Dijalizni centar u Mostaru potrebno je srušiti, pa izgraditi novi – Dnevni list\nDijalizni centar u Mostaru potrebno je srušiti, pa izgraditi novi\nMonika Tomić tvrdi da je u više navrata pokretala akciju za Dijalizni centar u Mostaru jer je stari potrebno u potpunosti promijeniti. Poručila je da je stari potrebno srušiti i izgraditi novi.\nStudenti Farmaceutskog fakulteta Sveučilišta u Mostaru obilježili su Svjetski dan bubrega savjetovanjima i edukacijama na kojima su pomogli približiti uočavanje i prevenciju bubrežnih bolesti. Cijeli događaj održan je jučer u Mepas Mallu.\nMonika Tomić, dekanica Farmaceutskog fakulteta istaknula je kako su ovu godinu posvetili promociji zdravlja, obilježavajući razne dane zdravlja kako bi ih posvetili edukaciji.\n– Ono što je za našu zemlju zanimljivo je da mi vrlo malo ulažemo u prevenciju jer svaka zemlja u Zapadu ulaže veliku količinu novca u prevenciju dok se bolest ne razvije. Nažalost, mi se najviše bavimo komplikacijama bolesti, a s obzirom da ja radim u SKB Mostar možda sam i najveći svjedok svega toga – rekla je dekanica Tomić te dodala kako bubrezi ne bole, te navela da je to najveći problem pošto se pacijenti ne javljaju na pregled jer nemaju nikakvu bol. Poručila je da je dobro ako nešto boli, jer to motivira da posjete liječnika.\nGodišnje više od dva milijuna ljudi umre zbog komplikacija prouzročenih zatajenjem bubrega, a isto toliko ljudi se u ovom trenutku liječi ili im je potrebno liječenje.\n– Mi nemamo podatke o ukupno oboljelima od bubrežnih bolesti na našem području jer bubrežne bolesti, odnosno zatajenje bubrega ima pet svojih stadija. Imamo podatke jedino o terminalnom stadiju, a to je onaj stadij kada je život pacijenta nemoguć bez nekog oblika nadomjesne terapije, bez nekog oblika dijalize, hemodijalize i pretorijanske dijalize. Mi otprilike imamo tri tisuće takvih bolesnika, dok za ostale bolesnike ne znamo jer ne postoji registar – rekla je dekanica Tomić.\n– Koliko će se imati sluha za to, ja ne znam, jer je to jedna velika investicija i to nam je sada nakon Pedijatrije, koja se gradi, prioritet – rekla je Tomić.\nPetra Galić, predstavnica studenata Farmaceutskog fakulteta, navela je kako organiziraju javno zdravstvene kampanje i edukacije.\n– S fakultetom često organiziramo i edukacije budući da nam je to struka. Ovo nam dođe kao jedan vid prakse te ćemo sigurno ovo primjenjivati i dalje savjetujući pacijente. Studenti se rado odazovu na ovakve akcije jer će im sigurno koristiti u budućnosti – rekla je Galić.\nStudent Farmaceutskog fakulteta Ante Čuljak tvrdi da se građani iznenade na ovakve vidove savjetovanja jer takva savjetovanja nisu uobičajena.\n– Mi kao farmaceuti se trudimo da svake godine ističemo našu struku dokazujući se da farmaceuti nisu samo osobe koje za pultom stoje, da nas ne svrstavaju kao obične trgovce. Mi imao dosta veliko znanje i stoga želimo ljude podučiti – rekao je Čuljak.\nOrganizatori kažu da ovakvim akcijama žele pokazati kako su određene bolesti bubrega poput kronične bubrežne bolesti izlječive ukoliko se uoče na vrijeme pa pozivaju građane da kontroliraju zdravlje svojih bubrega.\n← TERORISTIČKI NAPAD NA NOVOM ZELANDU: Masovna pucnjava u dvije džamije, ubijeno najmanje 49 ljudi\nOve godine u BiH moguć dolazak više od 60.000 migranata →


Evidentno je da Lidija u 57. godini života izgleda odlično, te da bi malo ko mogao da joj pronađe manu.\n- Dobro jutro - navela je Vukićevićeva kratko u opisu slike, koja je "raspametila" mnoge muškarce koji je u velikom broju prate na Instagramu.\nBONUS VIDEO Lidija pokazuje kako VEŽBA


30.05.2016 Fenrijas online casino 0 comments\nIgrajte slot igre koje ne zahtevaju skidanje i vežbajte igre besplatno bez depozita. Nije potrebna registracija za instantnu igru u veb pregledniku. Slot (automat) igre. Lucky Lady's Charm Deluxe, Book of Ra Deluxe, Dolphins Pearl Deluxe Dolphin's Pearl Deluxe, Sizzling Hot Deluxe. kong automat igra. Nove Slot Igre. Progresivni 3D slotovi i ostale moderne slot igre - Zaigrajte odmah, bez registracije i besplatno! Reel Rush Slots. Reel Rush. Pokreni. Secret of.\nOnline Glücksspiel-Plattform: Slot casino igrice\nSlot casino igrice Slot Pharaons Gold III July 15, Slot Book Of Ra DELUXE July 14, Book of Ra 8, views. Black Jack Live Black Jack July 14, Aztec gold je jedna od najpopularnijih slot igara na balkanu.\nVorhersagen wm 2017 Shop street game\nMau mau kartenspiel regeln Adventskalender spiele\nSILVESTER FEIERN AUSLAND Slot Sizzling Hot July wetteronline rosenheim, Serbian Bulgarian Danish Finnish German Hungarian Icelandic Italian Polish Swedish Albanian Greek Indonesian Dutch Norwegian Portuguese Russian Serbian English Croatian Czech French Romanian Slovak Slovenian Spanish Turkish. Slot Rumpel Wildspins July 14, Slot Champagne July 14, Sitemap Kontakt Izjava o odgovornosti. Slot Fruits And Royals July 14, Poker Texas Poker July 14,\nSlot Mega Joker July 14, Slot Pharaons Gold III July 15, Poker Goodgame Poker July 14, Slot Aztec Gold July 14, Casino Fantasia Quasar Gaming EU Casino Casino Luck Bet casino Mega Casino Bet-at-home Casino 32Red Casino.\nSlot casino igrice - Wettquoten von\nBesplatni slot Sheriff Gaming kompanije ima progresivne jackpotove sa ogromnim dobitcima povezani sa Mega Money Pool-om. Slot Rumpel Wildspins July 14, Stolne igre i igre s kartama. Slot Rex July 14, Igrajte besplatno vockice Payslots igru. Igrajte besplatne slot vockice Sizzling hot deluxe. Slot Book Of Ra July 14,


DJECA SA KOSOVA LJETOVALA U BEČIĆIMA - Moja Crna Gora\nDJECA SA KOSOVA LJETOVALA U BEČIĆIMA\n03/08/2018\tdijaspora Izvor: mojacrnagora.rs\nUdruženje Crnogoraca Kosova „Lovćen“ organizovalo je šesti put zaredom ljetovanje za djecu sa Kosova u odmaralištu Lovćen u Bečićima.\nOvo je projekat za osnovce sa Kosova, podržan od strane relevantnih kosovskih i crnogorskih institucija. Uprava za dijasporu je pružila značajan doprinos i time još jednom podržala realizaciju istog, okupivši i ujedinivši djecu svih manjinskih zajednica, koja žive na Kosovu.\nOvaj multikulturalni projekat je pokazatelj „da se se zajedno može,da se zajedno mora i da je to zajedništvo najbolja preporuka i poruka za bolje sutra“, prema riječima predsjednika Udruženja Radulovića.\nProjekat je prvenstveno edukativnog karaktera, te ima za cilj da upozna djecu sa Kosova sa narodnim vrijednostima Crne Gore, zemlje domaćina, koja njeguje multietničnost i multikulturalnost.\nDjeca su uživala u brojnim aktivnostima u Odmaralištu, učestvovala u igrama koje su organizovali animatori, družili se i međusobno upoznavali.\nUprava za dijasporu nastoji da, u granicama svojih mogućnosti, podrži ovakve projekte, koji su najreprezentativniji primjer promocije jedne zemlje, kroz obrazovanje, proučavanje i očuvanje kulturnih vrijednosti.\nTags crna gora dijaspora uprava za dijasporu


EDUKACIJA LEKARA O LEČENjU PLUĆNIH METASTAZA KOLOREKTALNOG KARCINOMA | Novi Sad\nPočetna stranica › EDUKACIJA LEKARA O LEČENjU PLUĆNIH METASTAZA KOLOREKTALNOG KARCINOMA\nEDUKACIJA LEKARA O LEČENjU PLUĆNIH METASTAZA KOLOREKTALNOG KARCINOMA\nČlan Gradskog veća za zdravstvo prof. dr Zoltan Horvat pozdravio je prisutne na predavanju koje se održava u okviru projekta "Unapređenje ishoda lečenja bolesnika sa plućnim metastazama kolorektalnog karcinoma kroz edukaciju lekara primarne zdravstvene zaštite".\n- Veoma je značajno da se lekari iz primarne zdravstvene zaštite kontinuirano edukuju i zato Grad podržava ovakve projekte. Kolorektalni karcinom predstavlja jedan od najčešćih malignteta. Ovo predavanje treba da poveća informisanost o pojavi plućne metastaze kolorektalnog karcinoma, jer je rano otkrivanje i dalje lečenje od suštinske važnosti za ove pacijente - izjavio je prof. dr Zoltan Horvat.\nProjekat se realizuje u okviru programa prevencije hroničnih nezaraznih bolesti koji podržava Gradska uprava za zdravstvo, na predlog Saveta za praćenje kretanja oboljevanja od hroničnih nezaraznih bolesti Grada Novog Sada. Cilj projekta je edukacija lekara i medicinskog osoblja u primarnoj zdravstvenoj zaštiti o značaju i mogućnostima savremene dijagnostike i lečenja plućnih metastaza kolorektalnog karcinoma. Takođe, ovaj projekat treba da afirmiše saradnju Instituta za plućne bolesti sa lekarima primarne zdravstvene zaštite na tom planu.


Bakarne Cevi Cene\nU našim veleprodajnim i maloprodajnim objektima, možete naći tvrde i meke bakarne cevi La Farga. La Farga Tub je deo La Farga grupe koji je fokusiran na proizvodnju bakarnih cevi za instalacije. La Farga je matalurška kompanija koja proizvodi i prodaje poluproizvode od bakra i njegovih legura za potrebe energetike, metalnih pakovanja, železnice, instalacija, automobilske i avio industrije.\nPosle dva veka tradicije u preradi bakra, grupa La Farga je svoju naprednu procesnu tehnologiju primenila u preko trideset fabrika lociranih u šesnaest država širom sveta. Fabrike poseduju sertifikate ISO14001, TUV243/MA/12/01, AENOR...\nBakarne cevi La farga\nSve kvalitetno kovane bakarne cevi mogu izdržati ekstremne temperature, koroziju i visok pritisak gasa ili tečnosti u njima pružajući bezbednost i visoki kvalitet svim vašim instalacijama bez potrebe za održavanjem.\nDebljina zida 0,7; 0,8; 0,9 i 1mm.\n15/0,7 277,00 15/0,9 350,00 15/1 387,00\n18/0,7 333,00 18/0,9 423,00 18/1 473,00\n22/0,7 414,00 22/0,9 523,00 22/1 586,00\n28/0,9 674,00 28/1 758,00\nModel Cena 35/0,9 907,00 35/1 975,00\n15/0,8 314,00 42/1 1.223,00\n18/0,8 380,00 54/1 1.612,00\nBakarne cevi u koturu - meke\nBakarne cevi u koturu ili meke instalacione cevi. Debljina zida 0,76 i 0,8mm.\ntermopool beograd srbija velepordaja maloprodaja cene cena klimatizacija bakarne cevi klime cevi za klime\nUkupno poseta: 475807\tjuče: 1544\tdanas: 1111 © BgAutentik


Kurs ruskog jezika - Škola stranih jezika Manhattan | Novi Sad\nPrema zvaničnim podacima Kembridžove enciklopedije jezika, Ruski kao prvi ili drugi jezik govori preko 455 miliona ljudi na planeti. Zvanični jezik je u Rusiji, Belorusiji, Kazahstanu i Kirgiziji a bio je i zvanični jezik komunikacije u bivšem SSSR-u. Pripada istočnoj grupi Slovenskih jezika. Jedan od ponovo rastućih jezika u Srbiji, baš zbog velikih državnih firmi koje su kupile firme iz Rusije, pa je potražnja za poznavaocima ovog jezika prilično velika. I očekuje se da će privredno tehnička saradnja Srbije sa Rusijom iz godine u godinu da raste, tako da Škola stranih jezika Manhattan unapređuje kurs ruskog jezika iz godine u godinu.\n1. OPŠTI KURSEVI RUSKOG JEZIKA:\n48 časova od 90 minuta\nЭлементарный уровень – početni nivo A1\n2. OPŠTI KURSEVI RUSKOG JEZIKA:\nПредпороговый уровень – osnovni nivo A2\n3. OPŠTI KURSEVI RUSKOG JEZIKA:\nПороговый уровень- srednji nivo B1\n4. OPŠTI KURSEVI RUSKOG JEZIKA:\nПостпороговый уровень – viši srednji nivo B2\n5. OPŠTI KURSEVI RUSKOG JEZIKA:\nУровень компетентного владения – napredni nivo C1\n6. OPŠTI KURSEVI RUSKOG JEZIKA:\nУровень носителя языка – najnapredniji nivo C2\n7. INTENZIVNI KURSEVI:\n4-5 puta nedeljno po 90 minuta\nKursevi Ruskog jezika u školi stranih jezika Manhattan se održavaju u poslepodnevnim časovima, u periodu od 17:00 pa zaključno sa 22:00 časa, s tim što je uvek moguć dogovor grupe učenika sa profesorom o pomeranju termina časova, kako većini grupe odgovara.\nOpšti kursevi ruskog jezika su najpopularniji i ujedno i najčešći način učenja ruskog jezika. Trajanje opšte kursa ruskog jezika, jednog celokupnog nivoa znanja, je 6 meseci odnosno 48 časova od 90 minuta.\nKursevi konverzacije Ruskog jezika\nRuski jezik za decu


OBELODANJEN SCENARIO KOG SE SVI PLAŠE: Otkriveno kako bi izgledao sukob dve svetske sile - mediji.net\nAmerički časopis "Nešnal interest" analizirao je sastav, opremu i obuku ratnih mornarica Sjedinjenih Američkih Država i Rusije i naveo prednosti svake zemlje\n- Napredne ruske podmornice će, naravno, veoma otežati slobodnu i nekontrolisanu plovidbu brodova američke mornarice u Crnom moru - naveo je on.\nAutor je pretpostavio da bi u slučaju otvorenog sukoba Rusiji...\nRusijaPreko 16800 vesti\nGRENEL OPALIO PALJBU PO PORTPAROLU LAŽNE DRŽAVE: Kurtijevo "kukavičje jaje" o ZSO neće proći!\nBivši američki specijalni izaslanik za dijalog Beograda i Prištine, Ričard Grenel, osudio je izjavu Admira Mole, savetnika Aljbina Kurtija u SAD za odnose kosovske vlade sa Amerikom.Grenel je na Tviteru napisao da glavni podržavalac Kurtija u SAD kritikuje Ameriku.On je naglasio da Molu treba...\nGRUŠKO: Dolazi do erozije Rezolucije 1244, Zapad podstiče Prištinu da sabotira mirno rešenje (VIDEO)\n- Naše prijateljstvo nije upereno ni protiv koga. Najdublji interes Rusije je mir na Balkanu, ali pokušaji Zapada da se formira vojska tzv. Kosova demotivišu Prištinu da traži mirno rešenje i podstiču je da sabotira sprovođenje svih sporazuma - rekao je zamenik šefa ruske diplomatije Aleksandar...\nKoliko je Evropa daleko od "svog Amazona"? Makron ima ambiciozne planove, ali... - Biznis Telegraf.rs\nPredsednik Francuske, Emanuel Makron, izložio je ambiciozan plan da Evropa do 2030. stvori 10 tehnoloških divova, vrednih 100 milijardi evra.\nBritanski premijer Boris Džonson je uputio ruskom predsedniku Vladimiru Putinu poziv da održe sastanak i dobio je pozitivan odgovor, iako je nebrojeno puta imao skandalozne ispade na račun šefa Kremlja.\nJedna osoba je poginula, dvoje ljudi se vode kao nestali, a 24 je povređeno nakon poplava koje su izazvale bujične kiše kod Jalte na Krimu, potvrdila je gradonačelnica ...


