Ovo sam bila ja 1980. kada je umro drug Tito – Prilog još jednoj (socijalističko-orijentalističkoj) melodrami | radio gornji grad\n<Arsen Dedić: Za moreplovca\nĐorđe Matić: Studeni je prvoga u julu>\nOvo sam bila ja 1980. kada je umro drug Tito – Prilog još jednoj (socijalističko-orijentalističkoj) melodrami\nUrednikdana Srpanj 1, 2017 /Comments closed\nVlasta Delimar, Ovo sam bila ja 1980. kada je umro drug Tito, 1980. Fotografija u boji, 100x70cm. Ljubaznošću umetnice.\nZaista je slatko bilo staviti svoje obnaženo tijelo uz ime druga Tita, kojem smo kao djeca mahali malim zastavicama i, sa suzama u očima od uzbuđenja, izvikivali njegovo ime; ili kada smo u školi – prije početka nastave – gromkim zajedničkim glasom zaurlali “Za domovinu s Titom” dok je učiteljica glasno odobrila: “Naprijed!”.\nPiše: Marko Stamenković\nGodine 1931. objavljena je drama Isaka Samokovlije pod naslovom Hanka. Malo više od dve decenije kasnije, Slavko Vorkapić adaptira ovu dramu za potrebe svog istoimenog filma (Hanka, 1955). Radilo se o istorijskoj melodrami koja se razlikovala od ostalih projekata jugoslovenske kinematografije po jednom detalju, tada još uvek diskretno nagoveštenom ali neobično važnom za potrebe ovog teksta. U tom filmu, glavninu radnje nosi ženska figura, Romkinja, koja strada od ljubomornog ljubavnika. Prilikom autopsije, njeno mrtvo telo izloženo je pogledu publike. Bez grča na licu, otkrivene glave i raspuštene duge crne kose, Hanka deluje kao da je zaspala. Pod belim čaršavom, naziru se samo njene grudi – dovoljno vidljive da, iz posebnog razloga, uđu u istoriju jugoslovenske kinematografije. Po prvi put jedan film sa ovih prostora iznosi na videlo makar delimično otkrivenu žensku bradavicu, i to u kontekstu predstave smrti – smrti koja prožima proces postepenog obnaživanja tela i njegovih znakova seksualnosti. Tim povodom, u svojoj studiji pod nazivom Rod i seksualnost u klasičnom jugoslovenskom filmu 1947-1962, Nebojša Jovanović ističe: “Činjenica da prva gola bradavica u jugoslovenskom filmu pripada mrtvoj ženi može se razumeti kao simptomatičan kompromis dvaju suprotstavljenih impulsa: konačno razotkriti bradavicu i sadržati prekomerni učinak tog gesta”.[ii]\nŽenska figura stoji na tamno-sivom podu, ispred zida od belo farbane opeke, koji dominira pozadinom slike. Telo je prikazano frontalno, u punoj veličini, od-glave-do-pete, i potpuno obnaženo. Blago uzdignutog pogleda, lica ozbiljnog i istovremeno pomalo upitnog, ona stoji mirno, otkrivenih grudi i genitalija, ruku opušteno spuštenih pokraj bedara. Atmosferu spokoja remeti položaj njenih nožnih prstiju: oni se, u grču koji je gotovo neprimetan, odvajaju sa tla, ali su njena stopala dovoljno stabilna da celu figuru zadrže u statičnom položaju. Ona, dakle, stoji uspravna i nepokretna, dok njeno telo zauzima asimetričnu poziciju u odnosu na centralnu osovinu zidne površine ispred koje se nalazi. Iako se to na prvi pogled skoro i ne primećuje, i mada to možda nije bila njena prvobitna namera, ženska figura na slici – nakon što je snimljena fotografskim aparatom – ne nalazi se u sâmom centru te slike: deluje izmeštena na jednu stranu, pomerena iz “stabilnog centra” kojim se inače usklađuje i reguliše odnos kompozicionih elemenata u klasičnoj (akademskoj, konvencionalno shvaćenoj, “normativnoj” slici). Telo je pozicionirano blago ulevo u odnosu na pogled posmatrača izvan slike tako da – sa obe strane – ostavlja dovoljno slobodnog prostora, ali je on optički neravnomerno raspodeljen. Jednom prepoznata, ova latentna, možda nenamerna asimetričnost unosi određenu dozu upitnosti zbog sumnje da sa predstavljenim portretom (za koji će se vrlo brzo ispostaviti da je auto-portret umetnice) nešto “nije u redu”: od modernog subjekta reprezentacije – dovoljno samosvesnog da sopstveno (obnaženo) telo bez ustručavanja pokaže slikom na kojoj, osim tog tela, nema nijednog drugog – očekivalo bi se da zauzme “centralniji”, “simetričniji” i “autonomniji” položaj pred čistom, belom pozadinom koja mu daje okvir. Ako pored ove ženske figure nema nijedne druge, onda bi trebalo da ona sâma i dominira slikom, zar ne? Ovde je, naprotiv, situacija drugačija – malo, ali i dovoljno drugačija da poremeti očekivani sistem značenja kada se radi o navodno uvek ego-centričnom auto-portretnom i auto-biografskom predstavljanju.\nStanje “dominacije” je ovde zamenjeno jednim izbalansiranijim odnosom prema drugom vezivnom elementu kompozicije, bez kojeg njeno tumačenje ne bi bilo ni potpuno ni moguće. Sa njene desne strane vidi se uže parče zidne pozadine, koje ostaje belo i netaknuto, dok je šira površina zida – sa njene leve strane – tretirana drugačije: ona služi kao bela podloga za kratak tekst, sastavljen latiničnim slovima na jednom od južnoslovenskih jezika (u tom trenutku, radilo se o takozvanom srpsko-hrvatskom jeziku). Tekst, koji nije ispisan na tom zidu u trenutku snimanja, nego je naknadno dopisan mastilom na površini razvijenog fotografskog snimka, glasi: “Ovo sam bila ja 1980 kada je umro drug Tito.” Dok u naslovu fotografije postoji tačka iza broja 1980 (interpunkcijski znak kojim se, u gramatički korektnom smislu, upućuje na numeraciju rednog broja ili godine), u natpisu na sâmoj fotografiji ta tačka nedostaje. Bilo da se radi o namernoj ili nehotičnoj omaški, ova gramatička greška nosi vrednost nečega što u datom trenutku nedostaje, nema ga više, nije prisutno tu gde treba da bude, “umrlo je”… Ko je umro? Zašto je ta smrt bila toliko važna, ili drugačija od nekih drugih u istom trenutku, da je morala biti javno objavljena na jednoj fotografiji? I zašto se, umesto slike leša, pojavljuje oglasni tekst (ono što bi se na engleskom zvalo obituary), i to pored slike-portreta koja niti predstavlja preminulu (mušku) osobu niti je sa njom ta ista osoba bila u direktnoj vezi?