji niz proverenih metoda koje preporučuju stručnjaci i roditelji. Tradicionalne metode uspavljivanja odavno su poznate i one podrazumevaju udobnost, odgovarajuće okruženje i uslove. Važno je naviknuti bebu na aktivnosti koje se izvode pre spavanja. Obično to je opuštajuća kupka, menjanje pelena, pevanje uspavanke i uspavljivanje u određeno doba dana. Takođe treba obratiti pažnju na temperaturu prostorije u kojoj beba spava.\nTagovi: beba, kako, san, uspavati


Bioskop u Doboju nakon 10 mjeseci ponovo radi – Glas Regije\nBioskop u Doboju nakon 10 mjeseci ponovo radi\nDOBOJ – Dobojlije će od vikenda ponovo imati priliku da uživaju u filmskim projekcijama na bijelom platnu, nakon što je prošlogodišnja majska poplava razorila ovaj kultni prostor.\nPrikazivanjem filma „Bićemo prvaci sveta” dobojski bioskop u subotu ponovo počinje sa radom.\nOvaj domaći film biće prikazan u improvizovanim uslovima, i sa ograničenim brojem posjetilaca, s obzirom da kultni prostor bioskopa , poslije prošlogodišnjih majskih poplava, još uvijek nije u potpunosti adaptiran.\n– U zavisnosti od interesa publike, mi imamo sad uslovnih 140 sjedišta na balkonu , koji nije zahvaćen poplavom i nije oštećen , i u zavisnosti od potreba i interesa imamo mogućnost da montiramo dodtanih 200-300 stolica.Tako da možemo obezbijediti do nekih 400 posjetilaca za prikazivanje filma – rekao je v.d. direktora Centra za kulturu i obrazovanje Doboj Novak Radojčić.\nPonovno prikazivanje filmova na velikom bijelom platnu, iako većinu filmskih ostvarenja danas mogu pogledati na internetu, Dobojlije kažu da ih raduje.\nProteklih mjeseci bioskop je kažu najviše nedostajao najmlađim ljubiteljima filmske industrije.\nPrvi radovi u sali, krečenje i postavljenje parketa , koji se finansiraju iz gradske kase, trebalo bi da budu započeti polovinom mjeseca.\nKoliko je novčanih sredstava prikupljeno od humanitarnog broja koji je bio aktivan prošlog mjeseca biće poznato za nekoliko dana.\n– I ta sredstva ćemo naravno vrlo korisno utrošiti da bismo što priije doveli tu salu u bar nekakav približan nivo kakva je bila prije poplava.\nTokom maja ,u saradnji sa ruskom ambasadom u Bosni i Hercegovini, u dobojskom bioskopu, biće prikazani najpoznatiji ruski igrani filmovi.\nUprkos lošem stanju u kojem se sala nalazi, u dobojskom Centru za kulturu kažu da Dobojlije neće ostati uskraćeni ni za pozorišne predstave u sklopu Teatar festa, koji će takođe biti održan u inprovizovanim uslovima.\n« Danas svježije sa sunčanim periodima\nPtice opsjedaju Zadar »\n11. Decembra 2019., 6:01


KAKO RAZVOD UTIČE NA MENTALNO ZDRAVLJE DJETETA | Hayat.ba\nRazvod roditelja za djecu, bez obzira na njihov uzrast, predstavlja veliki šok i ostavlja mnoge posledice. Ljubav, podrška i posvećenost oba roditelja jedini su načini da se izbjegnu teške posledice po dijete.\nKada odnos između supružnika zahladni, većina roditelja sebi postavlja pitanje poput:\nDa li bi trebalo da ostanemo zajedno zbog djece?” Pored toga, postoje roditelji koji smatraju da je razvod jedina opcija.\nS obzirom na to da roditelji imaju mnogo briga na umu – od svakodnevnih obaveza, posla, bračnih razmirica, svađa, do neizvjesnosti oko starateljstva. Ipak, najveća briga jeste kako će njihova djeca podnijeti razvod i kako će se nositi sa tim.\nJedna od roditeljskih dilema jeste: “Koje posledice razvod može ostaviti na djecu?”\nTačan odgovor na to niko ne zna, jer je sve individualno i svako dijete je osoba za sebe. Iako je razvod za svu djecu stres, neka djeca se oporavljaju brže od drugih.\nDobra vijest je da roditelji mogu preduzeti korake kako bi smanjili posledice koje razvod ostavlja na djecu. Ukoliko roditelji uspostave dobar i iskren odnos sa djecom, mogu im pomoći da se prilagode promjenama koje su nastale uslijed razilaženja roditelja i raspada porodice.\nZašto je prva godina nakon razvoda najteža?\nMnoga istraživanja su pokazala da se djeca najviše muče tokom prve ili druge godine nakon razvoda. Djeca će vjerovatno doživjeti nelagodu, bijes, anksioznost, nepovjerenje i nesigurnost u tim trenucima. Ipak, čini se, da se mnoga djeca vrate pređašnjem ponašanju. Počnu da se navikavaju na promjene u svakodnevnoj rutini i lakše se prilagođavaju problemima koje život nosi. Međutim, postoji mali broj djece na koje razvod ostavi trajan trag i nikada više se ne vrate u ranije stanje. Ovaj mali procenat djece može imati stalnih – možda čak i doživotnih – problema nakon razvoda roditelja.\nKoje su emocionalne posledice razvoda po djecu?\nRazvod braka stvara teške emocionalne krahove za cijelu porodicu, ali za djecu situacija može biti prilično zastrašujuća, zbunjujuća i frustrirajuća. Mala djeca se često ne shvataju zašto su rastrzani između dva doma, zašto roditelji žive odvojeno i slično. Djeca kada iz mirne luke dožive takve neuspjehe, dešava se da ih muče problemi da li se roditelji i dalje vole i da li će roditelji i njih prestati da vole.\nDjeca školskog uzrasta ponekad pomisle da je razvod njihova krivica, kao i da su oni uradili nešto pogrešno pa je došlo do toga. Tinejdžere takve situacije baš pogode i mogu osjećati bijes i ljutnju na svoje roditelje, što može trajati danima. Dešava se i da krive jednog roditelja za prekid braka ili mogu zamjeriti jednom ili oba roditelja zbog raspada porodice.