Vijest da će Obren Petrović biti novi predsjednik Gradskog odbora SNSD-a u Doboju jako me je obradovala, jer i trebaju svi udbaši i svo političko smeće da se konačmo ujedini i okupi na jednom mjestu. Ne pada snijeg da prekrije brijeg, pa je Obren pokazao svoje tragove koji smrde nečovještvom. Vjerujem da niko ko iole prati domaću političku scenu nije iznenađen ovakvim potezom, jer je Obren godinama bio spavač i topli zec koji je iznutra minirao opoziciju, sve u dogovoru sa svojim mentorom, a posle izbora su samo pale maske. Po nalogu Dodika i UDBE, RTRS-ov Omer godinama postizao autogolove, pravio saveze sa turskim gradovima, davao „mesa“ i povoda režimskim medijima da lansiraju spinove o probosancima, poturicama i izdajnicima. On je šurovao sa vlašću, izdajom i porazom opozicije u Doboju 2014. onemogućio Ognjena Tadića da pobijedi, a onda se i 2018. pred glasanje ljubio sa Dodikom, a na kraju i formalno pristupio mafijaškoj organizaciji zvanom SNSD, igrajući stalno po instrukcijama UDBE, koja je moralnu i ljudsku nakazu i stvorila. Omer je ponovo postao Obren, a režimski mediji su naprasno zaboravili sve njegove afere, pa se od poturice i izdajnika pretvorio se u velikog patriotu i savremenog srbendu. Kada su se desile poplave u proljeće 2014. godine tadašnji predsjednik SDS-a Mladen Bosić bio je donio odluku da se kontraverzni Petrović smijeni sa svih funkcija i izbaci iz SDS-a, ali nažalost većina u vrhu stranke je bila protiv, jer bi se mnoge stvari riješile još 2014.\nUDBA je naša sudba, a udbaši i njihov korov najveće zlo koje nas sistemski razara iz temelja. Obren Petrović je prije i na početku rata bio načelnik Državne bezbjednosti u Doboju, odgovoran za brojna nečasna djela, ali uprkos brojnim aferama uz pomoć Službe opstaje skoro 30 godina. Svjedočenje u Sudu BiH protiv najbližih saradnika, Milana Ninkovića, Andrije Bjeloševića, Borislava Paravca i Milana Savića, najbolje govori o kakvom se ljudskom smeću, pogani i otpadu radi. Obren naravno nije ni jedini, ni prvi ni poslednji, i još je mnogo udbaša-spavača ostalo u opoziciji, da rovare i podmeću klipove. Mnogi od njih se lako i jasno prepoznaju, i samo čekaju mig Službe da se priključe Obrenu, Partiji i Mafiji. Sličnim stazama UDBE hodi Nenad Stevandić, Nikola Špirić, Kostadin Vasić, Dragan Kalimić i ostali igrači Službe..\nVećina tajkuna u Srpskoj i BiH su bivši saradnici UDBE, i stekli su milione zahvaljujući monopolima, vezama i podršci Službe. Niko od udbaša nikad nije odgovarao za svoja zlodjela jer je Služba ubacila svoje kadrove u sve pore društva, od sudova, tužilaštava i policije do privrede i diplomatije.\nSve dok se ne usvoji i ne sprovede Zakon o lustraciji i društvo ne očisti od udbaša, retrogradnih struktura, otpadaka i ostataka Komunističke partije, poput dr Petra Đokića i lažnih socijalista, nema nam nikakvog napredka i iskoraka ka uređenoj i normalnoj državi i društvu, i sve više ćemo tonuti na dno i zaostajati za normalnim svijetom, biti slijepo crijevo Evrope u kome caruje kriminal, korupcija, anarhija, a sve pod okriljem stare UDBE i njenih ključnih igrača!


Zvezda dovodi pleja iz Denvera? – Sport – Dnevni sportski list\n2. децембра 2020. 10:39 AM\nAmerički košarkaš Nejt Volters trebalo bi da potpiše za Crvenu zvezdu, prenosi košarkaški portal Sportando.\nPlejmejker će u redove srpskog i regionalnog šampiona stići pošto nije uspeo da se izbori za mesto u Denver Nagetsima.\nOn je prošle sezone za Bešiktaš prosečno beležio 11.6 poena, 4.6 skokova i 5.4 asistencije u šampionatu Turske.\nVolters ima 25 godina, visok je 1.93 metara, bio je još član Milvokija, Nju Orleansa i Rapid Drajva. Završio je koledž Južna Dakota, a Vašingotn ga je 2013. godine izabrao u drugoj rundi drafta, posle čega je prosleđen u Bakse.\nVIDEO NATE WOLTERS


srbijasport.net - Vesti - Fudbal - Sremska liga: Prvi maj – Sloboda 4:0\nPetak, 22.02.2019 11:16\n11.03.2017 Živko Radivojević 1086\nOd, dugo najavljivanog, derbija – ništa! Na terenu je postojala samo jedna ekipa. Gostima iz Donjeg Tovarnika, koji nisu ništa veliko pokazali, ostalo je da izvuku pouke iz ovog poraza. Več posle dvadesetak minuta igre domaćin je imao „opipljivu“ rezultatsku prednost od 2:0. Praktično, do kraja utakmice, Sloboda je stihijskim akcijama pokušavala da uradi nešto više, ali, bez uspeha!\nPrvi maj je poveo golom Radišića u 15. minutu, golom iz slobodnog udarca. Par minuta kasnije Andreata je poviso na 2:0. Prethodila je brza kontra doomaćina: Milojević šalje loptu u prazan prostor, gde je prihvata Andreata i rutinerski postiže gol. Jedan od najazapeženijih aktera utakmice, Milojević, nadmudrio je statičnu odbranu Slobode u 60. minuti. Konačno, „tačku stavlja“ Kordolup u 80. minutu.\n- Značajna pobeda za dalji tok takmičenja – izjavio je trener Prvog maja Miroslav Blanuša – Da li zbog prvog kola ili zbog opterećenja rezultatom, veći deo utakmice igrali smo pod grčom. Bez obzira na rezultat, mislim da možemo mnogo bolje. Iskren da budem, ono na čemu baziramo svoju igru smo mi sami, tako da svojim igračima nisam, pred ovu utakmicu, ništa posebno govorio. Trudimo se da forsiramo svoju igru, baš onako kako je bilo u pripremnom periodu.\nStrelci: 1:0 Radišić u 15, 2:0 Andreata u 18, 3:0 Milojević u 60, 4:0 Kordolup u 80. Ruma - Igralište Prvog maja. Gledalaca: 800. Sudija: Stevan Grbatinić. Pomoćnici: Dušan Gutić i Nikola Torma. Delegat: Goran Milijašević. Žuti kartoni: Čupeljić i Milojević (Prvi maj), Balaban i Knežević (Sloboda).\nPRVI MAJ: Vidanović, Milanović, Mitrović, Novaković, Kordolup, Krstić, Milojević (od 69. Babić), Radišić, Lukić, Čupeljić (od 80. Jež), Andreata (od 80. Vukmanović.\nSLOBODA: Veljović, Z. Miličević, Miljuš (od 46. Ašćerić), Ljubojević, Perišić, Knežević, Trbović (od 35. Vesić), Simović, G. Miličević (od 68. Obradović), Balaban, Mrkajić.\nNišta od derbija\nMiroslav Blanuša, trener Prvog maja\nFudbal Muškarci PFL Sremska Mitrovica 1. Maj Ruma Sloboda Srbija Sremski okrug Ruma\n16 .kolo PFL Sremska Mitrovica\nHrtkovci 2 : 0 Partizan\n1. Maj Ruma 4 : 0 Sloboda\nBudućnost 0 : 1 Sloven\nBorac 0 : 0 Jadran\nRudar 0 : 0 Ljukovo\nDonji Petrovci 1 : 0 Mitros\nHajduk 1 : 0 Podrinje\nFK Graničar 1924 2 : 2 Napredak\n1 Hajduk 16 10 3 3 33\n2 1. Maj Ruma 16 9 4 3 31\n3 Podrinje 16 8 4 4 28\n4 Budućnost 16 8 3 5 27\n5 Sloboda 16 9 0 7 27\n6 Jadran 16 8 2 6 26\n7 Ljukovo 16 7 4 5 25\n8 FK Graničar 1924 16 7 3 6 24\n9 Sloven 16 7 3 6 24\n10 Borac 16 6 4 6 22\n11 Napredak 16 6 4 6 22\n12 Hrtkovci 16 7 0 9 21\n13 Rudar 16 6 1 9 19\n14 Partizan 16 5 1 10 16\n15 Mitros 16 4 1 11 13\n16 Donji Petrovci 16 2 1 13 7


Vesti online / Vesti / Srbija / Tači: Dobar zamah za postizanje sporazuma sa Srbijom 2019.\nTači je za AP rekao da postoji snažna podrška SAD i Evropske unije, kao i obećanje Rusije da će prihvatiti sporazum Beograda i Prištine.\nPrema njegovim rečima, predstoje mnogi izazovi koje treba rešiti kroz dijalog sa Srbijom, uz posredovanje EU.\nAP, međutim, navodi da su razgovori zastali i podseća da je Priština uvela takse od 100 odsto na srpsku robu i da je Beograd rekao da nema nastavka dijaloga dok se ta mera ne ukine.\nUkidanje taksi tražili su i Vašington i Brisel. Stiče se utisak, navodi AP, da je kosovska tvrdoglavost naljutila Vašington, mada Tači tvrdi da odnosi SAD prema Kosovu i njenim građanima nisu zahladneli.\nPetak 15.02.2019. 00:01\n"Dobar zamah..." Чему се овај зекан још увек нада???


Ivana Španović Asmir Kolašinac Armin Sinančević Tomašević atletika Srbija Tokio | Sport | Ostali sportovi\nIVANA, TOKIO JE PRAVO MESTO ZA OLIMPIJSKO ZLATO: "Kraljica sportova" čeka Srbiju, 5 atletičara napada rekorde! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nUpoznajte srpski tim koji će nas predstavljati na Olimpijskim igrama u Tokiju u atletici, a među kojima ćemo imati i jednu predstavnicu sa realnim šansama za borbu za medalju.\nSrbiju će na Olimpijskim igrama u Tokiju (od 23. jula do 8. avgusta) ukupno predstavljati 86 sportista u 15 različitih sportova, a pet predstavnika, odnosno predstavnice, imaćemo i u atletici.\nRadi se o takozvanoj "kraljici sportova", sportu svih sportova, gde će se atletičari i atletičarke nadmetati za medalje u 24 discipline u muškoj i 23 discipline u ženskoj kategoriji.\nSrbija je na prošlim Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru imala i jednu osvojenu medalju u atletici, kada je Ivana Španovića osvojila bronzu u skoku u dalj, a i ovog leta ona će biti glavni adut srpskog atletskog tima.\nBila je to naša prva i jedina medalja u atletici od osamostaljenja, a petoro atletičara potrudiće se da u Tokiju stigne i makar druga. Po prognozama agencije "AP", od Srbije se ipak ne očekuje osvajanje medalja u ovom sportu...\nPa da upoznamo sve srpske predstavnike u atletici.\nIvana Španović je na Igrama u Riju zamalo ostala bez najsjajnijeg odličja, kada ju je zihernadla sa broja na leđima koštala boljeg skoka, ali pet godina kasnije, u Tokio stiže puna nade da bi mogla da zasija na najvećoj sceni koju poslednji put posećuje. Španovićeva je već najavila da su joj ovo poslednje Olimpijske igre, na kojima je u disciplini skok u dalj nastupala već i 2008. i 2012. godine.\nU Pekingu je skočila 6.30 metara i završila učešće u kvalifikacijama, u Londonu je četiri godine kasnije bila osma sa skokom 6.35, da bi u Riju usledila brozna (7.08 metara). Dva puta "bronzana" na Svetskim prvenstvima i višestruka evropska šampionka, Španovićeva će pokušati da uprkos problemima sa povredama koje je imala ranije ove godine vrhunac forme dostigne baš 3. avgusta u Tokiju.\n"Retko kada bih otišla na takmičenje kada nisam spremna. Ja nemam šta da lažem ni sebe ni druge, uvek se videlo koje su mi ambicije i apetiti. Prevazišla sam podijum kao mesto gde želim da se pojavim. Zanimaju me samo prvo mesto i rekordi, ta borba me kali kao sportistu u mentalnom i atletskom smislu", pričala je uspešna Srpkinja,\n1. avgust - kvalifikacije (od 2.50)\n3. avgust - finale (od 3.50)\nAko su za Ivanu Španović ovo četvre Olimpijske igre, šta tek reći za iskusnu Draganu Tomašević, kojoj će u disciplini bacanja diska ovo biti peti nastup na najvećoj sportskoj smotri. Ona je debitovala na Igrama još u Atini 2004, pre punih 17 godina i od tada je bila redovna učesnica.\nIpak, Dragana Tomašević još nijednom na Igrama nije uspela da prebrodi kvalifikacionu rundu, tako da će za nju 31. jul biti najveći test - da vidimo hoće li u 40. godini biti u mogućnosti da napokon stigne do velikog finala.\nTomaševićeva je dva puta bila sedma na svetu, ali davnih 2005. u Helsinkiju i 2011. u Daeguu. Posle 21 godine takmičenja u disciplini bacanje diska, Tomaševićeva će pokušati da napravi najbolji rezultat u karijeri na Olimpijskim igrama.\n31. jul - kvalifikacije (od 2.30 prva grupa i 3.55 druga grupa)\n2. avgust - finale (od 13.00)\nMarija Vučenović kompletira ženski deo atletskog tima Srbije u Tokiju. Ova 28-godišnjakinja će debitovati na Olimpijskim igrama u disciplini bacanje koplja. Ona je tek nedavno saznala da će se nadmetati u Tokiju, pošto je plasman na Igre obezbedila na osnovu rang liste Međunarodne atletske federacije (IAAF).\nVučenovića se prvi put na velikoj sceni pojavila na Svetskom juniorskom prvenstvu 2009. kada je bila četvrta, a rekord je postavila ove godine u Splitu kada je na Evropskom bacačkom kupu osvojila peto mesto hicem od 62.25 metara.\nBila je i dva puta bronzana - na Svetskom juniorskom prvenstvu 2012. i Evropskom prvenstvu mlađih seniora 2013. godine. Vučenovićeva je svoju atletsku karijeru usavršavala i u SAD, kada je studirala na Univerzitetu na Floridi, a ostaje da vidimo koliko će moći da pruži na svojim prvim Igrama.\n3. avgust - kvalifikacije (od 2.20 prva grupa i 3.50 druga grupa)\n6. avgust - finale (13.50)\nA od muških takmičara u atletici, Srbija nema jednog, već dvojicu bacača kugle. Onaj iskusniji je Asmir Kolašinac, atletičar koji će po četvrti put predstavljati Srbiju na Olimpijskim igrama. Debitovao je 2008. u Pekingu kada je bio 33. i nije prošao kvalifikacije, da bi svoj najbolji rezultat ostvario četiri godine kasnije.\nU Londonu je bio sedmi sa hicem 20.71, dok je u Riju 2016. završio na 15. mestu. Sada je spreman za svoj "poslednji ples" na Olimpijskim igrama, a nedavno je u intervjuu za MONDO govorio o svojim ciljevima.\n"S obzirom na tu ekspanziju bacanja kugle u svetu gde je kugla jača nego ikad nekako sam želeo da budem i ja deo te priče, da budem opet među najboljima i zato sam toliko želeo taj plasman na Olimpijske igre. U poslednjih 30 godina, od 1992. pa naovamo olimpijska norma koja je bila za ove OI je donosila medalju, ako ne i zlato. Kada pogledaš rang listu imaš 30 ljudi sa normom. Sada je kugla u nenormalnoj ekspanziji i najbolja je svih vremena. Zato mi je bilo stalo da budem deo istorije, najjačeg takmičenja ikada", objasnio je Kolašinac za MONDO.\n3. avgust - kvalifikacije (od 12.15 prva grupa i 13.40 druga grupa)\n5. avgust - finale (od 4.05)\nA rame uz rame Kolašincu biće njegov 10 godina mlađi kolega. Armin Sinančević ima 26 godina i prvi put će učestvovati na Olimpijskim igrama. On je pre dve godine skrenuo pažnju na sebe kada je prvi put stigao do finala Svetskog prvenstva u Dohi, ali tada nije uspeo da zabeleži validan hitac.\nMomak iz Prijepolja je nedavno na mitingu Dijamantske lige u Dohi bacio kuglu na 21.88 metara, ali kako je istakao za MONDO, u Tokio odlazi bez prevelikih očekivanja.\n"Vezao sam neverovatnu seriju rezultata od 1. maja - Bar 21.88m, Doha 21.88m, Firenca 21.60m... Izvanredni rezultati, malo prostora za trening između ovih takmičenja tako da ću pokušati malo da povratim energiju za Olimpijske igre. Moja očekivanja i želje su da dođem i vratim se zdrav jer imam sve vreme povredu prsta desne ruke, a daću sve od sebe da budem što bolji i boriću se da uđem u finale. Pa onda u finalu ostaje da se vidi šta mogu da pokažem u datom trenutku."\nSrbija na Olimpijskim igrama olimpijske igre 2020 ivana španović asmir kolašinac Armin Sinančević atletika