\nScena je, dakle, svedena na nekoliko osnovnih elemenata čiju glavninu u reprezentativnom smislu čine dve ljudske figure: jedna je prisutna svojim (nagim) telom, a druga samo svojim imenom (tj. nadimkom) i odsutna telom. Prva je figura očigledno ženska, uz sve anatomske atribute koji su potpuno otkriveni pogledu posmatrača izvan slike, dok je druga očigledno muška – makar onima koji, bez prevoda, u tekstu razumeju ili konotaciju spomenutog imena, tj. nadimka (“Tito”), ili imenicu u direktnoj vezi sa nadimkom (“drug”) ili, konačno, glagol “umreti” u muškom licu jednine i prošlom vremenu (“… kada je umro…”). S obzirom na atribut “drug”, kojim je u tekstu predstavljen jedan od nosećih elemenata slike, odnos muške i ženske figure na ovoj fotografiji funkcioniše i kao odnos “druga i drugarice”. U južnoslovenskim jezicima taj odnos proporcionalan je ideji prijateljstva, a moglo bi se dodati – ideji hetero-seksualnog prijateljstva (između dečaka i devojčice, ili muškarca i žene). Međutim, kontekst u kojem se ovde pojavljuju termini “drug” i “drugarica” upućuje, pored već opisanog odnosa, na dugogodišnju ideološku konotaciju tih termina. U posleratnoj socijalističkoj Jugoslaviji oni su bili u upotrebi tokom zvaničnog međusobnog oslovljavanja članova Komunističke partije, bilo da se radilo o parlamentarnim sastancima državnog vrha, skupovima radničkih kolektiva, učešćima istaknutih ličnosti u medijskim programima, ili komunikaciji običnih građana (često se takva komunikacija odvijala i uz šaljiva, auto-ironična preterivanja u oslovljavanju datim nazivima). Dok se upotrebom ovih termina apostrofirala ideja klasne i društvene jednakosti radničke i multietničke jugoslovenske populacije tokom socijalističkog projekta, oni su takođe imali za cilj da naglase karakter opštih životnih uslova koje je tadašnja politika zagovarala. Tako su se članovi jugoslovenske društvene zajednice jasno mogli razlikovati od “gospode” i “gospođa”, termina primerenijih prethodnim političkim projektima (na primer, iz doba monarhije, uključujući tu i slučaj Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca), ili primerenijih ideološki drugačije ustrojenim projektima izvan jugoslovenskog prostora (na primer, u kapitalističkim državama Zapadne Evrope i Severne Amerike). U tom smislu, drugovi i drugarice razlikovali su se po anti-fašističkim, anti-kapitalističkim i anti-imperijalističkim principima i tekovinama jugoslovenskog socijalizma od ekonomski privilegovane “gospode” zapadnog liberalnog sistema XX veka, ali i od “drugova i drugarica” ostalih tada savremenih socijalizama u levo orijentisanim društveno-političkim i ideološkim formacijama širom sveta. Posebnost tog (otvorenijeg) jugoslovenskog odnosa između druga i drugarice nagoveštena je i u fotografiji o kojoj je ovde reč. Delimar o tome kaže:\nKoncept ovog rada bio je zasnovan na čvrstom stavu, sa svjesnim akcentiranjem individualnosti, no ne u smislu apriornog diferenciranja sebe (svog ega) iz mase, već sa svješću da je samopotvrđivanje vlastitosti, koje prenosim u kontekst umjetničke prakse, nešto što je moglo egzistirati u Titovoj Jugoslaviji za razliku od mnogih država tadašnjeg Istočnog bloka, zemalja iza Željezne zavjese gdje je umjetnicima bila uskraćena puna sloboda izraza uz beskrajne cenzure.\nPored toga, ona dodaje:\nMlada žena koja obnaženim, čistim tijelom izražava svoju slobodnost uma svakako je mogla proći uz sve sprege socijalističkog režima, jer ovaj rad ni na koji način nije direktno ugrožavao tekovine samoupravnog socijalizma niti je narušavao koncept zajedništva – bratstva i jedinstva tadašnje države Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije. No, neki umjetnici (koji su bili članovi Komunističke partije) mogli su imati ozbiljnih problema ako su “pretjerali”, jer takve osobe morale su biti besprijekorni uzori društva.\nFotografska “otvorenost” u ovom radu nije imala pretenzije da bude besprekorno uzorna ostalim članovima zajednice, ali su motivi njegovog nastanka počivali na pretpostavljenim građanskim slobodama i principima jednakosti svih naroda i narodnosti garantovanih ustavnim zakonima tadašnje države (pritom se pojam jednakosti, kako u formalnom, tako i u neformalnom smislu, ne podudara sa pojmom apsolutne jednakosti i apsolutnih sloboda, kao što se nikada – i nigde na svetu tokom ljudske istorije – ne može govoriti o “jednakosti i slobodama čoveka” sa potpunom, dakle apsolutnom, pouzdanošću). Uostalom, Delimar je svesna različitosti ljudskih karaktera i pobuda iz kojih su mnogi – neki iskrenije, a neki mnogo manje iskreno (bilo nevoljno i pod prinudom, ili voljno, ali iz potrebe ličnog progresa u kolektivnoj hijerahiji) – pristupali partiji, njenim proklamovanim idealima i ciljevima radničke klase: “Moje obnaženo tijelo jest provokacija i reakcija na indoktrinaciju društva a posebno mladih ljudi koji su slijepo postajali dio režima kroz razne omladinske organizacije kao na primjer Savez komunističke omladine Jugoslavije.”\nOtvorenost ove fotografije – pored očiglednog prizora nagog ženskog tela, “razotkrivenog” bez srama i stida javnom pogledu – počiva i na konstruktivnim elementima vizuelnog jezika kojima se u prvi plan stavlja jedna ikonografski izuzetno retka kompozicija. Da li ste ikada videli svojevoljno obnaženu figuru (u ovom slučaju žensku) zajedno sa predstavom mrtvog vrhovnog državnika (u ovom slučaju predsednika jedne socijalističke zemlje)? Na ovoj kompoziciji se, rame-uz-rame sa potpuno obnaženom ženskom figurom, “vidi” i jedan muškarac, odnosno vidi se tekstualna (verbalna) informacija o smrti tog muškarca čije je telo, bilo ono snimljeno mrtvo ili arhivirano fotografijama iz životnog doba, sada odsutno sa slike. Umesto “obučene”, kompletirane vizuelne predstave o smrti – koja bi podrazumevala vidljivi trag o proklamovanom događaju – ovde se nudi “gola” informacija o smrti kao suštinski ne-vidljivoj, ne-sagledivoj i ne-poznatoj predstavi.\nTermin “predstava” je ovde namerno upotrebljen kako bi se, kroz tekstualni oglas o nečijoj smrti, evocirala vizuelna reprezentacija te smrti u formi jezičke artikulacije. Tome, u čisto materijalnom – dakle, vizuelnom/vidljivom – smislu, doprinose i crnim mastilom dopisana slova na površini fotografskog snimka (umesto da su ta slova bila unapred ispisana na beloj zidnoj površini, pa potom snimana zajedno sa ostatkom kompozicije). S druge strane, termin “predstava” je ovde upotrebljen da bi se podvukla razlika tekstualne objave u odnosu na večite spektakularizacije smrti-drugoga kao oblika informisanja živih – ili još uvek živih – ljudi o nečijoj smrti ili o ideji smrti uopšte. To, međutim, ne podrazumeva i relevantan izvor ljudskog saznanja o smrti kao takvoj, jer je iskustvo njene spoznaje “privilegija” samo onih koji, jednom umrli, to iskustvo imaju ali ga ne mogu i podeliti, tj. iskomunicirati drugima iz lične perspektive. To “nemoguće iskustvo” biva instrumentalizovano od strane živih iz različitih pobuda, da bi se potom predstavilo kao jedino validno, često u “senzacionalnim” formama bliskim spektaklu (na primer, preko utisaka akumuliranih u slučaju ličnog svedočenja scenama umiranja/ubistava/egzekucija/pogibija; ili poput moralnih pouka i teoloških efekata klerikalne propagande o posmrtnom životu; ili prilikom prisustvovanja ritualu sahrane, čime živi – dok svojim očima gledaju leš na odru ili učestvuju u pogrebnoj povorci – tobože stiču ili proširuju svoja saznanja o smrti…). Svesna te instrumentalizacije, Vlasta Delimar je izbegava i koristi lični (privatni) prostor autoportretne slike da oglasi jednu ne samo privatnu nego i vrlo javnu smrt.