\nSvaka situacija je jedinstvena i svaka porodica sa sobom nosi posebnu priču. Ipak, javljaju se i ekstremne situacije u kojima dijete može osjetiti olakšanje kada dođe do razvoda, jer im razvod predstavlja smanjenje stresa i neprijatnosti koje su doživljavali.\nDa li je stres kod djeteta povezan sa razvodom?\nRazvod obično znači da će djeca izgubiti kontakt sa jednim roditeljem – najčešće ocem. Smanjen kontakt utiče na vezu roditelja i djeteta, a prema jednom istraživačkom radu objavljenom 2014. godine, istraživači su otkrili da se mnoga djeca poslije razvoda osjećaju manje bliskim sa svojim očevima. Nakon razdvajanja od jednog roditelja, djeca osjećaju stres i strah, a javlja se i nesigurnost koja može ostati i kada dijete zakorači u odraslo doba.\nRazvod takođe utiče na odnos djeteta i roditelja sa kojim živi i koji se o njemu stara – najčešće je to majka. Ti roditelji se često žale na stres koji je uzrokovan samohranim roditeljstvom i situacijom u kojoj su sami sa jednim ili više djece. Studija objavljena 2013. ističe da majke često imaju manju podršku nakon razvoda i društvo na njih ne obraća pažnju.\nNekoj djeci razlaz roditelja nije najteži dio. Promjena škole, preseljenje u novi dom i život sa samohranim roditeljem koji se osjeća pomalo izgubljeno, nesigurno i uplašeno samo su neki od dodatnih stresova koji otežavaju razvod. Novčane poteškoće su takođe česte nakon razvoda. Mnoge porodice moraju da se presele u manje domove ili da promijene naselje ili grad, a često imaju i manje materijalnih prihoda.\nKoji su to emotivni problemi koji se javljaju kod djece?\nRazvod može povećati rizik od mentalnih zdravstvenih problema kod djece i adolescenata. Bez obzira na starost, pol i kulturu, djeca razvedenih roditelja mogu imati veće zdravstvene probleme. Razvod može izazvati poremećaj prilagođavanja kod djece, koji može da se riješi u roku od nekoliko mjeseci. Studije su takođe otkrile da su depresija i anksioznost veće kod djece kojima su roditelji razvedeni ili ne žive zajedno.\nDa li djeca postaju problematična?\nDjeca iz razvedenih porodica mogu zadavati više problema, poput poremećaja ponašanja, delinkvencije i impulsivnog reagovanja, nego djeca koja žive sa oba roditelja. Pored problematičnog u ponašanja, djeca mogu ulaziti u više sukoba sa vršnjacima nakon razvoda. Naravno, veoma je važno da znate da ne postaju sva djeca problematična, već samo ona kod kojih je razvod ostavio dubok trag i koja su ispuštena iz nadzora roditelja.\nDa li većini djece razvedenih roditelja prijeti neakademska karijera?\nDjeca koja potiču iz razvedenih porodica često i ne završe fakultet. Međutim, studija objavljena 2019. godine sugeriše da takva djeca generalno imaju problema sa školom, a izbjegavanje i odbojnost je sve što ih asocira na školu. Ipak, nemojte da vas frustrira ova činjenica, nisu sva djeca razvedenih roditelja takva. Postoje sjajni izuzeci gdje su djeca koja su rasla sa samohranim roditeljima izvrsni stručnjaci i imaju fantastičnu akademsku karijeru.\nNe tako mali broj adolescenata iz razvedenih porodica se odaje opijatima i postaje agresivnije. Djeca u tom periodu žele da probaju sve, poput upotrebe nedozvoljenih supstanci i ranih seksualnih aktivnosti. U Sjedinjenim Državama, djeca razvedenih roditelja počinju ranije da piju alkohol i da koriste više marihuane, duvana i droga nego njihovi vršnjaci.\nPrema istraživanju objavljenom 2010. godine, adolescenti čiji su se roditelji razveli kada su imali 5 godina ili manje bili su u posebno velikom riziku da postanu seksualno aktivni u školskom uzrastu. Odvajanje od očeva takođe je povezano sa većim brojem seksualnih partnera tokom adolescencije. Imaju predispoziciju i da ulaze u nesigurne partnerske odnose i odnose u kome preovladava velika razlika u godinama.\nUkoliko vi uspostavite dobar odnos sa vašom djecom i ukoliko oni osjete ljubav i privrženost oba roditelja uprkos razvodu, navedene probleme nećete imati.


Tako je kad ih poznaješ u dušu! Fonsekina zamka uništila Šahtjor, Faraon je ključno pojačanje (VIDEO) – Navijaci Srbija\nHome > Fudbal > Tako je kad ih poznaješ u dušu! Fonsekina zamka uništila Šahtjor, Faraon je ključno pojačanje (VIDEO)\nTeško da neko poznaje bolje ovu ekipu Šahtjora od trerera Rome Paula Fonseke. Vodio ih je Portugalac na 139 utakmica i imao 103 pobede, a večerasd im je spremio pravu zamku na Olimpiku. Dao im je loptu u noge da diktiraju tempo, a onda ih je slomio iz kontre, pa uništio iz prekida u 77. minutu. Vučica je posle 90 minuta iz Večnog grada jednom nogom več u četvrfrinalu Lige Evrope, mada mora da bude maksimalno oprezna za sedam dana u Kijevu, jer je i te kako sklona padovima – 3:0 (1:0).\nA i večeras je samo rezultat bio ubedljiv, što je najvažnije Rimljanima. Roma je na početku drugog poluvremena imala ozbiljan problem da se odbrani, ali je uspela i onda uhvatila protivnika na „krivoj nozi“. Vučica je na poluvremenu vodila sa 1:0 zahvaljujući pametnoj igri i brzim Pedrovim nogama. Katalonac je fantastično povukao napad u 23. minutu, prošao kroz trojicu protivničkih igrača i onda uposlio kapitena Pelegrinija, koji je lukavo pronašao put do protivničke mreže.