Njemačka traži 25.000 radnika: Njegovateljima nude oko 4.800 KM bruto plaće - Kameleon M&M\nRiječ je o radnim mjestima koja su otvorena za građane Evropske unije, zbog velike potrebe za radnicima iz ove grane medicine u Njemačkoj u prethodnom periodu. Davorko Vidović, bivši ministar rada i socijalne skrbi u hrvatskoj vladi, konstatira kako su njega i zaštita osoba treće životne dobi doslovno postali posebna grana njemačke privrede. Osim smještaja u ustanove, domove i hotele za starije osobe, njima je prilagođena i proizvodnja, čime je, po Vidoviću, stvorena industrija koja se mjeri u milijardama eura, piše Al Jazeera.\n“U Njemačkoj su skloniji dati posao i preferirati Evropljane, ljude koje su im bliži po kulturnim navikama. U tom smislu, Hrvatska i Hrvati, koji su tradicionalno poznati njemačkom tržištu rada, a vrijede kao prilično pouzdani i evropeizirani, posebno su interesantni za tu vrstu djelatnosti”, objašnjava Vidović.\n“Obično angažiraju po dvije osobe, pa neko 15 dana radi kao njegovatelj(ica), a drugih 15 dana odlazi kući dok ga na istom radnom mjestu zamjenjuje kolega ili kolegica. Iz hrvatske perspektive dobiju pristojnu plaću, iako su 24 sata na raspolaganju tim osobama. No, imaju smještaj, relativno solidno mogu zaraditi i pritom ne izgubiti kontakt s porodicom u domovini”, dodaje Vidović.