\nU “predstavi” Vlaste Delimar o kojoj je ovde reč nema, dakle, spektakla smrti: nema izrazitog pokazivanja tuge, niti suza; nema facijalnog grčenja ili telesne malaksalosti u smislu eksesivnog (individualnog i kolektivnog) oplakivanja kojim je jugoslovensko građanstvo onda reagovalo zbog odlaska voljenog vladara; nema crvene pionirske marame, plave kapice, bele košulje i tamne suknjice; nema ni tipičnog kostima koji su nosile fabričke radnice u doba socijalizma; nema ni odevne crnine kojom se na Balkanu uobičajeno obeležava lični bol zbog smrti člana porodice ili bliske rodbine… jer “to su bili neki drugi kada je umro drug Tito”, a “ovo sam bila ja”. Pored upadljivog mastila kojim je ispisan tekst, na ovoj su fotografiji jedini crni elementi – kao simbolički tragovi lične ožalošćenosti – prirodni (elementarni) organski detalji razotkrivenog ženskog tela: vlasi njene kose i genitalnog trougla.\nOvo sam bila ja 1980. kada je umro drug Tito je, najverovatnije, jedina vizuelna kompozicija u savremenoj umetnosti koja, zajedno i na istom mestu, evocira jednog mrtvog predsednika države dok pokazuje svojevoljno potpuno obnažen auto-portret jedne umetnice. Ako je država kojom je taj predsednik vladao po svom ustavu bila socijalistička, kao u ovom slučaju, i to na nivou takozvanog “socijalizma sa ljudskim licem”, onda je gola ženska figura mogla funkcionisati i kao dopunska vizuelna informacija. Njome se potvrđuje, ali istovremeno i dopunjuje, nedostatak (ili ograničenost) te “facijalne” formulacije ideološkog projekta, tako što se sada plasira mogućnost jednog alternativnog socijalizma, odnosno “socijalizma sa ljudskim telom”. To telo se sada prikazuje javnosti direktno i potpuno golo, a uz (odsutno i, opet, “prisutno”) telo državnog vođe kroz tekstualnu objavu njegove smrti.\nAli to nije sve. Prekoračenje praga koji odvaja seksualnost od smrti, ispoljeno u jugoslovenskom vizuelnom/kinematografskom prostoru Vorkapićevim delimičnim prikazivanjem obnažene bradavice (na primeru preminule Romkinje u filmu Hanka), vraća nas u u prvu polovinu dvadesetog veka jer provocira nova tumačenja slično orijentisane transgresije u radu Vlaste Delimar iz 1980. godine. Kada piše o seksualnosti i rodu u klasičnom jugoslovenskom filmu u periodu od 1947. do 1962. godine, Nebojša Jovanović uzima u obzir Djevojku i hrast, film Kreše Golika iz 1955. godine, kao primer istorijske melodrame koja pripada “ciklusu klasičnih istorijskih melodrama čije su radnje preuzete iz pre-jugoslovenske epohe, a svaku karakteriše centralna ženska uloga koja izaziva i destabilizuje društveni milje kojem pripada: Sofka (1948, Radoš Novaković), Ciganka (1953, Vojislav Nanović), Anikina vremena (1954, Vladimir Pogačić), Pjesma sa Kumbare (1955, Radoš Novaković) i Hanka (1955, Slavko Vorkapić)”.[iii] Jovanović dodatno opisuje proces postepenog obnaživanja ženskog tela iz perspektive koja u prvi plan stavlja fantazam orijentalne seksualnosti. Taj fantazam, kako ga ja ovde razumem, ovaploćen je ženskom osobom čije telo, koliko god zanosno, nikada nije (uslovno rečeno) potpuno normativno, potpuno racionalno, ili potpuno belo – ono, dakle, mora pripadati psihološki jako erotizovanom ali često javno omalovažavanom ili diskriminisanom telu etničkog drugog; u slučaju Jovanovićeve analize to se odnosi na Romkinju i/ili muslimanku (na primer, Turkinju ili polu-Turkinju).[iv] Zašto? Zato što vitalnost, erotska strast, i javni promiskuitet mogu navodno biti pripisani samo devojkama ili ženama koje su ne samo obdarene neodoljivom lepotom ili neukrotivim ponosom, nego su – u rasnom, a mnogo više i rasističkom smislu – dovoljno različite i marginalne po svojoj “divljoj, necivilizovanoj, varvarskoj, plemenskoj, prljavoj” prirodi od uvek “civilizovanih, plemenitih i uzornih” članica većinskih populacija (u ovom slučaju belih, slovenskih ili južnoslovenskih, hrišćanskih ili pseudo-hrišćanskih, itd.).\nTakav tretman manjinske ili “doseljeničke” ili čak autohtone populacije (čije se pravo poreklo često prećutkuje, iz političkih razloga u interesu većine) graniči se sa kolonijalnim razumevanjem i re-interpretacijom neprikrivene ljudske nagosti pri susretu “civilizovanih” evropskih prekookeanskih istraživača i masovnih ubica sa “ne-civilizovanim, varvarskim plemenima” na novootkrivenim teritorijama, od kraja petnaestog veka pa sve do danas. Nije ni čudo da, u uvodu knjige Dirt, Undress, and Difference: Critical Perspectives on the Body’s Surface (2005: 1), urednica Adeline Masquelier navodi da je “prvenstvena činjenica koja je prenerazila evropske putnike tokom njihovih najranijih susreta sa domorocima upravo bila očigledna nagost ovih ljudi”. Tome navodu pripada i dodatni komentar koji, s jedne strane, indirektno elaborira Jovanovićeve teze o socijalističko-orijentalističkom filmu dok, s druge strane, polako uvodi i u zaključne beleške teksta o Vlasti Delimar i drugu Titu: “Britanski putnici u Indiju u devetnaestom veku bili su na sličan način impresionirani “golotinjom” većine Indijaca, mada su se konačno prilagodili jer su smatrali da njihova tamna boja kože, koja je neuobičajena za evropske oči, ostavlja efekat odeće (!)”. Kada bi ti “u crno obučeni” domoroci, eksploatisani ili potamanjeni od ruke belog čoveka, nekim čudom danas imali prilike da se javno upitaju o efektima odeće koji su na njih ostavili doseljenici bele kože, moglo bi se samo pretpostaviti da su morali biti “impresionirani” evropskim spoljnim čistunstvom iza kojeg su kolonizatori sakrivali perverzne želje, ambicije i grehove, motivisane, između ostalog, akumulacijom finansijskog i teritorijalnog kapitala, uvek na račun crnačkih/ne-belačkih života, a u cilju promovisanja humanizma, ljudskih prava i, konačno, demokratije kao vrhunca takozvanog projekta modernosti…\nNakon svega rečenog, ostaje samo još jedan komentar i još jedno pitanje koji će, nadam se, nekim novim generacijama istoričara umetnosti, likovnih kritičara i kustosa, ali i opštoj populaciji, ostaviti dovoljno prostora za promišljanje nekih novih značenja koja su upisana u radove Vlaste Delimar. Pre nego što se bilo ko usudi da još jednom ignoriše ili verbalno napadne njeno “golo telo” u javnosti, možda bi se trebalo upitati: iz kojih implicitno ili eksplicitno rasistickih i seksističkih pobuda ti napadi prostiču? Oni, zapravo, mnogo više govore o unapred ograničavajućim i diskriminišućim pozicijama posmatranja onih koji svoju frustraciju prema queer drugom (bilo da se radi o orijentalnom/ crnom/ levičarskom/ anti-kapitalističkom/ seksualno