DRAMA U NIŠU! Miljana Kulić dobila jezivu infekciju, a doktor joj poručio: IDI U BEOGRAD, PA NEKA TE LEČE! - Informer\nBivša rijaliti učesnica Miljana Kulić pre tri dana je izvadila silikone iz usana, posle čega je došlo do infekcije pa je morala da potraži pomoć lekara\n- Hirurg je pričao sa Miljanom sa četiri metra razdaljine, nije hteo da priđe da joj pogleda ranu, samo je rekao: "Idi u Beograd, pa nek te oni leče" - kaže majka Miljane Kulić.\n- Imala je temperaturu 39, odveli smo je da primi infuziju jer ona zbog rane koju ima ne sme ništa da pije i jede. Plašili smo se da ne dehidrira. U hitnoj su je lepo primili, dali su joj lek, ali kada su joj izmerili pritisak koji je bio 85 sa 65, rekli su nam da je to znak ozbiljne infekcije - kaže Miljanina majka za "Kurir".\n- Doktorka joj je dala uput za maksiofacijalno, a tamo dokror nije hteo da joj priđe, već je sa četiri metara pogledao. Kada je pitao gde je rađena intervencija rekao je: "Idi u Beograd, pa nek te oni leče".\nMiljanina majka Marija Kulić, kaže da su tu bili njen suprug Siniša i njena ćerka i da se sve odvijalo pred oboje.\n- Zamislite da doktor kaže direktoru: "Ajde bre, za***i, nemam šta da je gledam. Idem da legnem. Leakr je napisao u izveštaju: "Pacijentkinja operisana u drugoj ustanovi. Prisutna dehistencija rane na donjoj usni u dužini od pet milimetara koja ne zahteva hirušku obradu. Neophodno je javiti se nadležnom operatoru i nastaviti sa započetom terapijom".\n- Sišao sam da vidim u čemu je problem, doktor je pregledao pacijentkinju i zaključio da je rana pod upalom i da mora prvo antibioticima da se tretira. Prema mišljenu lekara ne može da se vrši operativni zahvat dok je rana pod upalom. Moram da napomenem da pacijenti ne mogu sami sebi da određuju terapiju i tok lečenja - rekao je Aleksandar Mitić za "Kurir".\nMiljana Kulić NIS Infekcija Beograd\nLepo joj i rekao,neka ide tamo gde je bila predhodni put a ne posle da tuzi ljude ako nesto krene po zlu. Uostalom sta je ta Miljana pa da se neko prema njoj ponasa kao prema narodnom blagu!\nJa joj ne bi ni na 10 metara prisao!\nBravo doktore, ovamo hoću da ludujem a kad zagusti, pomagaj .\nJao necu moci da spavam\nKULICI MISLE DA SU ONI TAKVE VIP OSOBE DA SVI TREBA DA IM SE KLANJAJU. BRAVO ZA DOKTORA. Ova ludaja Miljana vec daje izjave da ima virusnu inf. Antibiotici sr daju za bakt. Inf. u njenom slucaju rana joj je inficirana i zato pije lekove.


BIVŠI DIPLOMATA O DAVOSU Ovo je prilika za pozicioniranje Srbije | Happy BSC portal\nBIVŠI DIPLOMATA O DAVOSU Ovo je prilika za pozicioniranje Srbije\nUčešće Srbije na Forumu u Davosu pokazuje da naša zemlja ima svoje mesto u međunarodnoj politici, ocenio je danas bivši diplomata Zoran Milivojević i dodao da će ove godine predsednik Aleksandar Vučić pored učešća u glavnim debatama, imati priliku da iznese stavove i afirmiše poziciju Srbije po globalnim, ali i regionalnim pitanjima.\nMilivojević je podsetio da postoji kontinuitet učešća i predsednika Vučića i premijerke Srbije Ane Brnabić u Davosu i istakao kako učešće Srbije na takvim forumima znači mogućnost da se njena spoljnopolitička orijentacija i teme kojima se bavi na odgovarajući način mogu da se valorizuju i potvrde.\nNekadašnji diplomata podseća i da Srbija ima pozitivne ocene socijalno-ekonomske politike, jasan stav oko klimatskih promena, što će biti glavna tema ovogodišnjeg Foruma, kao i oko svih globanih pitanja.\nPrema njegovim rečima, pored učešća u glavnim debatama predsednik Vučić će učestvovati i na panelu koji se tiče Zapadnog Balkana, ali će se susresti i sa najvećim svetskim državnicima.\n- Davos Srbiji pruža tri mogućnosti - za bilateralne sastanke, da Srbija iznese svoje stavove o regionu i afirmiše svoju spoljnu politiku kao politički nezavisna i vojno neutralna zemlja i da razgovara o pitanjima koja su za nas izuzetno važna - Kosovo i Metohija i proces evrointegracija - zaključio je Milivojević.


U Novom Sadu obeležen Đurđic, gradska slava (FOTO) - Naši u svetu\nU Novom Sadu obeležen Đurđic, gradska slava (FOTO)\nObjavljeno 16/11/18 u 23:00\nNOVI SAD – U svečanoj sali Gradske kuće u Novom Sadu danas je obeležena graska slava, Ðurđic. Službu je vodio episkop bački Irinej, slavski kum bio je potpredsednik Pokrajinske vlade, Ðorđe Milićević, a gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević istakao je da Novi Sad kao i svi veliki gradovi zaslužuje da ima svog zaštitnika.\n“Kao i Sveti Ðorđe koji se borio za svoje ideale i mi se borimo knjigama i novim tehnologijama za bolji Novi Sad, da budemo bolji Novosađani i ovo je slava mira i ljubavi svih nas, bez obzira da li je neko vernik ili nije, u koju crkvu ide i koje je nacionalnosti. Odluka da Sveti Georgije bude gradska slava nije nikakvo nametanje, već je doneta konsenzusom svih verskih zajednica“, rekao je Vučević.\nNovosađanima je slavu čestitao i Milićević.\n„Novi Sad je uvek primao otvorenog srca sve koji su u njega dolazili, kako one koji su ostali posle studija ili došli poslom, tako i one koji su došli u teškim trenucima rata i stradanja. Želimo da Novi Sad napreduje, ali pre svega ostane grad dobrih ljudi“, poručio je Milićević.\nEpiskop bački Irinej naglasio je da je lik Svetog Georgija prihvatljiv za sve hrišćane ali i za pripadnike drugih konfesija.\n“Vreme rovova i podela među ljudima je jednako usmerno protiv svih nas, jer je budućnost u slozi, ljubavi i zajedničkom životu”, kazao je episkop Irinej.\nOn je obavestio prisutne da je na njegov predlog, Sveti sinod SPC odlikovao gradonačelnika Novog Sada Miloša Vučevića, predsednika Pokrajinske vlade Igora Mirovića i odbornika gradske i poslanika pokrajinske skupštine Ðurađa Jakšića, ordenom svetog Simeona Mirotočivog.\nPožari širom Pomoravlja, velika materijalna šteta (FOTO)\nMilenković: “Uveliko možemo da pariramo evropskim gradovima, u nekim stvarima…\nPatrijarh Porfirije u Doboju: “Moramo da poštujemo i uvažavamo jedni…\n“Tradicionalno ćevapi, palačnike,…” Arijana uživa u Srbiji, očarana…\nSiniša sa porodicom u otadžbini u poseti rođacima: “Da te vidim, što si tako…\nBAKA ZA PRIMER! Najstarija Novosađanka primila drugu dozu vakcine!