Ekspanzona posuda, kolika i kakva?\n[ http://www.elitesecurity.org/t388631 ]\n[ pisac @ 20.01.2010. 15:56 ] @\nKolika (i kakva) treba da bude ekspanziona posuda za sistem podnog grejanja na 3 etaže (6m visine od kotla to najviše tačke), zapremina vode 570L+570L+360L=1500L\n[ mr.maX @ 21.01.2010. 00:35 ] @\nUz ovu poruku sam prikačio PDF dokument sa formulom za dimenzioniranje ekspanzione posude, kako bi mogao sam da modifikuješ obračun po potrebi.\nKonkretno za navedeni slučaj, ako se uzme da će maksimalna temperatura u sistemu biti 40 stepeni (pošto je podno grejanje u pitanju), a minimalna 10 stepeni, dobija se količina vode koja se širi Ve=11.295L. Zatim ako se uzme da je maksimalni pritisak u sistemu 3 bara, a da je predpritisak ekspanzione posude 1.5 bara, dobija se neophodna zapremina ekspanzione posude Vt=30.12L. Najpribližnija ekspanziona posuda koja odgovara ovoj računici je od 35L, konkretno recimo Elbi ERCE 35 ili Zilmet Cal-Pro 35 posude.\nU slučaju da maksimalna temperatura u sistemu može da bude i veća od 40 stepeni, potrebna je i veća ekspanziona posuda, što može da se izračuna na osnovu PDF-a.\n[ pisac @ 21.01.2010. 20:30 ] @\nNego, nešto me zanima: šta je tačno taj "predpritisak" ekspanzione posude? Jel posuda stiže sa tim pretpritiskom? Čemu služi?\nMalo mi je čudno da ukoliko je taj predpritisak veći, treba mi veći ekspanzioni sud, iz čega proizilazi da je bolje da uzmem posudu sa manjim predpritiskom. Ali mi onda nije jasno čemu on uopšte tu?\n[ mr.maX @ 21.01.2010. 21:08 ] @\nJednostavno rečeno, predpritisak omogućava ekspanzionoj posudi da radi svoj posao na osnovu Bojl-Mariotovog zakona i on ne treba da bude manji od pritiska u tački spajanja ekspanzione posude na sistem grejanja. Posude imaju ventil (kao na auto gumi) kojim može da se reguliše predpritisak, a fabrički stižu sa nekim tipičnim predpritiskom (piše na posudi).\n[ pisac @ 21.01.2010. 21:12 ] @\nDa li to onda znači da je bolje da ekspanzioni sud stavim na vrhu sistema grejanja (na zadnjoj etaži), jer je tu manji pritisak pa je i potreban pretpritisak manji a time i potrebna veličina suda?\nIli sam nešto pogrešno ukapirao?\n[ mr.maX @ 21.01.2010. 21:40 ] @\nEkspanziona posuda treba da je što bliža kotlu (gde dolazi do promene temperature) i poželjno je da nema ventila između nje i kotla kako neko nebi slučajnim zavrtanjem onesposobio njen rad. Šema instalacije je prikačena uz poruku.\nInače, moj sistem grejanja možeš da vidiš na: http://www.max.rs/ozone/solarno/ Slike su napravljene za temu na es-u o solarnim kolektorima, pa je veći akcenat stavljen na to, ali mogu da se vide ekspanzione posude kako za grejanje, tako i za sanitarnu vodu.\n[ pisac @ 21.01.2010. 23:53 ] @\nMa nešto mi mnogo bilo 570L po spratu, pa sam preračunao malo zapreminu, i sada sam dobio oko 150L. Izgleda da sam ja uzeo prečnik umesto poluprečnika tokom prvog računanja. U svakom slučaju, to znači da će i ekspanzioni sud biti mnogo manji\n[ mr.maX @ 22.01.2010. 09:49 ] @\nI meni je 1500L izgledalo mnogo, al' rek'o ne znam koliku kuću greješ. Elem, ako je 150L sada ukupno, najpribližniji ekspanzioni sud koji ti odgovara je od 5L (za maks. 40 stepeni vode).\n[ pisac @ 22.01.2010. 18:08 ] @\nNa kraju sam rešio da će vode imati oko 450L (jer kasnije možda dodam i koji radijator) a i da će temperatura biti max. 95oC i dobio 40L. Uzeću neki sud od 35L, i mislim da je takav sasvim dovoljan za buduća proširenja sa radijatorskim grejanjem na 70-80oC (pošto ionako samo radijatorski deo mreže ide do 70-80oC, a podni deo preko akvamiksa do 35-40oC).\n[ pisac @ 30.01.2010. 02:05 ] @\nPosuda je kupljena, i čeka montiranje :-)\nNego, sada sam u jednoj dilemi: Da li da je montiram da visi ili da stoji? Koliko vidim, postoje nosači koji posudu drže da visi, ali nešto razmišljam da je u takvom položaju mnogo lakše kojekakvoj prljavštini i trunčicama da se skupljaju u posudi, pa eventualno postoji mogućnost da se jednog dana i probuši zbog toga. S druge strane, ako se montira stojeći onda će se u njoj skupljati vazduh koji neće moći da se odzrači, mada mi nije jasno ali da li je uopšte bitno ako ekspanzioni sud ima (dodatni) vazduh u sebi?\n[ Kosuth @ 30.01.2010. 07:35 ] @\nUbio me bog ako te sada razumem o čemu pričaš u zadnjem postu!?!?\nKakav sistem praviš,otvoren ili zatvoren?\nKakva ti je to ekspanziona posuda kojoj smeta trunje?\nŠta podrazumevaš pod stojeći odnosno viseći?\nZnaš li da posuda u sebi ima membranu,gumenu,automobilsku unutrašnju gumu?\n[ mr.maX @ 30.01.2010. 13:21 ] @\nI mene je malo zbunila poslednja poruka, al' recimo da sam manje više razumeo šta pitaš. Ne znam kako izgledaju ti nosači koje si dobio, jer veće posude stižu uglavnom sa nogicama kako bi se oslonile na pod jer su teške. Generalno posudu možeš da fiksiraš kako hoćeš (za zid, na pod), samo moraš da vodiš računa da spoj sa sistemom bude okrenut na dole! Treba da bude sve isto kao na šemi koju sam okačio u jednoj od gornjih poruka. Što se ovazdušivanja tiče, posuda će ti biti u nižem delu sistema, a iznad nje u sistemu sigurno ćeš imati neki odzračni ventil, tako da to nije problem. A što se prljavštine tiče, možeš da ugradiš filter u sistemu, ako hoćeš.\n[ pisac @ 31.01.2010. 01:51 ] @\nNisam dobio nosače. Inače, mogu da se kupe nosači na kojima posuda visi (povezuje se gornjim krajem, a balon je dole). A koliko sam zaključio to je i najčešći položaj u kome se montira posuda.\nŠto se tiče "automobilske gume", ona tokom rada sistema nije iste zapremine kao cela posuda, tako da u posudu ulazi voda. Pošto se u zatvorenom sistemu mogu teoretski javiti opiljci ili druge trunčice iz ko zna kojih razloga (recimo od kamenca koji se nataložio na grejaču pa se u jednom trenutku odvali parčence i krene svojim putem kroz cevovod) onda se može sa velikom verovatnoćom desiti da ta trunčica upadne u ekspanzionu posudu, i da tu ostane. I ne samo da ostane, nego da se skuplja još takvih otpadaka tokom sledećih meseci (ili godina) rada. Pri prvom pražnjenju cevovoda, guma će da se vrati u svoj prvobitni položaj da ispunjava celu posudu, i tako će ujedno da pritisne sve te otpatke. Pa, od oblika tih otpadaka zavisi da li će se guma probušiti ili neće.\n[ frigo servis bata @ 31.01.2010. 10:29 ] @\nTebi je najbolje da kupis pec na drva..Neces imati vise problema sa kamencom i trunjem..:)\n[ pisac @ 31.01.2010. 19:54 ] @\nNe mogu da programiram tajmerom kada će drva da se ubace sama u peć\n[ frigo servis bata @ 31.01.2010. 22:16 ] @\nSad se ne salim,evo ti predlog moj za kamenac.sipas u sistem glikol i nece ga biti,naravno pre toga sistem nov treba nekoliko puta ispirati obicnom vodom bez grejanja,pa naliti glikol i miran si sto se tice kamenca...Pozdrav...\n[ pisac @ 01.02.2010. 00:07 ] @\nKoliko procenata glikola? I gde se taj uopšte kupuje?\n[ frigo servis bata @ 01.02.2010. 02:24 ] @\nGlikol je naziv(u industriji) za 100% antifriz,stavis recimo do -10,-15..Masan je i ne stvara kamenac,a osiguran si i od moguceg smrzavanja instalacije.\n[ djsloba10 @ 01.02.2010. 14:47 ] @\nMožda sam ja staromodan ili neuk da ne kažem glup ali ako ima tehničkih mogućnosti ja sam samo za otvoreni sistem sa ekspanzionom posudom od plastičnog bureta odgovarajuće zapremine u tavanu. Nema guma nema ventila pumpanja straha od trunčica i tsl. Zatvoreni sistem je po meni samo za pravo etažno grejanje pošto komšija iz stana iznad sigurno ne bi dozvolio da mu u dnevnu sobu postavim bure koje radi posao ekspanzionog suda\n[ pisac @ 01.02.2010. 20:54 ] @\nfrigo servis bata: Glikol je naziv(u industriji) za 100% antifriz,stavis recimo do -10,-15..Masan je i ne stvara kamenac,a osiguran si i od moguceg smrzavanja instalacije.\nAntifriz je korozivna tečnost, tako da dok na jednoj strani dobijem sprečavanje kamenca na drugoj strani dobijem moguću koroziju na cevima i na pumpi :-). Čini mi se da ove obične kućne pumpe ne trpe više od 20-30% glikola u tečnosti (ako sam tačno zapamtio šta sam pročitao u specifikacijama)\ndjsloba10: ja sam samo za otvoreni sistem\nNemam pojma o tome. Pošto je sistem otvoren, onda voda i isparava... kako se to dopunjava, kontroliše, itd? Sa zatvorenim sistemom mi je lako: nabijem pritisak na 1.5 bara i vozi miško, a šta sa otvorenim sistemom da radim? Da se penjem na tavan i stalno dolivam izvetrelu vodu do potrebnog nivoa...?\n[ frigo servis bata @ 02.02.2010. 01:58 ] @\nJa koliko sam razumeo ti imas podno grejanje ne radijatore..!!U mojoj bivsoj firmi je stavljen glikol u instalaciju(rashladnu),i ne secam se da je nesto falilo sistemu..To su ogromne cevi i instalacije,tako da ne znam,a mislim da ni ti ne znas sta hoces...Zovi brate nekog majstora pa neka ti on kaze sta i kako,a ne ovako na forumu,hoces sve da naucis i napravis..Nije lose da se zanimas,ali ako nemas iskustva sa tim stvarima,ostavi to nekom ko to zna da radi..Ne mislim ja nista lose,ja sam ti rekao moje iskustvo u sistemima kojima smo mi radili..Nisam ni ja toliko strucan za grejanje,moj fah su rashladni uredjaji,ali radio sam 10 godina,na odrzavanju klimatizacije i znam sta se sipa u sistem..Najbolje bi bilo da mozes da nabavis omeksanu vodu,to se sipa u velikim sistemima za grejanje,e sad gde moze da se nabavi to je vec pitanje...Ima svaka veca podstanica,tj.kotlarnica.Omeksana voda se pravi od gradske vode u specijalnim sudovima za regeneraciju vode,sipa se so,a u sudovima se nalazi jonska masa,i posle odredjenog vremena se ispituje amonijacnim puferom,dok se ne dobije prava(ph) vrednost.Eto,zbog svega toga sam ti rekao da sipas glikol koji se lakse nadje nego li ovo drugo..Pitaj Genija on to zna sta i kako ,http://www.elitemadzone.org/korisnik/profil/mali%20genije\n[ pisac @ 02.02.2010. 15:55 ] @\nMa nerviraju me ovi nosači za ekspanzionu posudu. Problem kod njih je samo taj što: ne postoje nigde u gradu, niti su stigli uz posudu. Svi mi kažu da to mora da se budži ručno. Pa kakva je to tehnika kada moram da budžim nosače.\nZna li neko gde može da se nađe nešto što bi nosilo ekspanzioni sud na zidu?\nNa Internetu ima nekih zanimljivih rešenja. Evo jednog vrlo prostog, kod koga posuda visi nadole: http://termometal.hr/proizvodi...anje/nosac-ekspanzione-posude/. Ima i složenijih, na kojima se instalira i manometar i sigurnosni ventil, ali trenutno ne mogu da se setim sajta. U svakom slučaju, ništa od toga nema u Srbiji.\n[ djsloba10 @ 02.02.2010. 15:56 ] @\nPrvo razmisli koliko će vode da ispari godišnje.\nDrugo i kod otvorenog i kod zatvopenog sistema se voda dodaje iz kotlarnice a an tavan ide onaj ko tamo drži šunke ili orahe.\nA i sa zatvorenim sistemom je samo teoriski " vozi Miško" .\na) da proveriš vazdušni pritisak u ex- posudi.\nb) da najčešće jeknom godišnje dopumpaš a to znači uzmi pumpu za pumpanje guma stavi na ventil i duvaj Miško!!!\nc) da proveriš pritisak vode u sistemu i da dodaš koliko treba a da paziš da ne preteraš.\nja kod mene otvorim slavinu i kad čujem da žubori u oluku - dosta je.\nA ako je novourađeno grejanje pa sa aluminijumskim radujatorima koji i po tri-četiri godine vole da "piju vodu" uživanje sa zatvorenim sistemom.\n@ frigo bata:\netilenglikol ima rok trajanja i mora se promeniti posle nekoliko godina . Otrovan je pa kroz aluminijumske radijatore isparava u sobu i lagano truje prisutne. Smanjuje efikasnost sistema jer čista voda bolje obavlja posao.\nStavlja se samo po vikendicama ili tamo gde često danima niko nije u kući a nije gas ili struja ogrev da bi moglo automatski da se održava barem +4°C. Stavljali su mnogi i trafoulje u sistem da im ne smrzne a zadnjih godina čitate koliko je i ono otrovno. Voda, voda i samo čista voda.\nNe boj se kamenca, na par litara vode koje treba dodati godišnje treba mnogaja ljeta da se stvori količina za brigu pogotovo što je u podnom grejanju gornja temperatura +40°C a kamenac se vidno taloži tek iznad 60°C\nJa sam čak i sa najvišlje tačke vruće vode uveo preko prigušenog ventila toplu vodu u ekspanzioni sud pa ne može ni mehurić vazduha da "luta" nego tu dobije slobodu\n[ pisac @ 02.02.2010. 17:17 ] @\ndjsloba10:A i sa zatvorenim sistemom je samo teoriski " vozi Miško" .\nJa planiram da veći deo navedenih problema rešim sa ovim: http://www.etazgrejanje.com/katalog.php?prodID=541\nPreko nepovratnog ventila, stalno spojen za vodovodnu mrežu, i... vozi miško\n[ frigo servis bata @ 03.02.2010. 03:38 ] @\nPitao je sta da sipa ja mu rekao(treba omeksana voda)posto se malo teze nalazi onda glikol,a drugo niko ne pominje radijatore vec podno grejanje.....Koliko treba vremena da glikol oslabi?Nisam mu rekao da ga uzme zbog smrzavanja,nego zbog kamenca,on je masan i zavrsava posao.Trafo ulje ko sipa kada treba da se radi nesto na instalaciji,taj ce da us..e ceo stan(kucu)....\n[ djsloba10 @ 03.02.2010. 16:15 ] @\nTo je divna sprava sve dok se ne desi tužan događaj da sistem počne negde da gubi vodu. Kad "ručno" dopunjavaš primetiš da sistem naglo gubi vodu i preduzimaš određene korake. Sa ovim tek kad vidiš jezero u kući shvatiš šta se dešava. Ja bih pre stavio presostat pa kad padne pritisak da javi- svetlom ili zvukom- ako već nemaš volju da češće sam obiđeš "postrojenje". Činjenica je da je svako gazda u svojoj kući (ako žena dozvoli) i da ima pravo da radi kako hoće. Nekom je bitno da prođe jeftinije a nekom komotnije....\n@frigo servis bata\nBata-bato nemoj da si na kraj srca. Sve si lepo napisao i ja ne osporavam ni jednu reč. Činjenica je da se za etilenglikol (antifriz) u automobilu preporučuje zamena posle dve godine. Činjenica je i da su u kući uslovi korišćenja povoljniji pa opet posle par godina treba da se zameni. Za trafo-ulje sam samo naveo kao primer ja ga prvi nikad ne bih stavio u cevi, prvi razlog jer slabije prenosi toplotu od vode, drugi si sam naveo ali ljudi svašta smisle. Iako i sam kažeš da je etilenglikol mastan pa u slučaju curenja i on ima debele šanse da uneredi kuću. A ni voda baš nije naivnakad procuri.\nsad se isključim iz diskusije i pozdravim obojicu.\n[ pisac @ 03.02.2010. 21:10 ] @\nTo je divna sprava sve dok se ne desi tužan događaj da sistem počne negde da gubi vodu. Kad "ručno" dopunjavaš primetiš da sistem naglo gubi vodu i preduzimaš određene korake. Sa ovim tek kad vidiš jezero u kući shvatiš šta se dešava. Ja bih pre stavio presostat pa kad padne pritisak da javi- svetlom ili zvukom-\nSvakako da znam za taj nedostatak, i razmišljao sam upravo u tom pravcu. Samo nisam znao kako se zove dotični uređaj. Sad znam i to . Nego, gde bih mogao da nabavim neki takav vodeni presostat koji bi radio u opsegu 1-3 bara i reagovao i na gornjoj i na donjoj granici?\n[ djsloba10 @ 05.02.2010. 17:27 ] @\nJa htedoh da se isključim, ali da ne bih bio neozbiljan, da ti odgovorim:\nPresostat za taj opseg imaš na svim hidropak hidroforima pa se može kupiti kao rezervni deo, podešavanje je na određeni pritisak i podešavaš toleranciju. Na primer podesiš maximalni pritisak na 3Atm. i toleranciju 1Atm.\nHidropak će se uključiti kad u sistemu pritisak padne na 2Atm i kad "nagura" na 3 Atm isključuje motor.\nTebi je bitno da ti na minimalnom postavljenom pritisku uključi neki signal a onda SAM otvoriš ventil i dopuniš sistem dok se ne isključi alarm. Poenta je u tome da, ako se to češće dešava treba da nađeš uzrok tolikog gubitka vode i da sprečiš oštećenja koja ta voda može da napravi po kući. To, da voda negde mnogo otiče, kod onog ventila za automatsku dopunu niko neće da ti "šapne" dok ne vidiš fleku na plafonu ili počneš da šljapkaš po baricama po sobi.\n[ mali genije @ 05.02.2010. 18:46 ] @\nevo ti jedna slicica da vidis kako izgleda jedno ormarce\n[ pisac @ 05.02.2010. 20:41 ] @\ndjsloba10: Tebi je bitno da ti na minimalnom postavljenom pritisku uključi neki signal a onda SAM otvoriš ventil i dopuniš sistem dok se ne isključi alarm.\nMože i da se stavi preko dugotrajnog tajmera, koji ne bi dozvolio aktiviranje više od recimo jednom na nedelju dana ili slično (a u suprotnom bi upalio lampicu za kvar).\nmali genije: evo ti jedna slicica da vidis kako izgleda jedno ormarce\nTu je dovod do razdelnika urađen isto pex-al-pex cevima? Ja sam planirao bakar, ali ako ima pex-al-pex cevi tog prečnika, onda bi to bilo lakše (valjda i jeftinije) rešenje.\nŠta su one bele kutije gore, aktuatori? A one dve bele kugle su termoglave? Jel to radijatorsko grejanje?\nJel vruća gore ili dole?\nSamo mi nije jasno zašto su cevi u bužiru... mora da je to radijatorsko grejanje a cevi su u bužiru da bi kasnije eventualno teoretski mogle da se zamene.\n[ djsloba10 @ 05.02.2010. 22:38 ] @\npa ja dolijem 3-5 litara pred početak grejanja. Koliko misliš da će ta tvoja kamila od grejanja da pije godišnje?\n[ pisac @ 07.02.2010. 11:36 ] @\nNije problem koliko pije, već koliko ću ja da čačkam grejanje i proširujem delove. Recimo, ispustim puno vazduha na spratu zajedno sa malo više vode. Ili zavrnem ventil na spratu i dodam još jedno rebro radijatora, a onda odvrnem ventil i sistem se sam dopuni.\n[ djsloba10 @ 07.02.2010. 16:22 ] @\nPa sad ako ćeš to da radiš svakih par dana onda je tvoje rešenje (automatski ventil za dopunu) prava stvar


Iskoristite prednosti besplatnog online treninga i povećajte svoju produktivnost - SolidWorld ADRIA | SolidWorld ADRIA\nSlijedite jednostavne upute za aktivaciju MySolidWorks Professional-a\nSOLIDWORKS® korisnici pretplatnici imaju mogućnost besplatne registracije na MySolidWorks Professional preko SolidWorks zastupnika.\nMySolidWorks Professional omogućuje 120 modula online treninga, vlastitu organizaciju treninga, pristup u bilo kojem trenutku, SOLIDWORKS Certifikat te povezivanje sa drugim poduzećima.\nPročitajte ovaj blog na kojem možete saznati kako aktivirati MySolidWorks Professional račun i osigurajte si stalni pristup svemu što SOLIDWORKS nudi, uključujući i pristup odličnim novim treninzima.


grad – Strana 6 – GRAD Kruševac\nNaslovna » Arhiva oznaka : grad (strana 6)\n3. maja 2017.\tKomentari su isključeni na Protivgradna odbrana – koliko smo (ne)spremni za ovu sezonu 213 Pregleda\nU ovogodišnjoj sezoni odbrane od grada ugovore je potpisalo 98 strelaca angažovanih na 49 od ukupno 88 utvrđenih lokacija za lansirna mesta u Rasinkom okrugu. Nadležnom radarskom centru dodeljeno je 409 raketa, što je duplo manje od optimalnog broja raketa po lansirnoj staniciSezona odbrane od grada otpočela je polovinom prošlog meseca, a kao i u celom Rasinkom okrugu, strelci nedostaju i ...\n3. maja 2017.\tKomentari su isključeni na Kruševac u susret prolećnim kišama – uredjivanje vodotokova ali i odgovornost! 134 Pregleda\nGrad Kruševac u okviru poslova vrezanih za odbranu od poplava radi na čišcenju rečnih korita, kanala, sanaciji mostova i klizišta, a u nadeležnom Odeljenju Gradske uprave napominju da osim toga treba pojačatikontrolu i kaznene mere za bacanje otpada te da treba raditi na edukaciji stanovništva o čuvanju prirodeU okviru realizacije Lokalno operativnog plana odbrane od poplava u ovoj godini za ...\n30. aprila 2017.\tKomentari su isključeni na Jubilej Novina GRAD – posle 15 godina postojanja izdat 642. broj 165 Pregleda\nDragi naši čitaoci i čitateljke,Novine GRAD obeležavaju ove godine deceniju i po postojanja.Kada je grupa entuzijasta, predvođena Slobodanom Bobanom Milovanovićem 26. aprila 2002. započela projekat “Uzmite GRAD u svoje ruke”, na umu je imala baš ovakve trenutke – radost zajedničkog trajanja, doslednosti, vernosti i uzajamnog poštovanja Vas i nas.Hvala što ste bili sa nama sve ove godine, što ste nas ...\n23. marta 2017.\tKomentari su isključeni na Na kioscima 639. broj GRAD-a 153 Pregleda\nKineska delegacija posetila KruševacSpremni za zajedničke projekteZa predsedničke izbore 2. aprilaNa listi 11 kandidataPredsednički kandidat Aleksandar Vučić u Kruševcu„Srbiji potrebna stabilnost“Premijera predstave „Tamo daleko na ostrvu spasa“Život je kad si živBratislav Kostadinov, dobitnik Vibove nagrade Na straži ljudske savesti Bokserski spektakl u KruševcuTrijumf Nikolića u punoj HaliZaposleni u Srbiji čekaju odlukuUmanjene penzije samo do ispunjenja oba uslova?Epilog perotesta bivših radnika “Župe”Prihvatili pomoć ...\nIzašao novi 637. broj GRAD-a\n20. februara 2017.\tKomentari su isključeni na Izašao novi 637. broj GRAD-a 127 Pregleda\nSkupštinski odbor za privredu u našem graduDa čuju glas privrednikaVulin obećao u KruševcuVeća socijalna davanja u ovoj godiniZa Zaštitnicu prava pacijenata sve više poslaPrijave uglavnom anonimne Povodom 160 godina Kruševačkog čitalištaU Biblioteci otvorena elektronska čitaonicaNovinari u “Rubinu” povodom Svetog TrifunaVina i pod robnom markom Pjer KardenProglašeni pobednici 25. Festivala humora i satireZlatna kaciga karikatisti Špiru RadulovićuNajduži poljubac na Mostu ljubaviPobednici Marija ...\nIzašao je novi 633. broj GRAD-a\n23. decembra 2016.\tKomentari su isključeni na Izašao je novi 633. broj GRAD-a 139 Pregleda\nIZDVAJAMO IZ SADRŽAJA:OdbrojavanjeSrećna Nova GodinaPolemike o novogodišnjem koncertu na gradskom trguRiblja čorba i grupa ZAA ili donacija dečijem odeljenju Bolnice?Potpisan ugovor o izgradnji druge faze kolektorske mreže u KruševcuU programu i kanalizacione mreže prigradskih naseljaProdata HI „Župa“ u stečajuEUCOM novi vlasnikUdruženje penzionera KruševacU susret 80-tom rođendanuSportska 2016. godina (1)U društvu najboljihKrumber i Šubert i formalno vlasnici parcele na aerodromuGradnja fabrike ...\n11. decembra 2016.\tKomentari su isključeni na Izašao je novi 632. broj GRAD-a 178 Pregleda\nIZDVAJAMO IZ SADRŽAJA: U susret Novoj godiniDva koncerta i duplo više rasveteInicijativa u okviru kampanje “16 dana aktivizma”Ustanoviti Dan sećanja na žrtve femicida Epidemija u kruševačkoj Opštoj bolniciOd malih boginja obolelo 12 zdravstvenih radnikaProfesor dr Pavle BubanjaMirotvorno traganje i posle osamdeseteU Kruševcu proglašeni najbolji u moto sportu SrbijeDo 2020. i Svetsko prvenstvo u našem gradu!Na Sajmu sporta u BeograduBožiloviću Zlatna kaciga Ponuda ...\n28. maja 2020., 17:40\nUbio suprugu i ranio njenog brata