neinhibiranom drugom) ispoljavaju upravo poricanjem suštinske inkarnacije koju celokupan rad Vlaste Delimar iznosi na videlo – a u kojoj se svako od posmatrača, ako sebe smatra iole ljudskim bićem, ne može ne-prepoznati. Prepoznajete li sada u Vlasti Delimar, preko njenog “omaža” Titu, onu “nečistu krv” Romkinje koja, nesputana etno-religijskim i nacionalnim barikadama, ulazi obnažena u javni prostor u ulozi seksualnog i etničkog Drugog? Ona to čini da bi svojim telom otvarala prostore inter-nacionalnog/ inter-etničkog/ inter-kulturalnog/ inter-seksualnog dijaloga gde god je to moguće – bez straha od sebi različitih, bez mržnje prema onima sa kojima ne deli isto poreklo, status i svetonazore, i bez kompleksa inferiornosti: čak i kad je u pitanju pater familias jugoslovenskih naroda i narodnosti, sasvim običan čovek – drug Tito. “Polu-Ciganka” Vlasta Delimar ovim radom ostavlja u amanet jasnu individualnu anti-fašističku poruku u skladu sa tekovinama socijalističke revolucije za koju su se njeni (kao i naši, i vaši, i njihovi…) preci borili i umirali pre samo osamdesetak godina. Ta poruka opominje na rizike koje bi danas, na kraju druge decenije dvadesetprvog veka, mogla brutalno iznedriti potreba za ishitrenom revizijom anti-fašističkih tekovina na Balkanskom poluostrvu u korist opet probuđenih i postepeno osnaženih populističkih, nacionalističkih i neo-nacističkih impulsa. Mislite o tome. I samo NAPRIJED!\nU Zagrebu, 25. juna 2017.\n[i] Odlomak iz privatne korespondencije s Vlastom Delimar (2016), a povodom njenog učešča na grupnoj izložbi Da umreš od smeha u okviru Međunarodnog bijenala humora i satire u Gabrovu, Bugarska (2017). Svi citati umetnice korišćeni u ovom tekstu imaju poreklo u istoj korespondenciji.\n[ii] Nebojša Jovanović, Gender and Sexuality in the Classical Yugoslav Cinema 1947-1962, CEU eTDCollection, Budapest: Central European University, 2014, 191.\n[iii] Ibid., str. 189. Prilikom opisa filmskog procesa postepenog obnaživanja – od Sofke, preko Ciganke, do Hanke – Jovanović [str. 191] takođe ističe razliku koja se odnosi na “the most notable trait of the sexually charged universe of the historical melodramas: eroticization of the female body. In the time when bodies in the rest of Yugoslav cinema were acrefully kept in check, represented as chaste and virtually asexual (unless, of course, they belonged to the debauched villains), the historical melodramas short-circuited corporeality and sexuality. Hence, from one film to another, the female body was gradually eroticized by means of different, constantly developing strategies of representation that foremost included denuding.”\n[iv] Ibid., str. 192-193. “Set in Serbia and Bosnia during the Ottoman rule or shortly after that, those historical melodramas screen eroticism by pertaining to “[t]he phantasm of Oriental sexuality, with its lure of boundless pleasure and perennial lasciviousness (Behdad, 1999, p. 68). In a curiously neglected paradox, then, erotica in early Yugoslav socialist modernity thrives on the Orientalist imaginary that originated from the literature of the pre-socialist or sometimes even pre-Yugoslav epoch: Sofka and Gypsy Girl are based on Bora Stanković’s novel Impure Blood (1910) and the play Koštana (1902), respectively; Ivo Andrić’s novella Anika’s Time and Isak Samokovlija’s play Hanka, both published in 1931, were adapted into the eponymous historical melodramas. It is not for nothing that Vicko Raspor labeled this sub-genre the “shalwar films” [šalvarski filmovi], after the women’s loose trousers made of silk or cotton, one of the most emblematic Oriental garments. Hence, the central figure of this socialist-Orientalist imaginary is a girl or a woman, graced with the irresistible beauty and irepressible pride. Not only does she express her vitality and passion through song, dance, or vene promiscuity, but she is not afraid to do so in public, perfectly aware of the shattering effects that her oozing eroticism has on the men surrounding her. She does not only incarnate the sexual, but also the ethnic other: she is a Gypsy (as Koštana and Hanka), comes from an inter-ethnic wedlock (as Zehra, a half-Serb half-Turk, in Song from Kumbara), or does not restrain from having affairs with the members of the “other” ethno-religious group (like Anika).”\nTagged: Marko Stamenković Ovo sam bila ja 1980. kada je umro drug Tito vlasta delimar


Đurović: Prevazilaženjem podjela Dan nezavisnosti dobiće puni smisao | MINA\nNaslovnicaGlavna vijestĐurović: Prevazilaženjem podjela Dan nezavisnosti dobiće puni smisao\nPodgorica, (MINA) – Dan nezavisnosti dobiće svoj puni smisao i biće prihvaćen od svih građana onda kada se prevaziđu duboko ukorijenjene podjele i razlike, poručila je predsjednica parlamenta Danijela Đurović.\nOna je, u čestitki građankama i građanima Crne Gore povodom 21. maja – Dana nezavisnosti, kazala da je prošlo 16 godina od kada je Crna Gora odlučila da svoj dalji put gradi kao samostalna država.\nPrema njenim riječima, Dan nezavisnosti dobiće svoj puni smisao i biće prihvaćen od svih građana onog momenta kada se prevaziđu duboko ukorijenjene podjele i razlike.\n„I kada se okrenemo radu za dobrobit građana, što mora biti zajednički prioritet svih donosilaca odluka“, istakla je Đurović.\nU tom smislu, smatra ona, jako važan proces evropskih integracija „koji nas motiviše da radimo na demokratizaciji društva, izgradnji pravne države i vladavine prava, što su neophodni preduslovi da bismo mogli reći da je nezavisnost bila opravdana“.\n„Da bi naša država i društvo išli naprijed, moramo uraditi sve što je moguće da osnažimo krhke institucije i osiguramo njihovu nezavisnost, te prestati da dijelimo ljude po naciji, vjeri, političkoj pripadnosti ili bilo kojoj drugoj osobenosti“, poručila je Đurović.\nOna je istakla da Crna Gora konačno mora postati zemlja u kojoj neće biti nedodirljivih, i u kojoj niko neće biti iznad zakona.\nKako je kazala, samo takva država, u kojoj će se svaki građanin osjećati jednako vrijednim, može ispunjavati svoje unutrašnje i međunarodne obaveze i biti uspješna na svim poljima.\n„Sigurna sam da je Crna Gora sa izborom 43. Vlade ušla u fazu stabilizacije društveno-političkih prilika, i da ćemo ubrzo prevazići i zdravstvenu i ekonomsku krizu koje su nam zadavale velike probleme u prethodnom periodu“, navela je Đurović.\nOna je pozvala sve građanke i građane, kao i donosioce odluka, da daju svoj maksimum.\n„Da već naredni 21. maj dočekamo u mnogo boljem raspoloženju, pomireni, ekonomski stabilni, ekološki osvješćeniji i sa izglednijim šansama da postanemo prva naredna članica Evropske unije“, dodala je Đurović.