Šta se dešava sa našim telom kada kijamo i koje VRSTE KIJANAJA POSTOJE? - PRess Serbia\nHome » Entertainment » Zanimljivosti » Šta se dešava sa našim telom kada kijamo i koje VRSTE KIJANAJA POSTOJE?\nŠta se dešava sa našim telom kada kijamo i koje VRSTE KIJANAJA POSTOJE?\nNe postoji ništa uobičajenije od kijanja, pa ni kada nam se to desi ne obraćamo mnogo pažnje. Tek kada se njegova frekvencija tokom dana poveća, zapitamo se da li se nešto zaista dešava oko nas.\nAli šta se zaista dešava kada kijamo?\nNajjednostavnije objašnjenje je da se automatska, nevoljna reakcija našeg tela javlja kada naša nozdrva otkrije nešto što joj smeta (npr. alergen) i odmah će pokušati da to odbije. Međutim, postoje i drugi razlozi.\n„Kijanje je jedna od najčešćih reakcija našeg tela, ali često ne odvojimo vreme da razmislimo o tome kako i zašto se to dešava“, objašnjava Tim Majns, lekar hitne pomoći. „To je u suštini ispuštanje vazduha koje pomaže telu da otkloni dosadne elemente kao što su alergeni, mirisi i prašina iz nosa i grla.” Naravno, prema rečima lekara, ova aktivnost će biti snažno primećena kada se suočimo sa nečim što nam izaziva alergiju ili prehladu.\nIstovremeno, pored prašine, nazalnih sprejeva i našeg iznenadnog izlaganja svetlosti, povreda nosa i udisanje hladnog vazduha može dovesti do kijanja. „Možemo da kijamo kada udišemo hladan vazduh jer će se nosna sluz osušiti, izazivajući istu reakciju na nervima u nosu kao i prašina“, kaže doktor.\nU stvari, prema studiji iz 2019. objavljenoj u Scientific Reports, primećeno je da je kijanje izazvano jakim svetlom, koje je poznato kao reflektivno kijanje, nasledna osobina. Tačnije, na uzorku od više od 3.400 ljudi u Kini, pronađena je veza između refleksnog kijanja i specifičnog gena.\nŠta se tačno dešava kada kijemo?\nKoliko god se činilo da mi izazivamo kijanje, u suštini naše telo obavlja razne korake dok ne dođe do ove reakcije. Prema rečima Dilraja Kalsija, lekara i osnivača medicinskog centra u Londonu, „refleks kijanja počinje iritacijom nazalne sluzokože. Ovi receptori šalju signale senzornoj bočnoj kičmenoj moždini. Tada se aktiviraju dva različita nervna signala, jedan u mišićima ždrela, larinksa i respiratornog sistema, izazivajući kijanje, a drugi kroz parasimpatičke nerve, povećavajući lučenje suza.\n“S druge strane, neposredno pre kijanja, telo se priprema dok grudni mišići stisnu pluća dok se glasne žice zatvaraju“, kaže dr Majns. “Kada se glasne žice ponovo otvore, vazduh se velikom brzinom usmerava ka disajnim putevima i kroz vaš nos. Oči se zatvaraju, a dijafragma se pomera nagore dok se mišići grudnog koša skupljaju, oslobađajući vazduh iz pluća”, objašnjava doktor.\nOve kapljice koje se ispuštaju kroz nos i usta su alergeni, ali mogu sadržati viruse i klice, šireći se na druge ljude. Zato nas naučnici podsećaju da kada kijamo moramo da pokrijemo usta i nos, kijanjem unutar lakta ili na maramicu.\nVrste kijanja variraju u zavisnosti od toga koliko su glasne i koliko ih je u nizu. Kako kaže dr Majns, „ovo se razlikuje od načina na koji naša tela reaguju na alergene“. Osim toga, ako neko kija nekoliko puta zaredom, to znači da organizam nije uspeo da se oslobodi nadražujućeg elementa, već radi na njegovom uklanjanju, dodaje lekar. Istovremeno, intenzitet kijanja zavisi od toga koliko vazduha je neko udahnuo pre kijanja, ali zavisi i od kapaciteta pluća.\nPRess Serbia > Entertainment > Zanimljivosti > Šta se dešava sa našim telom kada kijamo i koje VRSTE KIJANAJA POSTOJE?\nTagovikijanje PREHLADA vrsta kijanja zanimljivosti\nKakva ste osoba? Evo koje stvari psi mogu da osete kod ljudi


PREDSTAVLJAMO EKIPE KC LIGE Momci iz UMN Koprivnice pravi su nogometni 'profesori' | Drava.info\nPREDSTAVLJAMO EKIPE KC LIGE Momci iz UMN Koprivnice pravi su nogometni ‘profesori’\nUMN Koprivnica // Izvor: KC liga (Facebook)\nJubilarna deseta sezona popularne KC lige i ove je godine okupila brojne malonogometaše u sportskoj dvorani Srednje škole Koprivnica. Predstavljamo vam ekipe koje sudjeluju u ovogodišnjem malonogometnom natjecanju. Danas je na redu UMN Koprivnica.\nOvi vremešni momci već pomalo ulaze u istinske legende KC lige. Godine i pokoji kilogram viška ni malo ne smetaju ovoj ekipi da pokaže svoje, znanje i lakoću nogometne igre. Damir Berta je igrač koji svojom borbenošću podiže publiku na noge, a s Vladimirom Jurencom i Mariom Hontićem čini neprelaznu obranu.\nNa vratima je pouzdani Srečko Lončarek, a istinski nogometni španeri Sergej Milivojević, Damir Perić, Ivica Petričević, Dražen Dlaka, Stanko Kokša i Vladimir Dragosavljević rade najveći dio posla u igri. Srce i duša ove ekipe svakako je legendarni Klaus Cvetković.\nNavedeni momci čine strašnu ekipu i kad imaju svoj dan potpuno su nezaustavljivi. Tako je bilo i u sezoni 2011./12., kada su jedini puta osvojili KC ligu. Njihove utakmice u većini slučajeva treba snimati i pokazivati nadolazećim naraštajima kao primjer školskog igranja ‘fuce’.\nIgrači: Damir Berta, Klaus Cvetković, Damir Perić, Dražen Dlaka, Sergej Milivojević, Marino Gaži, Ivica Petričević, Mario Hontić, Zoran Pintarić, Ivica Matošić, Vladimir Dragosavljević, Stanko Kokša, Srečko Lončarek, Zoran Šepec, Vladimir Jurenec\nVoditelj: Mario Hontić