pink.rs | MASKE, KONTROLA, OGRANIČEN BROJ MESTA... Kada krene gradski prevoz moraćete da poštujete ovih 10 PRAVILA\nMASKE, KONTROLA, OGRANIČEN BROJ MESTA... Kada krene gradski prevoz moraćete da poštujete ovih 10 PRAVILA\nIzvor: Blic, Foto: Tanjug AP/Janos Vajda/MTI via AP ||\nPočeli su sa radom frizerski saloni, teretane, pijace, zanatlije, kao i mnoge druge manje prodavnice, ali su se zaposleni već na startu susreli sa velikim problemom - nedostatkom gradskog prevoza.\nPodsetimo, trenutno rade samo koridorske linije, u periodima od 5.30 do 8.00 i od 17.30 do 20.00, a u ova vozila mogu da uđu samo putnici koji imaju overen papir o radnoj obavezi, kao i mesečnu, personalizovanu Busplus kartu koju trenutno nije moguće pojedinačno izvaditi, već isključivo preko firme!\nZato i ne čudi sve veći pritisak Beograđana na čelne ljude prestonice da što hitnije normalizuju gradski prevoz, vrate sve linije, preko celog dana, ali i da dozvole ljudima da na lakši način mogu da kupe karte van vozila, bilo personalizovane ili nepersonalizovane.\nKako trenutno stvari stoje, autobusi, tramvaji i trolejbusi bi ponovo trebalo da krenu, koliko-toliko normalno beogradskim ulicama, između 4. i 11. maja. Međutim, uz mnogo promena, kao i posebnih mera bezbednosti protiv širenja korona virusa.\n1. ČEKANJE NA STANICI\nBeograđani će morati da vode računa i o čekanju vozila gradskog prevoza na stajalištima, odnosno da drže rastojanje od dva metra od drugih putnika. Dakle, nema guranja, grupisanja, nego će ljudfi morati da budu "raštrkani".\n2. VRATA ZA ULAZ I IZLAZ\nNa jedna vrata će se ulaziti, a na druga izlaziti. Barem je tako zamišljeno. Prednja vrata kod vozača ne bi uopšte bila u upotrebi, na srednja bi putnici ulazili, a na zadnja izlazili. Pojedini autobusi su već obeleženi na ovaj način, ali će veliki problem predstavljati reklame preko vozila zbog kojih su ove oznake prosto nevidljive.\n3. VOZAČ OGRAĐEN I SA MASKOM\nVozači autobusa, baš kao i njihove kolege iz tramvaja i trolejbusa koji nemaju taj problem, ubuduće će biti "ograđeni" najverovatnije nekom vrstom folije ili pleksiglasa. I nekoliko prvih sedišta ne bi bilo u funkciji. Oni će, takođe, morati za vreme vožnje da nose maske.\n4. NEMA KUPOVINE KARATA\nKupovina karata kod vozača je i ranije bila veoma redak slučaj, a sada neće uopšte biti moguća. Pre svega kako ne bi dolazilo do kontakta vozača i putnika. Dakle, do daljeg, plaćanje isključivo Busplus karticama...\nU planu je da bude angažovan veliki broj kontrolora koji bi se nalazio u što većem broju vozila. Oni bi na ulaznim vratima proveravali da li putnici imaju karte, ali i maske. Baš kao i da li se pridržavaju novouvedenih pravila u vozilu.\n6. MESTA ZA STAJANJE I SEDENJE\nGrad Beograd je najavio da će u vozilima biti označena mesta koja su za sedenje i za stajanje. Šta to znači? Pa, da bi svako drugo mesto za sedenje trebalo da ostane slobodno, a oznaka za mesta za stajanje će ličiti na one kakve možete videti sada u supermarketima ili pekarama.\n7. MANJI BROJ VOZILA\nNajverovatnije će, barem u prvo vreme, na ulicama biti manji broj vozila na linijama gradskog prevoza. Računica je da u njima neće biti najstarijih sugrađana (njima će najverovatnije i dalje biti ograničen izlazak), đaka i studenata.\n8. OGRANIČEN BROJ PUTNIKA\nKontrolori će imati zadatak i da ne dozvoljavaju ulazak putnika ukoliko u vozilu nema više slobodnih obeleženih mesta. Koliko će ovo biti izvodljivo videćemo, ali je izvesno da u tom slučaju ni vozači ne bi otvarali ulazna vrata na stanicama ukoliko su puni.\n9. MASKE, MOŽDA I RUKAVICE\nZa sve putnike pored važeće Busplus karte biće obavezne i maske na licima. U suprotnom im neće biti dozvoljen ulazak u vozilo. Postoji opcija da obavezne budu i rukavice, ali ipak preovladava ideja da bi to onda bilo preskupo za Beograđane.\n10. DEZINFEKCIJA VOZILA\nNa početku i kraju svake smene sva vozila će morati da budu dezinfikovana. Postoji ideja da se to vrši i na svakoj okretnici, po završetku kruga, ali je pitanje koliko je to vremenski izvodljivo kako bi se koliko toliko držali reda vožnje.\nPOSEBNI PROTOKOLI ZA SVE KORISNIKE - Evo kada će proraditi GRADSKI PREVOZ u Beogradu!\nUVODE SE NOVE MERE - U Srbiji se zatvaraju kladionice, kockarnice, frizerski i kozmetički saloni, teretane\nMORAĆEMO DA PROMENIMO NAVIKE! Evo kada će proraditi javni prevoz i koja će pravila važiti za putnike!\nA TEK KUPILA DŽIP: Rada Manojlović ušla u gradski prevoz, svi ZANEMELI! (FOTO)\nU Rakovici puštena u rad linija 507


(VIDEO) MAJSTORIJA SRBINA O KOJOJ ĆE SE PRIČATI! Lazović izbacio Inter iz šampionske trke! - Informer\nFudbaleri Verone i Intera odigrali su večeras nerešeno 2:2, u poslednjoj utakmici 31. kola italijanske Serije A\nVerona je povela već u drugom minutu sjajnim golom Darka Lazovića, ali je Inter na početku drugog poluvremena preokrenuo rezultat.\nPrvo je Antonio Kandreva izjednačio na 1:1 u 49. minutu, da bi Federiko Dimarko je autogolom u 55. minutu doneo prednost Interu.\nKonačan rezultat postavio je Migel Veloso u 86. minutu.\nInter je četvrti na tabeli sa 65 bodova, dok je Verona deveta sa 43 osvojena boda.\nFudbaleri Intera će u narednom kolu dočekati Torino, dok će Verona gostovati Fiorentini.\nFudbal sport Italija Inter Serija A Verona


Kursevi.com u 2012. godini – najvažnije brojke - blog -…\nKursevi.com u 2012. godini – najvažnije brojke\n@ ElenaErdeljan |\nPočetak godine je najbolji period za sumiranja utisaka. Donošenja novih odluka. Pravljenja planova kako da narednu godinu godinu učinimo boljom, na osnovu ostvarenog u godini iza nas...\nTime smo se i mi bavili tokom januara... U 2012. ostvarili smo lepe rezultate, ali smo takođe pratili i vaša interesovanja kada su kursevi i usavršavanje u pitanju, čitali smo vaše komentare i trudili se da na osnovu njih napravimo sajt koji će vam biti interesantan, ali i pre svega koristan u pronalaženju i izboru kurseva.\nZato želimo da sa vama podelimo neke zanimljive podatke i trendove u oblasti neformalnog obrazovanja, do kojih smo došli analizom našeg sajta tokom godine koja je iza nas.\nSajt je imao preko 400.000 jedinstvenih posetilaca u 2012. godini. Svaki 20 posetilac je bio aktivan i kontaktirao organizatore programa kroz sajt radi upisa i više informacija!\nNa mesečnom nivou, poseta sajta u proseku je iznosila oko 60.000\nTokom 2012. godine, najčešće ste tražili:\nkurseve za knjigovođe,\nkurseve engleskog jezika,\nkurseve nemačkog jezika,\nkurseve za kuvare,\nkurseve ruskog jezika,\nkurseve za frizera\nkurseve za varioca\nkurseve za kozmetičare i\nkurseve web dizajna\nNa osnovu najpopularnijih rubrika na sajtu tokom 2012, može se zaključiti da su posetioci sajta najčešće razmišljali o upisavanju kursa nekog stranog jezika. Pored toga što su bile najpopularnije rubrike, ove rubrike su ujedno bile i najzastupljenije na sajtu. To su:\n44% oglašenih kurseva bili kursevi jezika\n22% kursevi prekvalifikacija\n13% poslovnih seminara\n10% kursevi računara\n7% hobi kursevi\n4% MBA studje\nI još malo brojki...\nTokom protekle godine stiglo je preko 1.600 onlajn prijava na različite kurseve, a posetioci su se raspitivali i direktno kod organizatora putem e-mail adresa navednih na sajtu Kursevi.com. Samim tim, poslato je i preko 1.400 e-mail poruka kroz naš sistem. Nakon posete sajtu Kursevi.com i pronalaženju željenog kursa, preko 20.000 posetilaca nastavilo je svoje informisanje posetom sajtu organizatora kursa, a pomogli smo i uspostavljanje preko 13.000 telefonskih poziva od strane polaznika ka organizatorima!\nBroj kurseva na sajtu takođe je veći u odnosu na 2011. godinu. Sa 528 kurseva koliko ih je bilo tokom 2011, 2012. godina je završena sa 879 objavljenih kurseva, što je rast od 66%. Na sajtu možete pronaći preko 110 organizatora kurseva širom Srbije.\nInformacije o kursevima na e-mail prima preko 40.000 ljudi, a preko naše Facebook stranice 24.000 fanova.\nHvala vam što ste protekle godine bili uz nas. Nadamo se da ćemo zajedno nastaviti da razvijamo sajt i tokom ovde godine, te su svi vaši komentari i ideje kako da budemo još bolji, izuzetno dobrodošli!\nSvaka čast za brojke! Lepo je da postoji jedan ovakav sajt koji pomaže ljudima da se edukuju. Sve najbolje i u 2013. !\nNeformalno obrazovanje – gde je Srbija u odnosu na Evropu?\nOd hobija do biznisa u 10 koraka: Intervju sa Bojanom Katić - Winny nakit\nIzrada i montaža ALU i PVC stolarije