DS: Ko se bori protiv korupcije u Kliničkom centru? | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nDS: Ko se bori protiv korupcije u Kliničkom centru?\n- Ritam Grada - Sep 20, 2019\nVest da je 13 zaposlenih u kragujevačkom Kliničkom centru uhapšeno zbog korupcije uznemirila je Kragujevčane, ne samo zbog toga što je to ustanova u kojoj se leče, već i zbog činjenice da građani ne očekuju da lekari budu umešani u krivična dela, ali i još manje da se medicinski aparati od kojih im zavise životi nabavljaju „ispod žita“, navodi u saopštenju za javnost gradski odbor Demokratske stranke..\nDemokratska stranka, međutim, podseća da je prvi čovek Kliničkog centra prof dr Predrag Sazdanović, kadar SNS, i sam pre imenovanja na ovu funkciju prekršio zakon, jer je u isto vreme bio deo izvršne i zakonodavne vlasti. Sazdanović je bio odbornik SNS, one odborničke grupe koja je karantinskim načinom prekomponovala lokalnu vlast, a u isto vreme je obavljao dužnost pomoćnika u Ministarstvu zdravlja, ističu iz DS.\n“Dakle, ako prvi čovek ovako značajne ustanove, pritom i profesor Univerziteta, krši zakon i za to bude još i nagrađen, onda je realno očekivati da su uhapšeni možda i sami očekivali da im se „progleda kroz prste“.Takođe, mediji su objavili i da je rukovodstvo kragujevačkog Kliničkog centra i samo podnosilo krivične prijave i da „poslednje četiri godine“ Klinički centar ima „nultu toleranciju“ prema korupciji u ovoj ustanovi, pa se logično nameće pitanje kada su i kojim nadležnim organima podnosili krivične prijave, kao i da li su se one odnosile baš na ovaj slučaj. I ko je od članova poslovodstva podnosio prijave, s obzirom da su zakon prekršili zaduženi za javne nabavke, pa i šef jednog odeljenja Klinike”, navedeno je u saopštenju Demokratske stranke.\nDemokrate se pitaju da li “da verujemo na reč rukovodstvu Kliničkog centra ili direktoru koji je u prethodno navedenoj aferi sukoba interesa obmanjivao javnost da je zadržao obe funkcije uz saglasnost Agencije za borbu protiv korupcije?”.\n“Nema ni odgovora zbog čega je istragu vodilo kraljevačko tužilaštvo, odnosno policija, a ne ovdašnji pravosudni i policijski organi. Ipak u jedno možemo biti sigurni ,gradonačelnik Kragujevca Radomir Nikolić neće se odreći svog saradnika, prof dr Predraga Sazdanovića bez obzira na ovaj skandal, jer se nije odrekao ni Ratka Tomaševića, člana Gradskog veća koji je pravosnažno osuđen zbog poreske utaje, koji je da stvar bude još interesantnija i sam priznao da je počinio krivično delo”, ističu u DS.


Uspešno održana inhouse radionica na temu „Rešavanje prigovora“ u kompaniji KONZUM BiH | Omega Consulting Team\n30.05.2015. kolege Vladimir Ćuk, stručnjak u FMCG oblasti, Miljan Dimitrijević specijalista za oblast prodaje i marketinga i Zoran Milašinović, sertifikovani stručnjak iz oblasti prodaje i marketinga i zvanično registrovani EGP savetnik od strane Evropske banke za regionalni razvoj (EBRD), u okviru The Enterprise Growth Programme (EGP) i Business Advisory Services (BAS), uspešno su održali radionicu na temu „Rešavanje prigovora“ u kompaniji KONZUM BiH u Sarajevu, koja se nalazi u sastavu koncerna Agrokor.\nCilj treninga je bio da se kroz interaktivno predavanje i veliki broj praktičnih vežbi:\nutvrdi koji su najčešći prigovori sa kojima se suočava menadžment prodaje i kako se prigovori klasifikuju;\npokaže na primerima i konkretnim rešenjima kako se nositi sa prigovorima i kako se dobro pripremiti za ovu fazu prodajnih pregovora;\npokaže da su prigovori šansa za prodavca kroz koje on može jasno saopštiti koristi od ponuđenog.\nVođenje prodajnih pregovora jedan je od najvažnijih izazova za svaki menadžment prodaje. Vođenje prodajnih pregovora u prodajnom procesu je pretposlednja faza koja prethodi zaključivanju prodaje. Svi stručnjaci iz oblasti prodaje se slažu i da je najvažnija faza od koje zavisi krajnji ishod-da li će klijent da se složi ili ne sa ponuđenim. U okviru ove faze prodajnog procesa najvažniji segment je svakako rešavanje prigovora.\nPrigovori su ono bez čega ne može da prođe ni jedno pregovaranje u prodaji, a od kvaliteta odgovora na prigovore zavisi i konačna odluka klijenta da li će kupiti ili ne.\nSpremnost menadžmenta prodaje da kvalitetno i uvereno rešava prigovore klijenta put ka većoj prodajnoj efektivnosti i efikasnosti. Uzimajući u obzir da je sve manji broj prodajnih šansi zbog širine ponude i prisustva konkurencije, tada se uspešno rešavanje prigovora nameće kao jedna od najvažnijih kompetencija menadžmenta prodaje.\n“Konkretnost pri objašnjavanju situacija. Uvod u priču odnosa problema kupac-komercijala, tj. što bolje uspostavljanje odnosa putem razgovora i slušanja.”\n“Trening je bio zanimljiv, puno korisnih informacija i novih znanja koje mogu primjeniti u budućem radu. Znanje je posebno primenljivo u vladanju sa kupcem i poboljšanju prodaje.”\n“Kompletno predavanje je bilo sažeto i kvalitetno. Mogu izdvojiti dio ” kompetencije rješavanja prigovora” kao dio predavanja koji apsolutno u celosti možemo primjeniti u praksi.”\nOno što se može primjeniti u praksi jeste to da se primjedbe, prigovori i žalbe rješavaju po “hitnoj” proceduri prije reklamacija, i da se fokusiramo na najbitnije.”\nCijelo predavanje je bilo izuzetno jasno, sa dobrim primjerima i odličnim predavačima. Ono što je novina za mene je klasifikacija primjedbi i fokus na one najčešće.”