Ahilova tetiva operacija i lečenje - opšta bolnica Analife\nHome > Ortopedija - Artroskopija >Lečenje Ahilove tetive, nakon rupture\nAss. dr sci.med Miodrag Glišić - specijalista ortopedije sa traumatologijom\nOblast: artroskopija velikih zglobova\nAhilova tetiva - lečenje nakon rupture\nINFORMATOR I SAGLASNOST - RUPTURA AHILOVE TETIVE\nUPOZNAJTE SE VIŠE SA:\n- Šta je Ahilova tetiva?\n- Šta je ruptura Ahilove tetive i kako nastaje?\n-Kako može da se izbegne ruptura Ahilove tetive?\n- Kakva je priprema za operaciju?\n- U kojoj vrsti anestezije se izvodi operacija?\n- Koliko dugo traje oporavak nakon operacije?\nAhilova tetiva se nalazi na zadnjoj strani potkolenice.Povezuje mišiće lista i petnu kost. Veoma je značajna za normalno kretanje i funkcionisanje.Ahilova tetiva predstavlja najsnažniju i najdeblju tetivu u organizmu. Njena povreda znači sigurnu nemogućnost kretanja sve do oporavka jer omogućava kretanje stopala\nRuptura Ahilove tetive je pucanje Ahilove tetive koja nastaje kao posledica povreda ili neke bolesti. Problemi sa ahilovom tetivom se javljaju najčešće zbog neadekvatnog zagrevanja pre fizičke aktivnosti na tvrdoj podlozi kao što je beton ili parket.\nPovreda, ukoliko je u pitanju\nDelimična ruptura, leči se mirovanjem i PRP terapijom, imobilizacijom od četiri do osam nedelja, a zatim individualno kreiranom fizikalnom terapijom.\nKod potpunih ruptura ahilove tetive često se\nrade operacije (spajanje dva prekinuta dela tetive) i stavljanje noge u gips.\nNakon toga sledi fizikalna terapija i uzdržavanje od intenzivnih fizičkih aktivnosti oko pola godine\nDa bi se izbegla ruptura ahilove tetive neophodno je obratiti pažnju na bol koji se javlja u mišiću lista pre pucanja. Kada se povreda desi nikako ne treba da se pacijent podvrgava sportskoj masaži jer ona može da značajno pogorša stanje.\n-Kakva je priprema za operaciju?\nOperacija rupture Ahilove tetive je procedura pri kojoj se ne očekuje gubitak krvi i generalno se ne povezuje sa velikim brojem komplikacijama. Ipak, celokupno zdravlje paciijenta se uzima u obzir prilikom biranja kandidata za operaciju. Najvažnije je da pacijent može da podnese anesteziju koja se koristi tokom procedure. Pacijent ne bi smeo da ima problema sa srcem, bubrezima, jetrom i plućima. Ukoliko postoje problemi sa srcem ili emfizem, trebalo bi optimizovati stanje pacijenta pre operacije. Pacijenti koji su na antikoagulantima trebalo bi da prilagode terapiju operaciji. I ostali zdravstveni problemi, poput dijabetesa ili visokog krvnog pritiska, moraju biti pod kontrolom pre operacije.\nPredoperativni pregled pacijenta obično uključuje fizički pregled, analize krvi i urina. Kardiološki pregled EKG i rendgen pluća. Svaki znak postojeće infekcije obično odlaže operaciju.\nOperacija se izvodi u uslovima OETA opšte endotrahealne anestezije\n- Koliko dugo traje oporavak nakon operacije ahilove tetive?\nKod delimične rupture oporavak traje od četiri do osam nedelja, a zatim individualno kreiranom fizikalnom terapijom.\nKako rešiti rupturu Ahilove tetive - Analife\nKako otkriti da li je došlo do rupture (pucanja) Ahilove tetive\nKako izgleda operacija Ahilove tetive i aplikacija fibrinskog lepka\nPostavite pitanje ili komentar Komentari (6)\nImam Ahilovu tetivu ,kost mi je pomerena ,oteceno sve,copam 1 ,5 godinu,nisam uspela nista da ucinim ,to me mnogo muci,tako radim,52 god,imam,molim kako mi mozete pomoci?bas se mucim ,radim...\nAna Life (2022-05-22)\nMorate da dodjete na pregled kod našeg ortopeda dr Miodraga Glišića, kako bi doktor procenio da li može da Vam pomogne i koji je vid lečenja najbolji za Vas.\nDobar dan, Imam sina koji sada ima 13 godina,od cetvrte godine hoda na prstima,i pored mnogobrojnih vezbi i tretmana nismo uspeli da se spusti na pete,sada su mu vec skracene tetive.Zanima me da li postoji neko resenje u vidu operacije,naravno i cena pregleda kod vas! Pozdrav, Vanja.\nAna Life (2022-05-09)\nMi ne radimo te vrste operacija. Najbolje je da se javite u ustanovi tercijarnog tipa npr. Institut za ortopedske bolesti Banjica.\nPostovanje,imam 25 godina pre mesec dana osetio sam bol u predelu stopala, otisao sam kod doktora na pregled.Dijagnoza je kranijolateralno na oko 3 cm od pripoja prisutna je anehogena promena dimenzija 5x1,3mm Bez znakova neovaskularizacije koja odgovara znacima parcijalne rupture sa manjom zonom hemoragije ostali delovi ahilove tetive su uredu.Zanima me koi vid lecenja bi najvise pomogao,da li vi obavljate ovakva lecenja i koja je cena,hvala.\nAna Life (2020-12-06)\nPrvi korak je da dodjete na pregled kod naseg ortopeda dr Miodraga Glisica i da ponesete sve snimke i nalaza koje imate.\nCena pregleda (cena poslata na e-mail). Pa bi doktor na pregledu procenio za koju ste vrstu intervencije i sta je potrebno odraditi.\nPregled mozete zakazati na 0693196808.\nZdravo. Otac mi je operisao Ahilovu tetivu pre jedno 7-8 godina. Sve je bilo uredu,al sad nakon toliko vremena na rez operacije pojavila se mala ranica iz koje je pocelo gnojenje i nikako da prestane,recite mi sta to moze biti? Dal je opet potrebna operacija? Hvala vam.\nAna Life (2020-11-23)\nMolimo Vas javite se lekaru koji je operisao Vaseg tatu, kako bi video o cemu je rec.\nIskidana ahilova tetiva 4cm,zanima me koliko kosta pregled I operacija?\nAna Life (2020-10-10)\nMorate pre svega doci na pregled kod doktora Miodraga Glisica, potrebno je da ponesete sve sto imate od snimaka i nalaza.\nCena specijalistickog pregelda ortopeda(cena poslata na e-mail)\nOperaciju radi dr Glišić.\nCena operacije (cena poslata na e-mail) u tu cenu uracunata je kompletna preoperativna priprema\nkontrolna krvna slika\nColor Doppler noge\nRehabilitacija na CPM robotu za 5 terapija po sat vremena (nakon 4-5 nedelja nosenja ortoze)\nBolnicki dan, sutradan idete kuci\ni dve kontrole.\nPregled i operaciju mozete zakazati telefonom na 069-319-68-08\nDobar dan, Ahilova tetiva ruptuirala juče, na košarci, muškarac 40 godina, ima visok krvni pritisak, zanima nas lečenje kod vas.\nAna Life (2020-09-27)\nPrvi korak je da dodjete na pregled sa snimcima kod naseg ortopeda dr Miodraga Glisica.