Jasmila Žbanić za BBC: „Emotivna priča o Srebrenici - pokušaj da se ljudi pomere sa zacementiranih pozicija“ - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Jasmila Žbanić za BBC: „Emotivna priča o Srebrenici – pokušaj da se ljudi pomere sa zacementiranih pozicija“\nJasmila Žbanić za BBC: „Emotivna priča o Srebrenici – pokušaj da se ljudi pomere sa zacementiranih pozicija“\n16Piše: BBC News na srpskom 25. decembra 2020. 08.53\nBila je klovn i radila je u lutkarskom pozorištu, ali odrastanje tokom opsade Sarajeva odredilo je profesionalni put rediteljke Jasmile Žbanić.\nIskustvo žene u ratu je tema kojom se bavi od debitantskog igranog filma Grbavica, priče o posledicama ratnog silovanja, do aktuelnog Quo vadis, Aida, u kome je prikazan genocid u Srebrenici iz perspektive jedne majke.\nTeme koje su joj važne u životu, pokreću strast za stvaranjem filma.\n„Kad smo počeli da radimo film o Srebrenici apsolutno svi su nam rekli da grešimo, da ulazimo na teren koji je nemoguće savladati, da je to loše za moju karijeru,“ kaže Žbanić za BBC na srpskom.\nScenario za Quo vadis, Aida počela je da piše pre pet godina u želji da „dramatične i tužne priče budu prikazane na filmskom platnu“.\nGenocid u Srebrenici počinjen je pre 25 godina, ali njoj deluje da je „sve i dalje sveže, bolno i aktuelno u vezi sa tom temom“.\nNe beži od toga da je njen film pokušaj pomirenja među narodima u Bosni.\n„Emotivna priča o Srebrenici je pokušaj da se ljudi pomere sa zacementiranih pozicija“, objašnjava ona zašto je odabrala priču jedne majke.\nDodaje da „junakinja filma, majka koju pokušava da zaštiti svoju decu, može biti svako od nas“.\nViše od negiranja zločina koje je prisutno u nekim delovima Bosne i Hercegovine, Jasmilu je brinula reakcija ljudi koji su preživeli ovu traumu, kao i onih koji i dalje traže tela članova porodice.\n„Hiljade ljudi ustaje s mišlju gde je moje dete, gde su kosti mog deteta, da ne spominjem koliko ljudi skriva te zločine da ne bi morali da odgovaraju za njih,“ kaže ona.\nPogledajte video: Šta se u dogodilo u Srebrenici pre 25 godina\nKomemoracija povodom 25 godina od genocida u Srebrenici\nŠta je filmska, a šta istorijska istina?\nQuo vadis, Aida je prvi igrani film o Srebrenici.\nGlavni lik u filmu je prevoditeljka Aida Selmanagić angažovana pri holandskom bataljonu u bazi u Potočarima, pred koju će doći kolona izbeglica iz Srebrenice pošto srpske snage zauzmu grad u potrazi za spasom.\nMeđu okupljenima ispred baze su Aidini muž i dva sina.\nSnimci ulaska Vojske Republike Srpske u Srebrenicu i činjenice iznete tokom suđenja optuženima za ratne zločine pred Međunarodnim tribunalom u Hagu Jasmili Žbanić su poslužili kao „stubovi na kojima je tkala priču“.\nIako se trudila da izbegne materijalne greške, neke događaje je morala drugačije uobliči zbog „ritma filma.“\nKao primer, navodi činjenicu da su se general Ratko Mladić i komandant holandskog bataljona u Srebrenici Tom Karemans sretali tri puta u srebreničkom hotelu Fontana.\nU filmu je prikazan jedan sastanak „koji predstavlja suštinu onoga što se dešavalo, čime se zadržava autentičnost“.\nRazmišljala je da li uopšte da prikaže lik Ratka Mladića ili da snima glumca s leđa, ako njegovo lice ne liči na Mladićevo.\nIpak odlučila se da od Mladića ne pravi „misterioznu figuru“.\n„On je čovek od krvi i mesa koji se našao u jednoj situaciji, gde je vladao životima ljudi, gde je mogao da kaže ko će živeti, ko će umreti,“ kaže ona.\nRatka Mladića igra Boris Isaković, koga Žbanić opisuje kao „glumčinu koji može igrati sve“.\nPogledajte video: Srebrenica i reč koja se ne izgovara\nIdeju za priču Jasmila Žbanić je pronašla u knjizi Pod zastavom UN-a: Međunarodna zajednica i zločin u Srebrenici Hasana Nuhanovića, prevodioca u holandskog bazi tokom rata.\nU knjizi koja pokušava da ispita odgovornost međunarodne zajednice za genocid, Nuhanović opisuje situaciju u Potočarima u julu 1995, kao i odvajanje od roditelja i brata koji su kasnije ubijeni.\nU početku pisanja scenarija Nuhanović je sarađivao sa Jasmilom Žbanić, ali su se profesionalno razišli pre početka snimanja filma.\nRediteljka kaže da je 2015. godine Nuhanoviću rekla da će u filmu promeniti imena, uvesti drugačije motive i da film neće biti priča o njegovoj porodici.\nKako nisu mogli da se dogovore, Žbanić je promenila glavnog lika i uvela ženu – Aidu.\n„Potpuno shvatam da je ljudima koji su to preživeli, važno ono što su videli, a ne šta čini film“, smatra ona.\nNuhanović je na Fejsbuk profilu izneo zamerke filmu, navodeći između ostalog da scene u kojima je vojska Republike Srpske prikazana kao bahata nisu autentične.\n„Nije poenta filma trebala biti u bahatosti srpskih snaga prema UNPROFOR-u, već u jednoj promišljenoj radnji srpske strane da svijetu prikaže jedno civilizirano lice, dok Bošnjake ubija, strijelja, kolje, istovremeno dok se UNPROFOR bavi sobom,“ piše Nuhanović.\nZaštitne snage Ujedinjenih nacija – UNPROFOR – boravile na prostoru bivše Jugoslavije za vreme građanskog rata od 1992. do 1995. godine.\nRatko Mladić i ratni zločini: Sud u Hagu je „čedo NATO pakta“\n„Menjanje granica na Balkanu – put u beskrajne ratove“\nPresude za zločin u Srebrenici\nZbog zločina koji su pratili pad Srebrenice 11. jula 1995, kada je ubijeno više od 8.000 Bošnjaka, do sada je pred međunarodnim i sudovima u regionu osuđeno ukupno 47 ljudi na više od 700 godina zatvora, a izrečeno je i pet doživotnih kazni.\nSudovi su izrekli pet kazni doživotnog zatvora uključujući onu Ratku Mladiću koja još nije pravosnažna.\nPravosnažne doživotne kazne zatvora izrečene su Radovanu Karadžiću, bivšem predsedniku Republike Srpske, Ljubiši Beari, nekadašnjem načelniku za bezbednost generalštaba vojske RS, generalu Zdravko Tolimiru i Vujadinu Popoviću, bivšem načelniku za bezbednost Drinskog korpusa vojske RS.\nNajveći broj presuda za Srebrenicu izrekao je Sud Bosne i Hercegovine, osudivši ukupno 25 ljudi.\nU Hagu je osuđeno 14 bivših pripadnika vojske i policije Republike Srpske, dok je pravosuđe Srbije osudilo pet ljudi, a u Hrvatskoj osuđena su dvojica bivših pripadnika paravojne jedinice Škorpioni.\nA presudom iz 2007, Međunarodni sud pravde je dokazao da je država Srbija prekršila Konvenciju o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida time što nije učinila sve što je bilo u njenoj moći da ga spreči.\nKo je Jasmila Žbanić\nJasmila Žbanić je rođena 1974. u Sarajevu, gde je završila Akademiju scenskih umetnosti.\nFilm Grbavica (2006) o devojčici koja pokušava da sazna ko joj je otac dobio je nagradu Zlatni medved na Filmskom festivalu u Berlinu.\nSarađuje sa umetnicima širom regiona bivše Jugoslavije, kako kaže, „gde god se govori naš jezik“.\nTvrdi da ratne teme na Balkanu nisu potrošene.\nTrenutno razmišlja o ponudama da snima filmove i serije u Velikoj Britaniji i Americi.\nHolandski bataljon u Srebrenici: Kukavičluk i nedostatak empatije\nSrebrenica je 1993. proglašena za zaštićenu zonu, a holandski bataljon (Dutchbat) koji je delovao u okviru UNPROFOR-a imao je zadatak da štitu ovu enklavu.\nOkruženi snagama vojske Republike Srpske, holandski bataljon nije smeo da koristi oružanu silu, sem u slučaju samoodbrane, a na njihov zahtev da NATO bombarduje položaje bosanskih Srba, koji su napredovali prema Srebrenici, bio je odbijen.\nPo ulasku u Srebrenicu, Ratku Mladić je objasnio komandantu bataljona Tomu Karemansu da će izbegle žene i deca biti odvedeni na slobodnu teritoriju, a kasnije i muškarci.\nUmesto toga, više od 8.000 Bošnjaka je ubijeno u okolini baze u Potočarima.\nHolandski bataljon prikazan je u filmu u negativnom svetlu.\nTokom istraživanja za film, Jasmila Žbanić je boravila i u Holandiji.\n„Od taksiste do recepcionera u hotelu, svi znaju šta se desilo i koliko su se kukavički poneli holandski vojnici“, objašnjava ona.\nPo njoj postoje tri nivoa odgovornosti holandskog bataljona.\nMeđu vojnicima u bataljonu bilo je i mladića od 18-19 godina, a oni su prikazani u scenama u kojima neki vojnici plaču ili se tuku između sebe.\nU razgovoru sa vojnicima koju su bili prisutni u Potočarima u julu 1995, Žbanić je dobila potvrdu da su „neki su pokušavali da pomognu, neku su pogrešno shvatili šta treba da rade, pa su odvajali muškarce od žena“.\nZa najodgovornije u holandskom bataljonu, komandanta Toma Karemansa i njegovog zamenika Roba Frankena, Žbanić kaže da „iako su radili u ograničenim uslovima, nisu pokazali empatiju prema ljudima, niti se potrudili da ih spasu“.\nKaremans i Franken su odbili da se susretnu sa Jasmilom Žbanić tokom pripreme filma.\nMeđunarodna zajednica je imala, po njenom mišljenju, snažnu predrasudu prema Muslimanima i „sve je to doprinelo da oni ne urade ništa da im pomognu“.\nPosle izveštaja o delovanju holandskog bataljona u kome je zaključeno da misija UN i holandske vojne snage nisu obavile svoju dužnost, objavljenog 2002, pala je vlada tadašnjeg premijera Vima Koka.\nSud u Holandiji je 2014. proglasio holandsku državom odgovornom za smrt 350 muškaraca koji su utočište potražili u vojnoj bazi, ali ne i za smrt svih onih koji su bili van baze u Potočarima.\n„Mladi ne smeju biti taoci ratnih zločinaca“\nPosle svetske premijere na festivalu u Veneciji, film je prikazan u Bosni i Hercegovini u Memorijalnom centru u Potočarima i videle su ga članice četiri udruženja žena i majki Srebrenice.\nTu projekciju, Žbanić opisuje kao veoma dirljivu.\n„One nisu samo to doživele, već ovih 25 godina žive s tom boli, a nemoguće je u 100 minuta staviti ono što se preživelo tih dana i ovih 25 godina.“\nTakođe, posebna projekcija organizovana je za mlade iz regiona.\nKomunikacija s ljudima rođenim posle genocida u Srebrenici važna je Jasmili Žbanić, jer smatra da mladi „ne smeju da budu zarobljeni pričama iz prošlosti“.\nMeđutim, da bi se to desilo, Žbanić objašnjava, neophodno je da se priča o zločinima iz rata.\nPrimećuje da u svim delovima bivše Jugoslavije postoji tendencija da se traume iz rata prenose na mlađe generacije.\nU tom smislu osvrnula se na tekst objavljen na srpskom portalu Republika, gde su film kao „antisrpski“ okarakterisali pukovnik Veselin Šljivančanin, osuđen za ratne zločine u Vukovaru i Dragoslav Bokan, reditelj i osnivač paravojne formacije Beli orlovi.\n„Obojica su rekli da je ovo film koji govori o zločinima srpskog naroda,“ kaže ona.\nDodaje da se time „mladi ljudi drže kao taoci njihovih zločina“.\nPogledajte video: Srebrenica: Mladi koji ostaju\nSrebrenički slatki zalogaj\nFilm se s uspehom prikazuje u Federaciji Bosne i Hercegovine, ali ne i u Republici Srpskoj.\nŽbanić kaže da je interesovanje među prikazivačima u Beogradu i Banja Luci postojalo, ali da je „i strah bio prisutan“.\nZato se i odlučila na prikazivanje na onlajn plaformi, kako bi omogućila svima u regionu koji žele da vide film da to i učine do 4. januara.\nIz Srbije je dobila komentare gledalaca da im je ovakav film bio „preko potrebna katarza“, a jedna devojka iz Republike Srpske joj je napisala poruku u kojoj kaže da je tek sad shvatila „šta se dešavalo, a o čemu nam nisu pričali“.\nQuo vadis, Aida je bosanskohercegovački kandidat za Oskara, ali rediteljka tvrdi da nikakvu podršku za promociju filma nije dobila od države.\n„Što je do mene, uradim maksimalno, ali ovo nije situacija koja zavisi od mene“, kaže ona.\nOptimizam u doba korone\nIzbijanje pandemije korona virusa zateklo ju je u poslednjoj nedelji montaže filma.\nPošto je Quo vadis, Aida koprodukcija devet zemalja, montažer je bio u Poljskoj, dizajner zvuka u Sarajevu, specijalni efekti su se radili u Holandiji.\nČekala je da se otvore granice kako bi završila film.\n„Osećala sam se kao žena koja je trudna 12 meseci“, opisuje ovu situaciju uz osmeh.\nŽivi između Berlina i Sarajeva, a odlazak velikog broja mladih sa Balkana ljudi smatra šansom za obnovu regiona.\n„Oni će shvatiti ko su u šta su i gradiće nešto izvan materijalnih teritorija, ipak živimo u digitalnom dobu,“ kaže ona.\nMlade ljude koje upoznaje smatra „talentovanim, punim života i lepote“, ali tvrdi da ih koče i udaljavaju sveprisutna „bolest nacionalizma i besmislene patrijarhalne vrednosti koje nisu za 21. vek i budućnost“.\nOptimizam pokušava da zadrži i tokom perioda zatvaranja, izazvanog velikim brojem zaraženih korona virusom.\nZato i ne poredi pandemiju s ratom.\n„Mi smo u Sarajevu bili bez vode, struje i hrane, ali smo se družili i organizovali filmske festivale.\n„Sad imaš sve, ali nedostaje ti ono najvažnije – ljudski kontakt.“\nPošto veruje naučnicima koji tvrde da će život ponovo biti normalan tek 2022, pokušava da se pripremi za ono što nas čeka, jer ćemo tad „možda biti solidarniji jedni prema drugima“.\n25. decembra 2020. u 09.47\nSvaki normalan i skolovan covek zna da to nema veze sa genocidom.Srebrenica je samo bila odgovor na teske zlocine Nasera Orica nas Srbima iz tog kraja a da apsurd bude jos veci on je oslobodjen za oko 3500 pobijenih ljudi zena i dece.A kao sto brojke govore u Srebrenici je broj zrtvi i to iskljucivo muskaraca boraca mnogo manji od izmisljene cifre koje sire muslimanski mediji.\n25. decembra 2020. u 17.04\nApsolutno tacno Smederevac. Genocid je kad neko ubija decu, zene, sve redom. Kao sto su Naserovi sekli deci ruke, zvesrki se izivljavali. A ovi muslinani skupili sve sto je izginulo u proboju 28. divizije. Cak na spomenicima pisali imena zivih ljudi.\n25. decembra 2020. u 17.50\nUpravo tako niko ne prica o zlocinima Nasera Orlica !\n26. decembra 2020. u 03.56\nDa, ali ti nisi normalan, josh manje shkolovan. Naci(onali)sta jesi pa takav i odgovor. Neljudi se kote po Srbiji.\n25. decembra 2020. u 17.05\nZbanicka je od a do z ukrala autentičnu priču, i tragediju, Hasana Nuhanovica. Nije pošteno. Autenticni lik UN-oog prevodioca Hasana Nuhanovica je, sa svim pratecim pojedinostima, u filmu iz čisto kalkulantskih razloga pretvoren u sredovečnu ženu prevoditeljku. Ima mnogo ženskih srebrenickih priča, mogle su se one iskoristiti. Ružna kradja.\nOsim toga, ko je gledao dokumentarac Krik iz groba (Cry from The Grave, prikazivan na B92, dok je ta tv postojala) naučio je o Srebrenici neuporedivo više nego sto nudi Zbanickin film, koji zapravo, osim ukradene Nuhanoviceve priče, nudi samo ono sto svi već znaju.\nDaleko od toga da nam ne trebaju filmovi o Srebrenici, kao i o mnogo čemu drugom. Ali, oni moraju proizaci iz autenticne umetničke ideje, a ne iz puke kalkulacije.\n25. decembra 2020. u 19.38\nВарате се, о овој теми нам не треба више филмова који „произлазе из аутентичне уметничке идеје“, што је еуфемизам за бескрупулозне лажи које су у својој безочној пропаганди више од две деценије протурали и глобални и локални центри србомржње. Искључиво такви наративи су били дозвољени у медијима који формирају јавно мњење. Потребни су нам прикази утемељени на истини, какви су били систематски гушени а сваки покушај изношења чињеница које одступају од званичне приче проглашавани за српску националистичку пропаганду. О томе су овде писали и други коментатори. Нажалост, све су гласнији позиви да се званична лаж законом заштити а да се криминализује сваки покушај њеног оспоравања на основу чињеница, по принципу „ако се чињенице не уклапају у моју причу, тим горе по чињенице“.\nП.С. Нетачна је и ваша тврдња да Б-92 више не постоји. Он се код МТ:С-а налази на каналу 106, а имају га и сви други кабловски провајдери.\n25. decembra 2020. u 20.03\nDugi niz godina citam list Danas i ne mogu da se setim da je bilo ko, pa cak ni priblizno dobio, ovoliko prostora kao ova Sarajevska ratna profiterka.. Dokazana islamitkinja koja pljuje na sve strane i u svakom trenutku koristi priliku prikazati, te njene Muslimane (b)OSNJAKE ) kao zrtve Hriscana.Narocito u prvim posleratnim godinama bila je super aktivna u stranim medijima . Kao sto je po njima ,,Jedina ne deljiva BH“ Kao i ona sama postala providna, i za nikog interesantna, List Danas joj poklanja vise paznje nego Mirno Pocivsem Patrijarhu Pavlu, koji je na ovozemaljkom zivotu proglasen Svecom. Ne pitam se cime je to zasluzila vec se pitam sta smo to Mi citaoci pogresili da nas kaznjavate ratnim profiterima. Kome jos nije poznato da su Muslimani zeleli i poceli rat u BiH; Jedino je nepoznato da li je\n25. decembra 2020. u 21.43\nPoštovao bi rad Jasmile Žbanić kada bi u svojim delima obrađivala i zločine Muslimana nad Srbima. Neka pogleda „Lepa sela lepo gore“, Srđan nije prikazao Srbe kao žrtve, a Muslimane kao zločince.\n26. decembra 2020. u 10.16\nDug je put do otrežnjenja. Razjareni komentari samo to potvrdjuju.\n26. decembra 2020. u 17.42\nDug je put do oslobodjenja od kolonijalizma.Komentari poput tvojih to najbolje pokazuju.\n26. decembra 2020. u 00.32\nZašto BBC ne objavi video-ispovjest Hakije Meholjića komandanta ARBiH u Srebrenici???\n26. decembra 2020. u 03.15\nda se uopste i pise o ovoj u nasim novinama! Dokle bre vise o tim lazima i upornom maltretiranju svih nas i nametanju neceg, sto apsolutno nema veze sa istinom!!!!\n26. decembra 2020. u 03.18\nje da se uopste ovakvim ratnim profiterima daje prostora u nasim medijma! Lutko, idi ti lepo kod svojih tamo, pa njima prosipaj pamet od novca kog dobijas da pljujes po srpskom narodu!\n26. decembra 2020. u 05.21\nNE MOGU DA VERUJEM SAMO OMUSLIMANIMA GDE SMO MI SRBI KO NAS JE POUBIJAO TOLIKO ,VEROVATNO SAMI SEBE ,TO JE ONO DRZTE LOPOVA UZVIKNU LOPOV.\n26. decembra 2020. u 08.51\nJos 1991. napisao sam tekst „Boze spasi nas budala“ koji je objavljen i na naslovnoj stranici „Oslobodjenja“,gdje sam citirao Hitlera,da svaka nacija ima svoju istinu,dodajuci da ako nacije zive na istom podrucju, onda niko nema svoj zivot.\n31. decembra 2020. u 22.33\nGde je komentar??? Misevi …