Desolation of Mordor ekspanzija je stigla - EmuGlx\nOgromni Middle-earth: Shadow of War i u svojoj bazičnoj verziji igračima nudi mnogo sati zabave, ali ako ste primarno zainteresovani za centralnu priču igre, sigurno će vas obradovati vest da već danas možete da se vratite u Mordor i iskusite besplatnu ekspanziju koja je centrirana na kapetana Baranor-a, jednog od retkih preživelih vojnika Minas Ithil-a. Po prvi put u ovoj gaming franšizi, igrači če dobiti mogućnost ne da prave svoju vojsku od orkova, već od ljudi i patuljaka koji sa sobom donose totalno nove borbene sposobnosti i opremu koja će biti potrebna za bitke u pustinji Lithlad. Naravno pored centralne kampanje, ova ekspanzija u sebi ima i dodatne sporedne misije, koje su dodatno otežane činjenicom da nemate pristup prstenu moći koji je učinio dve originalne igre tako unikatnim.\nPored same kampanje, Shadow of War je danas dobio i nekoliko dodatnih poboljšanja – novu težinu igranja (“Brutal difficulty”), poboljšanje Nemesis sistema, bolji Photo mod, novi skinovi za igrača, online poboljšanja, itd. Jedna od najbitnijih izmena je i totalna promena interne ekonomije igre – iz nje će biti uklonjen svaki način “kupovine” resurasa, čime se igra najzad premešta iz “pay 2 win” voda u tradicionalnu igru gde sve što hoćete da imate morate pošteno da zaradite.\nDesolation of Mordor Story Expansion je stigao na PC, PS4 i Xbox One verzije igre Middle-earth: Shadow of War već danas.\nTags: 2018Desolation of MordorDLCEkspanzijaMiddle-earthMiddle-earth Shadow of WarMonolith ProductionsPCPlayStation 4PS4trejlerWarner Bros. Interactive EntertainmentXbox One\nNext post Battlefield V će biti predstavljen javnosti 23. maja?\nPrevious post Neo Geo Mini uskoro stiže u Japan\ntrejler Xbox Microsoft Playstation 3 Coop Square Enix 2020 RPG 2018 Sony Electronic Arts 2016 2019 Xbox 360 PC Indie DLC online FPS 2021 Capcom 2015 PS5 Activision PlayStation 4 Open-World PS4 JRPG Anime Nintendo Switch PlayStation Izdvajamo Xbox One Steam Nintendo Avantura 2017 Switch EA PlayStation 5 MP UbiSoft SEGA Xbox Series X/S Akcija


Čarolija Zubić vile :-)\nOve sezone nosimo upečatljive komade nakita, Ti divni ljetni detalji\nKAKO DO ZDRAVE FUNKCIONALNE KUHINJE?\nKada se pomene zdravlje u kuhinji, najčešće pomislimo na hranu koju spremamo, na njeno poreklo i način proizvodnje, eventualno na materijal od kog su napravljeni sudovi koje koristimo.\nUDOBNOST NA PRVOM MESTU, STILIZUJTE ESPADRILE!!!\nKako da vam se šminka ne razmaže na vrućinama!\nOBUĆA ZA PLAŽU: modeli japanki i natikača, za svakoga po nešto!!!\nKlasične, s raznim ukrasima, šljokicama, ornamentima, cvjetnim uzorcima, zlatnim i srebrnim bojama ili pak posebno popularnoj paleti neonskih boja, izbora je zaista mnogo...\nStrana 10 od 371


Veoma svetao i funkcionalan dvosoban stan. Lako adaptibilan u dvoiposoban. Delimično renoviran.Nalazi se na odličnoj lokaciji kod bazena Olimp. 68m2 površina stana sa terasom.Uknjižen na 62m2. Agencijska provizija 2 % Zvezdara-BEOGRAD-Vjekoslava Kovača\nTroiposoban stan BEOGRAD Ustanicka- 65m² 101111 eura\n- ID agencijski :81553 -Konjarnik, Ustanicka, 3.5, 65 m2, bez terase, XI od XI spratova, cg, 2 lifta, interfon, video nadzor, ktv, brzo useljiv, kompletno renoviran, uknjizen na 63 m2, podrum, zgrada iz 1970. godine. Stan se sastoji od hodnika, dnevne sobe sa kuhinjom i trpezarijom, tri spavace sobe i kupatila. Ima lep pogled na ceo grad. Kompletno je renoviran i ne zahteva nikakva ulaganja. Promenjene su sve instalacije (voda, kanalizacija, struja), postavljena nemacka PVC stolarija sa komarnicima i aluminijumskim roletnama, unutrasnji zidovi su potpuno novi, plafoni su spusteni sa izolacijom 5 cm. Plocice su italijanske. U celom stanu su postavljeni novi italijanski aluminijumski radijatori, tako da je stan izuzetno topao. Na plafonima je uradjena instalacija za zvucnike. Pored toga, tu su i interfon, video nadzor i kablovska tv. Postoji mogucnost da se stan kupi sa kompletnim namestajem. Namestaj ne ulazi u cenu. Cena 101 111 evra. Agencijska provizija koju placa KUPAC iznosi 2 % od dogovorene kupoprodajne cene. Raicevic nekretnine 060/3056064 - Dokumentacija : uknjizen Konjarnik-BEOGRAD-Ustanicka\nTrosoban stan BEOGRAD Braće Jerković- 76m² 101900 eura\nNovogradnja, uknjižen stan u potkrovlju zgrade, 8/8, po strukturi 3.0, površine 76.49 m2, mereno 108 m2, CG, topla voda, lift, KTV, telefon, Interfon, intrernet. Stan je kompletno renoviran po najnovijim evropskim standardima po pitanju izolacije, i korišćenju materijala prilikom adaptacije: Italijanske pločice i sanitarija, hrastov parket, moderna led rasveta. Stan je izuzetno svetao, trostran, odličan raspored prostorija, savršeno iskorišćen prostor sa galerijom. Zgrada je na inzvarednoj lokaciji, kod skretanja za naselje Stepa Stepanović, u mirnoj i povučenoj ulici, bez saobraćaja, sa dosta zelenila, i parking prostorom, koji zadovoljava potrebe stanara zgrade. ART NEKRETNINE DOO SE STRIKTNO PRIDRŽAVAJU SVIH UREDBI I PREPORUKA VLADE REPUBLIKE SRBIJE I SVETSKE ZDRAVSTVENE ORGANIZACIJE VEZANIH ZA PREVENCIJU ŠIRENJA COVID-19 Agenc. provizija 2% Agent Vesko Čarapić br. licence 1645 “Art nekretnine“ d.o.o. Beograd. Reg. br.339 011/4016-236 011/4016-237 www.artnekretnine.com Vozdovac-BEOGRAD-Braće Jerković\nDvoiposoban stan BEOGRAD Vojvode Stepe- 65m² 104000 eura\n- ID agencijski :81424 -Vozdovac, Vojvode Stepe, 2.5, 65 m2 sa 3 terase, IV od V spratova, eg, lift, interfon, ktv, internet, odmah useljiv, renoviran, uknjizen na 61 m2, parking mesto sa rampom za stanare zgrade, starogradnja. Stan se nalazi u blizini bioskopa Vozdovac, odlicna mikrolokacija. Dvostrano orijentisan, svetao stan, sa lepim pogledom. Kompletno je renoviran i odmah useljiv. Prostorije: dnevni boravak sa kuhinjsko-trpezarijskim delom, 2 spavace sobe, kupatilo i 3 terase. Cena 104 000 evra. Agencijska provizija koju placa KUPAC iznosi 2 % od dogovorene kupoprodajne cene. Raicevic nekretnine 060/1488062 - Dokumentacija : uknjizen - Ima lift. Vozdovac-BEOGRAD-Vojvode Stepe\nTrosoban stan BEOGRAD Studentska- 72m² 104600 eura\nTrosoban stan BEOGRAD Jurija Gagarina- 70m² 102500 eura\nIzvorno 2.0 adaptiran u 3.0 stan. U blizini škole, obdaništa. Istočno orijentisan u izvornom stanju. Uknjižen. Agencijska provizija 2%. Novi BGD / Blokovi Bežanijski-BEOGRAD-Jurija Gagarina\nDvosoban stan Zza ostale gradove - 37m² 102000 eura\nUknjizen kao 1.0, funkcionise kao 1.5-soban. Najboja lokacija na Nbg, gradnja 2008.godine. Prostorije: dnevna soba sa kuhinjom, kupatilo, garderober, spavaca soba sa izlazom na terasu. Agencijska provizija 2% Kontakt 064/129 79 77 GREJANJE - CG, sprat 3/6, LIFT, TERASA, INTERFON, VIDEO NADZOR ID oglasa: 7539. Blok 22-Zza ostale gradove-\nDvosoban stan Zza ostale gradove