Predsednik Vučić domaćin predsedniku Severne Makedonije | Dunav Televizija\nNaslovna Vesti Politika Predsednik Vučić domaćin predsedniku Severne Makedonije\nPredsednik Vučić domaćin predsedniku Severne Makedonije\nBEOGRAD – Predsednik Aleksandar Vučić biće danas domaćin predsedniku Severne Makedonije Stevi Pendarovskom, koji će boraviti u zvaničnoj poseti Srbiji.\nPredviđeno je da Vučić dočeka Pendarovskog ispred Palate Srbija u 10.30, nakon čega će imati tet-a-tet razgovor.\nPotom će uslediti plenarni razgovori delegacija Srbije i Severne Makedonije, koje će predvoditi predsednici dve zemlje.\nVučić i Pendarovski će potom dati izjave za medije, najavljeno je iz Službe za saradnju sa medijima predsednika Republike.\nPendarovski: Srbija i Severna Makedonija imaju istu viziju\nSrbija i Severna Makedonija, kao dve susedne i prijateljske zemlje koje nemaju otvorenih pitanja i dele zajedničku istoriju i strateški cilj – članstvo u Evropskoj uniji, imaju istu viziju za budućnost, rekao je Pendarovski, uoči današnje posete Beogradu, gde će se sastati sa predsednikom Srbije.\nOn očekuje pozitivan razgovor sa predsednikom Vučićem o mnogim temama od zajedničkog interesa za obe zemlje, pre svega o političkim, bezbednosnim i ekonomskim pitanjima.\n“Srbija i Severna Makedonija su susedne zemlje i zbog toga je za nas posebno važno da imamo odlične bilateralne odnose. Delimo zajedničku istoriju, nekada smo bili članovi iste federacije, a s obzirom na to da je članstvo u EU strateški cilj za obe zemlje, imamo istu viziju za budućnost”, rekao je Pendarovski u intevjuu “Politici”.\nIstakao je da veze između Srbije i Severne Makedonije ne grade samo institucije, već i poslovi, kao i brojne porodične spone između građana obe zemlje.\nPodsetio je da je deo posete i susret privrednih komora, što pokazuje posvećenost nastojanju da dve zemlje ojačaju trgovačku razmenu i ekonomsku saradnju.\nPendarovski je ocenio da na inicijativu “mali Šengen” ne treba da se gleda kao na zamenu za članstvo u evropskim inistitucijama.\n“Takođe smatram da treba da se razmisli o formatu inicijative, zato što sadašnja stuktura ne obuhvata sve zemlje koje su deo Zapadnog Balkana. U tom smeru može da se otvori pitanje koliko bi inicijativa bila funkcionalna u praksi ako u njoj članice budu samo tri zemlje, budući da veća uključenost više zemalja iz regiona nudi bolji prosperitet za ceo region”, ocenjuje Pendarovski.\nOn objašnjava da su u osnovi ovog koncepta četiri takozvane slobode: kretanje ljudi, kapitala, robe i usluga, s ciljem da se otklone trgovačke barijere i da se olakšaju kretanje i trgovina u regionu.\nMakedonski predsednik ističe da, uprkos različitim stavovima o članstvu u NATO, Srbija i Severna Makedonijaimaju odličnu bilateralnu saradnju.\n“Kao susedi delimo zajedničku brigu o bezbednosnom okruženju u kojem se nalazimo, a imamo i mnogo programa za razmenu i obuku, tako da i pored toga što ćemo mi uskoro postati članica NATO, a Srbija je odlučila drugačije, smatram da ćemo i ubuduće nastaviti dobru saradnju”, kaže Pendarovski.\nOn podseća da Severna Makedonija učestvuje i u inicijativi za evropsku odbrambenu politiku, a s obzirom na to i Srbija ima za strateški cilj članstvo u EU, ocenjuje da će se saradnja u odbrani i bezbednosti nastaviti i u okviru evropskih inicijativa.\nPendarovski je rekao da ga je francuski predsednik Emanuel Makron tokom nedavnog sastanka u Parizu uverio da bi Francuska želela da vidi Severnu Makedoniju kao deo EU, ali da je i obrazložio stav o reformi metodologije pregovora i da je objasnio da nema nameru da nudi alternativu za članstvo u EU, već da poboljša proces.\nDodao je da je Makron izrazio spremnost da poseti Severnu Makedoniju u prvoj polovini 2020. godine i da sam objasni građanima koja su njegova viđenja, odnosno funkcionalno poboljšanje procesa pridruživanja, ne samo formalnosti.\n“Razgovor sa Makronom bio je dinamičan i predstavljao je odličnu priliku da mu prezentujem naše argumente za članstvo u EU, pri čemu sam istakao da su evropske integracije naš strateški cilj i da smo mi spremni za pregovore i sa izmenjenom metodologijom pretpristupnih pregovora za članstvo”, rekao je Pendarovski.\nDodao je da Skoplju sada ostaje da nastavi sa reformama i da dočeka novu metodologiju za vođenje pretpristupnih pregovora.\nPrethodni tekstMinistar Udovičić otvorio 8. Međunarodni sajam sporta u Beogradu\nSledeći tekstOtovrena gostujuća izložba Punktumi