Nova runda dijaloga u Briselu, Đurić se sastao s Lajčakom - Radio Kontakt Plus\n11:35, 27.08.2020Izvor: Tanjug, RTS\nPrethodno se s predstavnikom EU sastao šef delegacije Prištine Skender Hiseni, nakon čega sve tri strane treba da nastave razgovore o nestalim i raseljenim licima i ekonomskim pitanjima.\nOčekuje se da se današnja runda dijaloga Beograda i Prištine na ekspertskom nivou završi oko 18:30h.\nU pitanju je treća runda ekspertskih razgovora od ponovnog pokretanja dijaloga Beograda i Prištine sredinom jula, kada su se u Briselu sastali predsednik Srbije Aleksandar Vučić i kosovski premijer Avdulah Hoti uz posredstvo šefa diplomatije EU Žosepa Borela i specijalnog predstavnika EU Miroslava Lajčaka.\n"Za nas je važniji kvalitet nego brzina. Fokusirani smo na postizanje sveobuhvatnog pravnoobavezujućeg sporazuma, ali to znači i da će on biti potpisan kada se sva otvorena pitanja dogovore između Beogrda i Prištine", izjavio je tim povodom porparol EU Peter Stano za Tanjug.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je tokom razgovora sa premijerom Avdulahom Hotijem 16. jula naglasio važnost rešavanja pitanja nestalih i raseljenih sa područja KiM.\nIstovremeno, Vučić je naglasio da su ekonomski odnosi i sporazumi u interesu obe strane, ali da oni ne podrazumevaju niti ratnu odštetu niti bilo kakvo posredno priznanje nezavisne države na području KiM.\nTagovi: DijalogMarko ĐurićMiroslav Lajčak


Kako riješiti zadatak iz fizike - Uradi sam - Kako napraviti\nPrvo i možda najvažnije pravilo jeste da se zadatak dobro pročita, s ovim dobro mislim na pažljivo i studiozno čitanje koje obično ide u tri etape. Prva etapa (ili prvo čitanje) je čisto da se informišemo o čemu naš zadatak govori. Mnogi se plaše dugih zadataka, tj zadataka sa puno teksta, no obično su oni najlakši, jer sa puno teksta dolazi puno informacija koje nam kasnije pomažu da tak zadatak pravilno rijesimo.\nDruga etapa (čitanje) nam služi da zabilježimo sve podatke koje smo dobili u tekstu. Uobičajeno je da se pišu jedan ispod drugoga, te da se na kraju povuče linija ispod koje pišemo šta se zapravo traži od nas da se uradi u tom zadatku. Treće čitanje (etapa) je vrlo važno, jer u njemu povezujemo sve podatke koje smo dobili.\nKada smo završili sa iščitavanjem red je da se bacimo na rješavanje problema. Moj savjet je da se na papiru ispišu sve formule koje znamo, a da su relevantne za dati nam zadatak. Relevantne su one koje u sebi sadrže neke od podataka koje smo dobili, a pored toga moraju da odgovaraju i uslovima opisanim u problemu. Kad smo to uradili, sad je na nama da ih spojimo kao slagalicu. Da na jednoj strani imamo podatak koji se traži od nas, a na drugoj sve poznate informacije iz opisa zadatka.\nNemojte odustajati i predavati se\nNa kraju je potrebno samo da se uvrste brojevi (ukoliko su zadati) i jednostavno izračuna.\nI na samom kraju slijedi provjera. Obavezno provjerite računicu, jer se po pravilu uvijek potkrade neka sitna greška, koja nas na kraju košta vrlo važnih bodova. Razmislite dobro i o tome koliko vaš rezultat fizički ima smisla. Primjer, za rezultat ste dobili temperaturu sobe od 1000 stepeni celzijusa, ili automobil se kreće brzinom 3000 km na čas. Ovakve rezultati trebali bi da vas upozore da ste negdje pogriješili i da bi trebali još jednom da prođete kroz čitav zadatak.\nOvaj tekst su za vas pripremili fizičari sa prostora ex-Jugoslavije. Odlične tekstove iz svih oblasti fizike možete pratiti na njihovom portalu Svijet fizike.\nPobijedite nesigurnost – detaljan vodič


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Osnovan Sindikat državnih i lokalnih uprava\nDRAGOVIĆ NA ČELU 17. 11. 2018. 15:27 >> 15:14 1\nDRAGOVIĆ NA ČELU\nOsnovan Sindikat državnih i lokalnih uprava\nZbog narastajućeg nezadovoljstva, veliki broj sindikalnih organizacija koje su, do juče, pripadale Sindikatu uprave i pravosuđa, na cijem je čelu Nenad Rakočević, osnovale su Sindikat državnih i lokalnih uprava, kazao je v.d. predsjednika te nove organizacije Goran Dragović.\n"Umjesto da prethodni Sindikat, na cijem se celu nalazi gospodin Rakočević, pregovara i dogovara se sa institucijama ove države u kojima se donose odluke, taj sindikat je prijetio i pozivao na proteste i štrajkove. Novi granski Sindikat državnih i lokalnih uprava Crne Gore ima sasvim drugačiju i novu koncepciju rada i djelovaće isključivo na sindikalnim osnovama", kazao je Dragović.\nOn je istakao da će u radu biti usmjereni isključivo na pregovore i partnerski odnos s državnim i lokalnim organima.\n"Bavljenje politikom ostavićemo političarima, a mi nećcemo biti oruđe ni u čijim rukama. Sindikat državnih i lokalnih uprava Crne Gore poziva sve sindikalne organizacije koje dijele sa nama iste vrijednosti i razmisljanja da man se pridruže", istakao je Dragović.


M. K. 17. septembra 2016. 18:15\n„Nisam ni očekivao drugačije ponašanje političkog organa koji sebe naziva Ustavnim sudom. U kontinuitetu politički pogrešnih odluka na štetu srpskog naroda, ništa nije iznenađujuće“, rekao je Dodik, preneli su banjalučki mediji pozivajući se na Srnu.\n„Ne mogu oni obustaviti našu odluku. Našu odluku samo može obustaviti Narodna skupština, a Narodna skupština neće zasedati po tom pitanju i mi ćemo održati referendum“, rekao je predsednik Srpske.\nUstavni sud BiH u Sarajevu je ranije danas odbio apelaciju Narodne skupštine Republike Srpske za preispitivanje odluke ovog suda kojom je Dan Srpske – 9. januar proglašen neustavim.


U Narodnoj skupštini RS burno uoči rasprave o odluci o prodaji RŽR Ljubija\nPoslanici u Narodnoj skupštini Republike Srpske nakon oko 14 časova počeće raspravu o prijedlogu odluke o davanju saglasnosti na odluku Vlade tog bosanskohercegovačkog entiteta o prodaji 64,99 odsto akcija osnovnog kapitala Rudnika željezne rude (RŽR) "Ljubija" iz Prijedora, metodom neposrednog izbora kupca, javlja Anadolu Agency (AA).\nObjavljeno 16.05.2017 14:57\nPrije početka rasprave o Ljubiji, poslanici su raspravljali o Programu razvoja sporta i Strategije razvoja sporta u Srpskoj za 2016. godinu. Tokom rasprave o ovoj tački dnevnog reda u Narodnu skupštinu RS došao je i Milorad Dodik, predsjednik RS, koji se novinarima obratio u funkciji predsjednika SNSD.\nGovoreći o prodaji RŽR Ljubija, Dodik je istakao da ako Arcelor Mittal ne bude htio da radi sa novim vlasnikom, radiće neko drugi.\n"Ako Mittal neće da radi, radiće neko drugi, ne možemo dozvoliti da nas bilo koja kompanija uslovljava. Sa ovim pravnim licem Mittal nema ništa, RŽR je vlasništvo RS", rekao je Dodik.\nZa radnike koji su prošle sedmice organizovali mirnu protestnu šetnju u Banjaluci rekao je da oni rade u drugom preduzeću koje je formirao Mittal i RŽR Ljubija, a ne u preduzeću o kojem se priča.\n"Poštujem radnike, njihova prava, ponuda koju imamo je da će biti uposleno dodatnih 300 radnika, da će se dati garancije za postojeći broj radnika, da će ostati najmanje tri godine i da će biti novih investicija", rekao je Dodik.\n- Teške optužbe -\nNa pitanje da li će SNSD imati većinu za prodaju akcija u RŽR Ljubija, Dodik je rekao da ne tvrdi da imaju većinu, nego je "stavljeno je na svijest i savjest poslanika da odluče".\n"Ovi koji ne budu glasali za odluku o prodaji, rade direktno za Mittal i primaju novac od njih", rekao je Dodik.\nNakon njega novinarima se obratio i Dragan Čavić, lider NDP-a, koji je pozvao je nadležne organe da utvrde da li je neko od poslanika primio novac za glasanje za bilo šta što je na dnevnom redu Narodne skuštine RS.\nInače, Vlada RS odlučila se za prodaju RŽR Ljubija kupcu "Israeli Investment Group", čemu se protive radnici Arcelor Mittala iz Prijedora jer smatraju da akcije treba prodati Arcelor Mittalu koji se, prema njihovim riječima, pokazao kao dobar poslodavac.\nZa kupovinu RŽR Ljubija svoju ponudu je dostavio i Arcelor Mittal, koji ponudio 63.600.000, ali je izabran "Israeli Investment Group" pod rukovodstvom Evgenia Zotova, koji je ponudio 92 miliona KM. Protivnici prodaje ovoj kompaniji smatraju da je greška izabrati veću ponudu, jer tvrde da je u pitanju nepoznata firma, koja ne može garantovati sigurnost poslovanja i u budućnosti kao Arcelor Mittal.\n- Petorica radnika započela štrajk glađu -\nPrekoputa zgrade Narodne skupštine RS okupila su se i počela štrajk glađu petorica radnika "Ljubije" među kojima je i Milanko Stojnić, predsjednik Sindikalne organizacije Arcelor Mittal Prijedor.\nOni traže od Vlade RS da povuče odluku o prodaji akcija RŽR Ljubija dok ne dobiju čvrste garancije za radna mjesta od eksperata rudarske, pravne i ekonomske struke.\n"Nećemo glad i bijedu", poručili su okupljeni radnici.\nOni su se sastali i sa Nedeljkom Čubrilovićem (DNS), predsjednikom Narodne skupštine RS, sa kojim su razgovarali o povlačenju ove tačke sa dnevnog reda sjednice. Čubrilović ih je informisao da to može učiniti samo predlagač, nakon čega su se uputili na mjesto na kojem su započeli štrajk.\nOsim poslanika opozicije, prodaji "Ljubije" pomenutoj kompaniji protivi se i stranka DNS, čijih pet poslanika čini vladajuću koaliciju u Narodnoj skupštini RS zbog čega je neizvjesno da li će vladajuća koalicija imati dovoljno poslanika koji će podržati prodaju. Ovoj prodaji protivi se i Koalicija Domovina.\nIsaković pitao o raspodjeli prihoda od putarine\nSoftić: Zvizdić je referentan kandidat za člana Predsjedništva BiH\nPDP: Vlast u RS-u 'otima' pare od naroda


Izvor: Radio 021, 17.Nov.2019, 12:10\nKako prenosi CNBC, na uvećanje globalnog duga najviše su uticali dužnici u Sjedinjenim Američkim Državama i Kini, čije vlasti, preduzeća i pojedinci čine 60 odsto ovogodišnjeg uvećanja. Međunarodni >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << institut za finansije navodi i da će ukupan dug na svetskom nivou do kraja godine dostići 255 hiljada milijardi dolara.\nEkonomije u razvoju postigle su rekordnu zaduženost od 71,4 hiljada milijardi, odnosno 220 procenata bruto domaćeg proizvoda.\nMeđunarodni monetarni fond upozorava da je 40 odsto kredita koje su uzele korporacije u razvijenim ekonomijama potencijalno nenaplativo u slučaju da dođe do recesije na svetskom nivou.\nIzvor: Capital.ba, 17.Nov.2019\nNJUJORK, Kombinovana dugovanja nacionalnih vlada, preduzeća i domaćinstava na globalnom nivou porasla su za 7,5 hiljada milijardi dolara tokom prve polovine 2019. godine, po prvi put u istoriji premašivši iznos od 250 hiljada milijardi, saopštio je Međunarodni institut za finansije. Na uvećanje...