Dzona Kenedija- 51m² 103000 eura\n- ID agencijski :81265 -Zemun, Retenzija, Dzona Kenedija, 2.0, 51 m2 sa 2 lodje, V od V spratova (iznad stana su tavan i kosi krov), cg, telefon, lift, interfon, ktv, internet, klima, brzo useljiv, odrzavan, uknjizen na 51 m2 gradjevinske, odnosno 47 m2 korisne povrsine, podrum, zgrada iz 1987. godine. Dvostran, zapadno i severno orijentisan stan, po strukturi dvosoban, sa hodnikom koji povezuje sve prostorije i sa dve lodje i dve ostave. Iznad stana su tavan i kosi krov, a stan nema kosina. Lift ide do 5. sprata. Ulaz je uredan i odrzavan. Stan je za renoviranje. U neposrednoj okolini su svi potrebni sadrzaji. Oko zgrade ima dovoljno parking mesta u svako doba, a stan je na dva minuta hoda od Hotela YU i zemunskog keja, u epicentru i Zemuna i Novog Beograda. Cena 103 000 evra. Agencijska provizija koju placa KUPAC iznosi 2 % od dogovorene kupoprodajne cene. Raicevic nekretnine 063/436-898 - Dokumentacija : uknjizen - Ima lift. RETENZIJA-Zza ostale gradove-Dzona Kenedija\n- ID agencijski :81206 -Novi Beograd, Blok 33, Narodnih heroja, 2.0 (adaptibilan u 2.5), 70 m2, bez terase, XX od XXX spratova, cg, telefon, 2 lifta, interfon, video nadzor, ktv, internet, 2 klime, brzo useljiv, renoviran, uknjizen, starogradnja iz 1980. godine. Istocno orijentisan, svetao stan, u Geneks kuli (Zapadna kapija). Ko uziva u plavetnilu neba i izalasku sunca, na pravom je mestu. Kad je lepo vreme, vide se Kalemegdan i Avala. Stan je dvosoban, nema betonske stubove, pa se lako moze adaptirati u 2.5 ili 3.0, ili prepraviti u studio, pa koristiti kao jedinstven prostor. Mesta za parkiranje ima sa obe strane zgrade. Ispred stana su vrata kojima se zakljucava hodnik za cetiri stana na tom spratu, a kapija zagrade, sanducici, interfoni i ulaz su uredni i cisti. Soliter ima 2 nova, remontovana lifta, od kojih je jedan veliki, teretni. Svi potrebni sadrzaji, za decu i odrasle su u blizini. Cena 102 000 evra. Agencijska provizija koju placa KUPAC iznosi 2 % od dogovorene kupoprodajne cene. Raicevic nekretnine 063/436-898 - Dokumentacija : uknjizen BLOK 33-Zza ostale gradove-Narodnih heroja\nDvosoban stan BEOGRAD Oblakovska- 73m² 102000 eura\nDvosoban stan BEOGRAD Lazara Kujundžića- 47m² 103400 eura\nJednosoban stan BEOGRAD Sinđelićeva- 41m² 102000 eura


Nova komedija za sve generacije | Košutnjak Film\nOvo je samo deo izazova sa kojima će se susretati junaci porodične komedije „Slučaj porodice Bošković“, scenaristkinja Katarine Ralević i Nine Džuver, a u produkciji „Košutnjak filma“, koju ćemo pratiti od radnim danima – RTS 1, 20.05.\nU ovom projektu, angažovano je više od 40 naših eminentnih glumaca, kaže, za „Novosti“, Zoran Janković, vlasnik „Košutnjak filma“, a snimanje se upravo privodi kraju. Ukupno ima 84 epizode (biće emitovane po dve), a da li će biti nastavka – odlučiće gledaoci. Serija prati svakodnevicu gradske porodice sa dvoje tinejdžera.\nOtac Gavrilo je glumac, majka Danijela se vraća na studije. Imaju sina Velibora od 18 i ćerku Jovanu od 14 godina, koji su okupirani tehnološkim inovacijama. Poslednjih godina rade se krimi-serije i razni žanrovi teških tema, a ovo je komedija usmerena na najšire moguće gledalište. Tri generacije moći će zajedno da je gledaju, jer nema eksplicitnih scena – ističe Janković.\nČlanove porodice Bošković igraju Radivoje Bukvić i Nataša Marković, Đorđe Kadijević, Silma Mahmuti, dok Jelisaveta Seka Sablić, Bojan Dimitrijević, Jelisaveta Koraksić, Svetlana Bojković, Isidora Janković, Ivan Zablaćanski, Jelisaveta Teodosić i drugi često posećuju njihov dom.\nNiko od gostujućih glumaca nije nas odbio, naprotiv, prihvatili su uloge sa velikim zadovoljstvom. Neki se i u više navrata vraćaju na ekran, poput Anice Dobre, Zorana Cvijanovića, Igora Đorđevića, Petra Benčine – nadovezuje se Janković. – Komediju je najteže i napisati i snimiti jer iziskuje posebnu energiju da bi bila duhovita i „upalila“ kod gledalaca. Katarina i Nina su „prevele“ životne situacije u kojima se nalazi svako od nas sa decom, rođacima, prijateljima, i mislim da će ljudi prepoznati same sebe.\nOve godine, Košutnjak film“ je sa Telekomom Srbije“ snimio i seriju „Beležnica“, koja predstavlja mešavinu fantastike, nadrealnog i trilera, Janković napominje da je u teškim uslovima epidemije „Beležnica“ snimana u pet-šest gradova Srbije, ali da je završena za 72 dana.\nIzvor: NOVOSTI, J.BANJANIN\nNASTAVAK PAVIĆEVIH JUNAKA\nNajgledanija serija u 2019. godini, „Junaci našeg doba“, autora Siniše Pavića, dobiće nastavak, otkriva Zoran Janković. Postigli smo dogovor sa „Telekomom Srbije“, o snimanju drugog ciklusa od 20 epizoda. Pripreme počinju odmah posle novogodišnjih praznika, a snimanje početkom marta, a emitovanje na jesen 2021. godine.\nkošutnjak film, novosti, slučaj porodice bošković


Kaširane kutije - Višenamenske kuitje - Pack Shop (Quadra Pack)\nPočetna » Kaširane kutije\nQuadra Pack kaširane kutije predstavljaju višenamenske kutije pogodne za pakovanje različitih proizvoda, i estetsko prilagođavanje primenom savremenih grafičkih rešenja. U našoj ponudi možete pronaći kutije za piće, kao i one za elektronske proizvode, za konditorsku industriju, industriju igračaka i sl.\nKaširanje je proces kojim se osnovni štampani materijal ojačava lepljenjem na, uglavnom, valovitu lepenku, tako da su kaširane kutije pogodne i za proizode koji imaju veću težinu. Na kaširanoj ambalaži je moguća primena raznih grafičkih elemenata, koji odgovaraju i na komleksne dizajnerske zahteve: UV lak, WD lak, plastifikacija, foliotisak i sl. Preovlađujuća tehnika štampe je kvalitetna i visokoproduktivna offset štampa.\nPogledajte našu ponudu kaširanih kutija i odaberite kvalitetno i estetski prilagođeno pakovanje za potrebe vašeg brenda.\nKvalitetne i prilagodljive kaširane kutije\nKaširane kutije predstavljaju kombinaciju valovitog kartona i štampanog papira ili kartona, i izuzetno su praktične za potrebe pakovanja više vrsta proizvoda. Različite dimenzije i oblici ovih kutija čine njihovu primenu izuzetno širokom.\nTakođe, ove kutije su pogodne za brendiranje, odnosno estetsko prilagođavanje vašem brendu. Tako se, primenom različitih grafičkih rešenja, izgled kutije može menjati u skaldu sa potrebama.\nIzrada kutija u savremenoj tehnologiji\nZa izradu naših kaširanih kutija koristimo najsavremenije metode, kako bismo kreirali pakovanja koja ispunjavaju sve kriterijume kvaliteta i bezbednosti. Uz razvijenu tehnologiju, dugogodišnje iskustvo i tim stručnjaka krajnji proizvodi su uvek pouzdane i kvalitetne kaširane kutije.\nPoručivanje kaširanih kutija koje proizvodimo je investiranje u kvalitetno i estetski prilagođeno pakovanje koje će vaš proizvod istaći na tržištu. Za sve dodatne informacije zamolili bismo Vas da nam pošaljete upit.