Dorćolski projekti - Strana 11 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Čet Mar 04, 2021 1:20 am\nPostod direktor » Sre Maj 20, 2020 1:54 am\nKojoj firmi su pripadali i kad je doslo do otkupa\nJedan je malo sredjeniji navodno je neko otkupio cijelu zgradu A arhitekta koji kako spatio rece nista neznade o duhu dorcola Predrag Ristic Isus https://m.youtube.com/watch?v=kU_TTxUC0XM\nZa ovog drugog koautora nisam nista pronasao\nMora se uzeti vrijeme i okolnosti kad je nesto projektovano a taj duh dorcola mislim da to zivi samo u pricama ....vec tada a kamoli danas ...\nSvakako bi trebalo renovirati obe i mogle bi da zasijaju i postanu ukras....\nPostod spatiotecte » Sre Maj 20, 2020 2:09 am\nIstina da je taj duh Dorćola sve manje prisutan medjutim taj period 60ih do 80ih je baš devastirao Dorćol, tako nešto je teško svariti.\nIpak ako se danas gledaju stambene novogradnje na Dorcolu, ipak se vratilo na prihvatljivih P+4 do P+6, na žalost sa po nekim spratom više ponekad ali ipak je novogradnja na Dorćolu medju estetski kvalitetnijim kad se gleda sveukupno šta se sve gradi u Beogradu.\nPostod Дошљак » Sre Maj 20, 2020 10:12 am\nПре ће бити да се иде на п+6 до п+8 слично као на Врачару. Имамо очигледне примере преко пута Новог Дорћола.\nPostod fjerinic » Pet Maj 22, 2020 1:18 am\nHvala Dišo za lep prikaz samačkih hotela, odličan tekst! U pitanju su jako interesantne građevine koje su žrtve neodržavanja i društvene učmalosti. Kada na rukovodećim pozicijama budu ljudi koji se budu razumeli i cenili arhitekturu, i ove građevine će biti predmet sanacije i restauracije i postati pozitivni simboli ovog kraja.\nPošto neki sebi daju za pravo da komentarišu i presuđuju šta je duh Dorćola, dozvoliću i ja sebi da se nadovežem. Mislim da je Dorćol danas specifičan baš zbog mešavine stilova u arhitekturi, i da bi bez građevina nastalih između 50ih i 80ih godina bio dosta dosadniji i ni po čemu specifičan. To što Dorćol nosi tursko ime ne znači da mora da bude na nivou turske kasabe do kraja večnosti. Zamislimo ovaj kraj bez zgrade PMF-a (1954. arh Sekulić, Stefanović), stambene zgrade na uglu Jovanove i Višnjićeve (arh. Mika Janković), bazena 25. maj (1974. arh Ivan Antić)... Na kraju krajeva, najcenjenija srpska arhitektonska dostignuća u svetu su iz navedenog perioda, a ne iz perioda secesije ili nekog neobaroka. Zanimljivo se da član foruma koji je izeo primedbu kako ne može da svari ove građevine pohvalno izrazio prema građevinskim poduhvatima škaljarsko/kavačko/folićevskog klana koji se trenutno realizuju na Dorćolu. Duh Dorćola...\nPostod spatiotecte » Pet Maj 22, 2020 2:45 am\nFjerinić posto vidim da se komentar odnosi na mene evo odmah da ti odgovorim.\nOsecaj za prostor na Dorcolu je nešto sto projektant ili ima ili nema, ako ti uglavljujes čitavo naselje sa soliterima u istorijskom bloku gde ni arhitektura ni urbanizam nemaju veze sa postojećim predratnim zgradama to samo govori o tim ljudima koliko su poštovali ono sto su neki graditelji napravili pre njih.\nOno sto je vredno na Dorćolu sigurno nisu te zgrade iz 60ih i 80ih.\nA sad da se vratimo na Folićev objekat, nije da ga branim ili da ga smatram nekim remek delom arhitekture ali taj objekat bar postuje gabarite i spratnost P+4+Ps i postuje istorijsku koncepciju zatvorenih blokova koja je prisutna od kad je Dorcol regulisan ortogonalnom uličnom matricom.\nAli naravno morali su da dodju neki pametniji koji daju sebi za pravo da misle da godina 0 počinje sa njima i koji su pokazali totalno odsustvo osećaja za ono sto ih okružuje i za ono sto je postojalo pre njih. Takav pristup u istorijskom delu grada se samo može protimačiti kao promašaj ili urbicid.\nTaj samački hotel kao takav mogao je da se izgradi bilo gde, on je zamišljen kao jedna jedinka (sa svojim bratom blizancem) i apsolutno ignoriše sve ono sto ga okružuje.\nTo je neka veoma sebična i egocentrična vizija uredjenja prostora i prilično bahata i niksko ne može biti neki uzor kako se nesto treba graditi u istorijskoj sredini.\nPostod GOJE » Pet Maj 22, 2020 8:42 am\nU Jevrejskoj ulici otvara se neki lokal (za opremanje akvarijuma) neverovatne preleposti. Primetite otvoreni akvarijum na trotoaru:\nPostod direktor » Pet Maj 22, 2020 1:01 pm\nProsto se neko potrudio da poželiš da imaš akvarijum ...\nPostod Aes » Pet Maj 22, 2020 9:35 pm\nSamo kad bi ovaj zid barem malterisali, okrečili i uradili odgovarajući mural da prati ovu oazu\nPostod Гага » Sub Maj 23, 2020 2:24 am\nПонесеш штапове и пецаш са улице или са неке оближње терасе\nPostod Хаеул » Ned Maj 24, 2020 3:54 pm\nТај зид је очигледно узет у обзир када је осмисшљено решење за овај простор. Мурал би пореметио концепцију.\nPostod GOJE » Pon Maj 25, 2020 12:02 pm\nA sada malo malo da ga bacim po hejtovanju.\nHejt 1: Enmon zgrada u Dubrovačkoj je iz 4. pokušaja nastavila da se gradi, pa ispada da nelegalnih spratova nikad dosta, IDEMOOOO:\nPrikačeni fajl 20200525_081524.jpg više nije dostupan\nHejt 2: Ni "Mia Dorćol" nije imuna na par nelegalnih spratova, pa su dodali i lifestyle golubarnik, a u istoj ulici Mike Alasa (Kanjonca) jutarnjeg Sunca više biti neće jer su investitori i urbanisti tako u mogućnosti. Namerno sam slikao po mraku, jer je to prava atmosfera:\nHejt 3: Ulica Cara Uroša je prošle godine rekonstruisana i postavljena je divna nova lepezasta kaldrma. Šta mislite šta je sledeće na redu. PA NARAVNO - NOVO RASKOPAVANJE, i to plansko:\nPostod Хаеул » Pon Maj 25, 2020 1:41 pm\nДа ми је само знати какви малоумници праве овакве „планове”.\nPostod direktor » Pon Maj 25, 2020 4:30 pm\nJel Reko vesara da nema više raskopavanja tek sredjene ulice znaci lagao je cccc....\nMožda kopaju i na divlje ima toga po gradu sve više ...\nRaskopali ispred SKC nema oznake koja je firma sve krijući...\nPostod MC_ » Pon Maj 25, 2020 4:44 pm\nGlupo pitanje, ali da li su nadlezne inspekcije obavestene o nelegalnim spratovima?