Vesti online / Vesti / Svet / "Situacija je komplikovana, ali se sporazum mora poštovati"\nSorazum iz Minska ostavlja mogućnost da se dijalogom sukob moće rešiti: Vladimir Putin\nSituacija ostaje komplikovana, ali više nema borbi i poginulih, kazao je Putin, prenela je agencija Ansa.\nOn je dodao da poštovanje sporazuma iz Minska otvara mogućnost dijaloga između Kijeva i Donjecka.\n- Mi delimo stav da sukobljene strane u Ukrajini moraju striktno poštovati sporazum postignut 12. februara u Minsku - kazao je Putin, javila je agencija TASS.\nItalijanski premijer Renci je posle susreta sa Putinom istakao da je "glavni prioritet borba protiv onih koji žele da unište vrednosti na kojima su zasnovana naša društva, pri čemu je pretnja terorizma i verskog fanatizma posebno opasna", prenela je Ansa.\n* Tenkovi odlaze, vojska gine\n* Zbog čega Rusija želi Marijupolj?\nRenci je takođe rekao da je veoma značajno istaći da sporazum iz Minska predstavlja odlučan korak napred koji omogućava strategiju za prekid sukoba i nalaženje rešenja u Ukrajini, izvestila je Ansa.\nNa početku posete Moskvi, Renci je ranije danas položio cveće na most gde je prosle sedmice ubijen ruski opozicioni političar Boris Njemcov, prenela je agencija Rojters.\nSVET Zašto Debaljcevo odlučuje o sudbini rata i mira u Ukrajini?\nČetvrtak 05.03.2015. 17:13\nZaboravio si samo da dodaš da ga Rusi moraju poštovati, dok amero i NATO fa,šisti nenaoružaju obuče,i opreme vojno Ukrajinu.Ukrajin i sad nije u obavezi da poštuje primirje,Rusi kao i Srbi treba da stanu u stavu mirnu da ih NATO fa,šistička gamad slučajno ne promaši.Znamo mi šta znači poštovanje primirja.Već vidjeno.\nČetvrtak 05.03.2015. 18:21\nне дај се путине рашири им бутине немо да дижеш од руси руку нег окачи тог НАТО о куку немо издаш руси кој слободан срби него цепај душмани кад их дујпе сврби\nČetvrtak 05.03.2015. 19:27\nVoli da se ku_rci ali uvek podvije rep !


M. P. 16. februara 2021. 20:32\nBitkoin je skočio danas iznad 50.000 dolara na nov rekord svih vremena, podstaknut između ostalog saopštenjem softverske kompanije „Mikro Stratedži“ da će prikupiti 600 miliona dolara prodajom efektivnog novca, a prihod uložiti u kupovinu najstarije svetske kriptovalute.\nOd početka godine do sada bitkoin je ojačao za oko 72 posto, pri čemu je izraziti rast zabeležen nakon što je proizvođač električnih automobila „Tesla“ saopštio da je u kupovinu ove virtuelne valute uložio 1,5 milijardi dolara.\nKompanija za poslovni softver „Mikro Stratedži“ objavila je danas da će prikupiti 600 miliona dolara prodajom konvertibilnih novčanica i iskoristiti prihod za kupovinu bitkoina, čime dodatno pojačava svoja kontinuirana ulaganja u tu kriptovalutu.\nAkcije „Mikro Stratedžija“ skočile su nakon te vesti za skoro 4,0 odsto na trgovanju pre zvaničnog otvaranja Njujorške berze.\nBitkoin opet obara rekorde\nMračna strana bitkoina o kojoj se retko govori\n„Mikro Stratedži“ je takođe u decembru prodao tradicionalne novčanice u vrednosti od 650 miliona dolara kako bi kupio bitkoine.


(VIDEO) HITLER NA TRIBINAMA! Navijači iz Sudana ovim potezom zgrozili svet! - Informer\nInformer | 30.11.2017. | 18:53\n(VIDEO) HITLER NA TRIBINAMA! Navijači iz Sudana ovim potezom zgrozili svet!\nNa utakmici sudanskog šampionata navijači Al-Hilal Omdurmana "prošetali" su koreografiju sa likom nacističkog vođe Adolfa Hitlera uz natpis "holokaust"\nPolicija, kako prenose neki mediji, nije se umešala, kako ne bi prouzrokovala ozbiljniji incident na stadionu. Međutim, fudbaleri Al-Hilala su tražili od navijača da uklone kontroverznu koreografiju i transparent.\n- Incident su prouzrokovali pojedinci, jedna grupa ljudi, koja nema nikake veze sa klubom, koji nije odgovoran - pravdao je potpredsednik Al-Hilala Sad al-Omdah koji je dodao da se meč jeste igrao na stadionu Al Hilala, ali da je odgovornost na fudbalskog organizaciji.\nSudanski fudbalski savez poručio je da će pokrenuti istragu kako bi saznao ko je odgovoran za unošenje transparenata.\nNeće im biti teško, jer je navijačka grupa "plavi lavovi" poručila da su želeli da pošalju sarkastičnu poruku rivalima i nisu pokazali ni trunku kajanja zbog onoga što su uradili. Dodali su da prihvataju odgovornost za ono što su uradili, kao i da će snositi posledice.\nSledi istraga koju će sprovesti grupa Fudbal protiv rasizma, a grupa je izrazila zgroženost potezom navijača, poteza kog se stidi čitava podsaharska Afrika.\nFudbal navijači Adolf Hitler Sudan Al-Hilal Omdurman\n(FOTO) CENA PRAVA SITNICA: Hitlerov telefon ponuđen na aukciji!\nFUDBAL PONOVO ŽIVI U EGIPTU! Navijači posle šest godina mogu ponovo na stadione\nA ja mislio da je ovo ikonografija iz krvatske...


Morelo kuva novi projekat sa članovima sastava Mumford & Sons, Portugal. The Man i Wu Tang Clan – Bosonoga\nMorelo kuva novi projekat sa članovima sastava Mumford & Sons, Portugal. The Man i Wu Tang Clan\nRedakcija 27 Jula, 2018 0 0\nTajna sonična zavjera umjetnika koji rade na odvojenim lokacijama sa zajedničkim ciljem stvaranja novog muzičkog žanra.\nOvim riječima Tom Morelo (Tom Morello) opisuje ono što nam slijedi 12. oktobra, a to je njegov novi album “The Atlas Underground”. Djelimično njegov, bolje je reći.\nMorelo je poznat po saradnjama sa mnogim manje i više poznatim muzičarima, a na sljedećem izdanju će svaka od 12 pjesama biti jedna kolaboracija. Među imenima koja se posebno ističu su alter-psihodelična ekipa Portugal. The man, zatim Markus Mamford (Marcus Mumford), predvodnik benda Mumford & Sons, haus DJ Stiv Ejoki (Steve Aoki) te RZA i GZA, dvojac iz Wu Tang Clan bande.\n“Uslijed povišene svijesti o predstojećoj propasti, vrijeme je da se mobilišemo za posljednji pokušaj spasavanja planete i svojih umjetničkih duša. Ispitivanjem granica toga kako muzika zvuči i kako je zvučala ranije možeš da otvoriš ljudima oči u pogledu mijenjanja statusa kvo u društvu”, poručio je u svom stilu Morelo.\nOsnivač bendova Rage Against the Machine i Audioslave i član supergrupe Prophets of Rage ranije je sarađivao sa imenima kakva su Brus Springstin (Bruce Springsteen), Serž Tankian (Serj Tankian) i Džoni Keš (Johnny Cash) te mnogim grupama, među kojima i sa Run-DMC, Tool i Cypress Hill.\nSpisak pjesama koje će se naći na “The Atlas Underground” izgleda ovako:\nEvery Step That I Take – Tom Morello ft. Portugal. The Man and Whethan\nWe Don’t Need You – Tom Morello ft. Vic Mensa\nFind Another Way – Tom Morello ft. Marcus Mumford\nHow Long – Tom Morello ft. Steve Aoki and Tim McIlrath (Rise Against)\nLucky One – Tom Morello ft. K.Flay\nOne Nation – Tom Morello ft. Pretty Lights\nRoadrunner – Tom Morello ft. Leikeli47\nPrethodni članakNakon jevrejskog zatočenika, Ben Kingsli postaje ozloglašeni nacista (VIDEO)\nSledeći članakNajčudniji ribut je upravo postao još manje jasan


“Utjecaj pandemije COVID-19 na ekonomiju SBK/KSB“ tema sastanka na Sveučilištu Vitez | Travnicki INFO\nCaffe Pizzeria London uskoro mijenja lokaciju: Prepoznatljivo dobra ponuda ostaje ista!\nNezgoda kod Viteza: Saobraćaj obustavljen\nTuča dva lica, 20-godišnjaku nanesene povrede nožem: Prevezen u bolnicu Nova Bila\n“Utjecaj pandemije COVID-19 na ekonomiju SBK/KSB“ tema sastanka na Sveučilištu Vitez\n“Utjecaj pandemije COVID-19 na ekonomiju Srednjobosanskog kantona“ tema je sastanka koji je 24. 11. 2020. održan u prostorijama Sveučilišta / Univerziteta “VITEZ“.\nTom prilikom ovu visokoobrazovnu ustanovu posjetili su predstavnici kantonalne Vlade, Nisvet Hrnjić – ministar privrede SBK / KSB, Zilhija Aganović – pomoćnik ministra za sektor industrije i Monika Miličević – stručna saradnica u Ministarstvu.\nSastanku, ispred ove visokoobrazovne ustanove,prisustvovali su prof. dr. Jamila Jaganjac – dekanesa Fakulteta poslovne ekonomije, prof. dr. Darijo Jerković i doc. dr. Tanja Gavrić.\nTokom sastanka ministar Nisvet Hrnjić predstavio je niz dosadašnjih aktivnosti koje su poduzete na saniranju posljedica pandemije COVIDA-19 u proteklom periodu. S obzirom na to da je u toku planiranje budžeta SBK / KSB za narednu godinu,ovom prilikom zatraženo je i mišljenje struke o aktuelnom stanju, odnosno,prijedlozi mjera koje bi se mogle poduzeti, s ciljem ublažavanja negativnih posljedica pandemije na ekonomiju SBK / KSB.\nPredstavnici Fakulteta poslovne ekonomije S / U “VITEZ“ tokom sastanka posebno su istakli važnost provođenja određenih mjera, te su uputili sljedeće prijedloge:\nuraditi strukturnu analizu privrede SBK / KSB po djelatnostima, s ciljem usmjeravanja aktivnosti pomoći prema onim djelatnostima za koje se procijeni da su strateški najbitnije;\nkategorizaciju djelatnosti s aspekta njihovog značaja za privredu SBK / KSB i aktuelnu strategiju njenog razvoja;\nprilagodbu budućih istraživanja različitim djelatnostima i veličinama preduzeća s obzirom da su im potrebe za pomoć relativno različite;\ndefiniranje modaliteta pomoći prema kriterijima važnosti određene djelatnosti ili pojedinačnih preduzeća za privredu kantona;\ndonošenje seta brzih mjera koje ne traže veća finansijska sredstva, a koje mogu pomoći privredi, posebno najugroženijim djelatnostima i\nprocijeniti mogućnosti izgradnje klastera preduzeća, uz procjenu njihovih benefita.\nPored ovih prijedloga, profesori su prezentirali dijelove svojih individualnih istraživanja na ovu temu. S ciljem postizanja multiplikativnih efekata, zajednički je prijedlog da se u narednom periodu istraživanja koordiniraju između obje institucije. Naglašena je i spremnost Fakulteta poslovne ekonomije Sveučilišta / Univerziteta“VITEZ“ da sudjeluje u istraživanjima i projektima vezanim za aktuelnu problematiku.\nSveučilište / Univerzitet“VITEZ“\nTagsCovid-19 Jamila Jaganjac Ministar Nisvet Hrnjić pandemije privrede Sveučilište/Univerzitet "Vitez" utjecaj\nSpisak javnih i privatnih ustanova kojima je Vlada SBK dodijelila sredstva tokom pandemije COVID-19\nViše od 50 srednjoškolaca iz čitave Bosne i Hercegovine u Travniku savladali osnove programiranja\nNovi koncept časopisa DIVAN – Uredništvo će nastojati osigurati prostor za mlade


Tag / Polarna svetlost / Vesti online\nPolarna svetlost "zalutala" u Britaniju\nSpektakularna pojava polarne svetlosti zabeležena je noćas u delovima Velike Britanije, od severa Škotske, do Eseksa i Glosesteršajera na jugu. Svetlost je bila jasno vidljiva i iz Orknija,...\nB92 0 komentara\nMagični snimak aurore borealis\nSa poslednjim danima zime i prvim zracima proleća šanse da vidite magičnu polarnu svetlost sve su manje. Zato je fotograf Tor Even Matisen veličanstvenu Auroru borealis ovekovečio svojom...\nSolarna oluja ide ka Zemlji\nEksplozija u sunčevoj atmosferi 9. februara izazvala je erupciju uperenu pravo ka Zemlji. Ova solarna oluja je klase C2.4, pa neće ugroziti strujnu mrežu na Zemlji, satelite ili astronaute u...\ntrojka.rs 3 komentara\nPortali u magnetnom polju Zemlje: Otvaraju se nekoliko puta dnevno!\nNASA je objavila da je tim njenih stručnjaka pronašao portale u magnetnom polju Zemlje. Ti portali se otvaraju i zatvaraju više puta na dan, a već se priprema misija koja će proučavati taj...\nPutujte sa Zemljom oko njene ose\nPosada međunarodne svemirske spojila je fotografije snimaka Severne Amerike i Kanade, pa je na taj način dobijen snimak na kome se vidi rotacija Zemlje. U nekoliko sekundi ovog snimka virtuelno...\nNeobična Sunčeva oluja preselila polarnu svetlost\nZbunjujuća Sunčeva oluja povukla je polarnu svetlost na Zemlji neobično daleko ka jugu, iznenadivši stručnjake za svemir i priredivši retko zadovoljstvo znatiželjnicima u SAD.\nKo krije besplatnu energiju (6): Automobil na antenu\nKo krije besplatnu energiju (5): Radijum za dolar\nOvako izgleda noć na Zemlji\nLjudi često podignu pogled ka nebu i dive se zvezdama, ali pogled ka Zemlji iz svemira predstavlja fenomenalan svetlosni šou, koji na žalost možemo da vidimo tek kada ga satelit uslika.\nSolarna oluja napravila fantastičan svetlosni šou\nStanovnici severne hemisfere u četvrtak su imali priliku da vide redak prizor kada je solarna oluja, nastala masivnom erupcijom sa površine Sunca, zabljesnula delove Zemlje vrelom plazmom.\nPolarna svetlost večeras vidljiva i u Srbiji\nPostoji velika mogućnost da narednih dana stanovnici širom sveta vide tokom noći polarnu svetlost, a uzrok su dve manje oluje na Suncu koje su bljesnule u nedelju, šaljući hiljade tona sunčeve...