\n[quote="GOJE » Pon Maj 25, 2020 11:02 am"]A sada malo malo da ga bacim po hejtovanju.\nPostod And7rey » Pon Maj 25, 2020 5:53 pm\nOvo je privatna država jedne mafijaške grupe suludo je obaveštavati inspekciju kada smo videli da neće da reaguju ni na mnogo centralnijim lokacijama.\nPostod VeniVidiVici » Pon Maj 25, 2020 11:46 pm\nUgao Cara Uroša i Mike Alasa\nCara Uroša 69\nPostod Marc23 » Uto Maj 26, 2020 1:23 am\ndirektor » Pon Maj 25, 2020 3:30 pm napisao: Jel Reko vesara da nema više raskopavanja tek sredjene ulice znaci lagao je cccc....\nNa Doroclu ce tek biti raskopavanja ulica. Kad sam pisao Hotelu "Mona Plaza" vezano za krpljenje trotoara ispred hotela, oni su mi odgovorili sledece:\nSređivanje ulica Solunska, Cara Uroša, Dračka (ulica, trotoar, parterno uređenje) će se raditi od juna/jula meseca od strane Građevinske direkcije kojoj je plaćeno komunalno opremanje.\nNaša prvobitna zamisao je bila da mi uradimo uređenje, kakvo je urađeno ispred samog hotela, ali nismo uspeli da postignemo takav dogovor, tj dobijemo odobrenje od Grada, jer Grad planira ujedno i infrastrukturu u ulici (kanalizacine cevi, elektro i tel vodove, struju) što je svakako dobro za kraj, tj da osavremeni celu infstrastrkturnu mrežu\nPo informacijama od pre par nedelja, raspisan je tender za ove radove i početak radova se očekuje za jun/jul ove godine (osim ako ne dođe do nekog odlaganja usled novonastale situacije).\nSto znaci da raskopavanje po Dorcolu tek predstoji.\nPostod Marc23 » Uto Maj 26, 2020 1:56 am\nhttps://www.novosti.rs/vesti/beograd.74 ... ma-fabrika\nPostod direktor » Uto Maj 26, 2020 2:45 am\nSamacki hotel iz neobicnog ugla\nPostod Marc23 » Uto Maj 26, 2020 11:34 am\nSamacki hotel (oba) nazalost izgleda kao da se nalazi u Cernobilju, a ne na Dorcolu, potpuno prohujao sa vihorom i vremenom.\nGledajuci slike od VeniVidiVici Dorcol mi izgleda toliko neskladno sa svim novim, potencijalno lepim zgradama, a udzericama pored koje strce, praznim rupama koje zjape pored (ugao Dubrovacke i Viskog Stevana), kao i ovim "familijarnim" kucama gradjenim 90tih (kuca do pasarele prema na uglu Dunavske i Cara Urosa) a ciji zidovi trenutno sluze kao poligon za grafite koje cak ni vlasniku kuce ne smetaju. Sve gradjeno bez ikakvog plana i programa, a nista sa drugim ne ide.\nPostod Aes » Sre Maj 27, 2020 11:12 pm\nХаеул » Ned Maj 24, 2020 3:54 pm napisao: Тај зид је очигледно узет у обзир када је осмисшљено решење за овај простор. Мурал би пореметио концепцију.\nMa taj oljušteni zid sigurno niko nije uzeo u obzir ni oko čega, očigledno je susedna zgrada u pitanju čije stanare baš briga za spoljni izgled zgrade. Donji deo otvgorena cigla, gornji deo sa oljuštenim malterom.\nPostod Aes » Sre Maj 27, 2020 11:18 pm\nMarc23 » Uto Maj 26, 2020 11:34 am napisao: Gledajuci slike od VeniVidiVici Dorcol mi izgleda toliko neskladno sa svim novim, potencijalno lepim zgradama, a udzericama pored koje strce, praznim rupama koje zjape pored (ugao Dubrovacke i Viskog Stevana), kao i ovim "familijarnim" kucama gradjenim 90tih (kuca do pasarele prema na uglu Dunavske i Cara Urosa) a ciji zidovi trenutno sluze kao poligon za grafite koje cak ni vlasniku kuce ne smetaju. Sve gradjeno bez ikakvog plana i programa, a nista sa drugim ne ide.\nUvek je bilo tako, što bliže Dunavskoj sve ružnije i tužnije. Sve te udžerice će nestati vremenom kako se investitori budu približavali reci\nPostod Marc23 » Čet Maj 28, 2020 12:43 am\nAes » Sre Maj 27, 2020 10:18 pm napisao:\nJasno, samo bih voleo da se makar malo arhitektonski vodi racuna, pa da sve zajedno na kraju lici na neku celinu.\nPostod Marc23 » Čet Maj 28, 2020 6:25 pm\nNe znam koliko ovo moze da se podvede pod Dorcolski projekti, ali sveobuhvatno deo teksta je o tome:\nhttp://www.beograd.rs/lat/beoinfo/17733 ... lhNDNcwqYI\nUglavnom, ako vas mrzi da citate ceo tekst koji se ne bavi samo Dorcolom, u pitanju je premestanje depoa za trolejbuse sa Dorcola na Zvezdaru i oslobadjanje zemljista koje GSP tu ima, koje ce, pretpostavljam rezultirati prodajom i gradnjom necega:\n– Insistiramo na tome da na svakoj sednici Skupštine grada bude što više tačaka o usvajanju i izradi urbanističkih planova, s obzirom na to da su oni osnov za razvoj Beograda – rekao je Nikodijević.\nOn je dodao je da će se pred odbornicima, između ostalog, naći i plan koji predviđa planski osnov za izmeštanje trolejbuskog depoa sa Dorćola.\n– Predvidećemo novi depo na Zvezdari, uz auto-put, gde ćemo iseliti sadašnji depo, i onda ćemo moći da oslobodimo zemljište GSP-a koje se nalazi u centru grada, na Dorćolu – rekao je Nikodijević.\nPoslednja izmena od Marc23 u Čet Maj 28, 2020 6:31 pm, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod Хаеул » Čet Maj 28, 2020 6:29 pm\nAes » 28 Мај 2020 06:12 napisao: Ma taj oljušteni zid sigurno niko nije uzeo u obzir ni oko čega, očigledno je susedna zgrada u pitanju čije stanare baš briga za spoljni izgled zgrade. Donji deo otvgorena cigla, gornji deo sa oljuštenim malterom.\nСамо кажем да зид од опеке одговара дизајну простора.\nА остало је вероватно истина - у већини случајева у граду је тако - мада нисам упућен у конкренто стање на овој локацији.