Mikro prevare: Dokaz da smo svi prevarili partner bar jednom u životu | Cosmopolitan\nMikro prevare: Dokaz da smo svi prevarili partner bar jednom u životu 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n02.10.2017. / 11:04\nMikro prevare: Dokaz da smo svi prevarili partner bar jednom u životu\nAutor Spomenka Marić 02.10.2017. / 11:04\nOdmah da vam kažemo da je vrlo verovatno da jeste, ali nastavite da čitate...\nKrenule ste u šoping, ali vam pogled nije privukla haljina iz izloga već neodoljiv osmeh prodavca? U tom slučaju dopustite da vam predstavimo jednu „sitnicu“ pod nazivom mikro prevara, koju uglavnom činimo vrlo nesvesno...\nDa li je u pitanju konobar iz vašeg omiljenog restorana? Trener? Komšija sa drugog sprata? Sa kojom od navedenih osoba nenamerno varate svog partnera? Možda vam sve ovo trenutno zvuči nelogično, ali znate li da postoji nešto što se zove mikro prevara i da smo u nju upleteni učestalije nego što mislimo? Ne želimo da vas uplašimo, jer mikro prevare nisu previše opasne i uglavnom ih vaša podsvest obavlja. Međutim, svakako su signal na koji bi trebalo obratiti pažnju kada je vaša veza u pitanju.\nMikro prevara je termin koji objašnjava sve one sitnice koje čak i u našim glavama imaju prizvuk preljube, ali bez onog zvaničnog, fizičkog neverstva. Ove, za nas, male stvarčice koje činimo mogu nas odvesti na mesta zbog kojih ćemo kasnije zažaliti. Poznato je da nekada ove emocionalne prevare mogu više povrediti nego one koje uključuju poljupce i seks sa osobom koju ne zovemo svojim partnerom. Zapravo, sve što radimo kako bismo nekome pokazali da nam se dopada, poput deljenja privatnih informacija, razmišljanja i želja, a kasnije i razvitka emotivnih osećanja prevazilazi granice dozvoljenog i vodi nas dosta dalje od samo malog flerta.\nUkoliko vam se desilo da se sređujete za posao ili večeru samo zato što znate da će tamo biti neka određena osoba (koja nije vaš partner), prećutkujete svom dragom dešavanja iz života ili ga čak lažete o njima, već ste zagazili u svet mikro prevara. Znate onog momka sa Instagrama kojem stalno lajkujete fotke? On zaista postoji i mogao bi da vas pita da izađete na piće. Šta biste mu rekli? Da li biste prećutali da imate dečka ili biste namerno rekli da sa partnerom niste u najboljim odnosima, iako je to daleko od istine?\nVerovatno sve ovo smatrate glupostima koje činite kako biste u svoj dan uneli malo razonode, ali mislimo da se vaš partner s tim ne bi složio. Naravno da svaka osoba ima različiti prag tolerancije i drugačije shvatanje prevare, međutim vrlo je bitno da shvatimo da čak i vaša motivacija da rano ujutru stavite taj crveni karmin tokom šminkanja za sastanak na kojem će biti Đorđe iz finansija može povrediti partnera sa kojim uveče ležete u krevet. Hvala bogu pa ne može da pročita vaše misli.\n„Prelazite granicu onog trenutka kada shvatite da bi reči koje izgovarate ili dela koja činite povredili osobu koju volite“, kaže Amanda Džoj Rob, ljubavni terapeut. „Takođe, kada više pažnje obraćate na drugu osobu, a ne na onu sa kojom ste u vezi, ili brišete tuđe poruke iz telefona, znajte da ste pristupili opasnoj zoni.“\nDok ovo čitate brinete se da li se vaš partner upleo u ovu paukovu mrežu poznatu i kao mikro prevare? Tešto je otkriti znake kada vas muškarac zapravo vara samo u svojoj glavi i ne ostavlja povoda za bilo kakvu sumnju. „Ukoliko smatrate da je vaš dečko sklon mikro prevarama, stavite mu do znanja da se osećate nesigurno kada se dopisuje sa drugim devojkama, kao i da zbog toga brinete za vašu vezu. Dečko kojem je stalo do vas neće želeti da se tako osećate i istog momenta će prestati da vas mikro vara.“\nDa li emocionalno varate svog partnera?\nMikro prevare ipak ne moraju biti toliko loše, zapravo one mogu poslužiti kao bova u vezi koja se davi. Njihovo praktikovanje čak može dovesti do znatnog poboljšanja vaše veze. Mikro prevare vam mogu pokazati da i dalje posedujete ono nešto zbog čega su muškarci slabi na vas. Tako ćete dobiti na samopouzdanju, a sa tom novom dozom samopouzdanja vraćaćete se kući svom dragom i on će vam biti zahvalan na tome. Muškarcu je vrlo bitno da je njegova žena zadovoljna najpre sama sobom jer će na taj način biti zadovoljna i vezom.\nBezopasan flert je zabavan i o njemu možete čak i pričati sa svojim partnerom, sve dok on ne narušava harmoniju koja je u vezi vrlo bitna. Nekada se ovakav flert može desiti i dok je osoba koju volite prisutna i budite sigurni da joj to neće zasmetati. Vaš dragi zna da ste vi poželjna žena i upravo zato vas je i izabrao. Kada čuvate svoje i partnerove emocije možete povremeno uživati u mikro prevarama, bez griže savesti.\nMoramo ipak da vas obavestimo da postoji jedno mesto na koje ne bi trebalo da zalazite čak ni u mislima. Ime mu je - kanta za đubre. Tamo su vaši bivši momci. Oni sa kojima ste se ljubili, imali intimne odnose, gradili uspomene. Oni su zabranjena zona čak i za nešto sitno poput mikro prevare. Ponovićemo vam još jednom: ne idite tamo, devojke!\nHeadlines Prevara Raskid Ljubav Ljubavni saveti Ljubavni problemi


Opština Inđija | Dobrodošli na zvaničnu internet prezentaciju Indjija.net | Vesti | Obeležavanje „Dana Dunava“ u Beški 29. juna\nObeležavanje „Dana Dunava“ u Beški 29. juna\nTradicionalna manifestacija „Dan Dunava“ održaće se u nedelju, 29. juna u Beški.\nTog dana na obali Dunava biće organizovano uređivanje obale Dunava u periodu od 10 do 15 časova, nakon čega je planiran ručak i druženje uz svirku benda „SFRJ“. Organizator manifestacije je Ekološki pokret Beška.\n„Dan Dunava“ proslavlja se svake godine 29. juna u svim zemljama podunavskog regiona, a prvi put je obeležen 2004. godine.


54. Dečji oktobarski salon - Poziv likovnom pedagogu - Muzej primenjene umetnosti BeogradMuzej primenjene umetnosti Beograd\n54. Dečji oktobarski salon - Poziv likovnom pedagogu\nČuvajmo prirodu, pa će i ona sačuvati nas…\n07. februar - 15. jun 2019.\n„Čuvajmo prirodu, pa će i ona sačuvati nas…“ slogan je pod kojim će biti održan 54. Dečji oktobarski salon Muzeja primenjene umetnosti, tokom oktobra meseca 2019. godine.\nRazvoj civilizacije doneo je čoveku veliki napredak u svim oblastima života. Međutim, stvaranjem potrošačkog društva, čovek je počeo nemilosrdno i svakodnevno da zagađuje planetu Zemlju. U svojoj oholosti, zaboravili smo koliko zavisimo od prirode. Dovoljno je navesti primer bačene plastične boce kojoj treba oko 4.000 godina da nestane. Znamo da je svaki problem rešiv, ukoliko postoji dobra volja. Odgovornim korišćenjem novih tehnologija i primenom zakona o zaštiti čovekove sredine manje bismo zagađivali vazduh koji udišemo, vodu koju pijemo i zemlju koja nas hrani. Takođe, korišćenjem obnovljivih izvora energije, smanjili bismo ispuštanja štetnih gasova u vazduh i potrošnju fosilnih goriva.\nIzborom ove teme želimo da snažno ukažemo na ugroženost prirode, na čovekov nemar u odnosu na nju i sve opasnosti koje prete životu na Zemlji. Zato preporučujemo deci da obraćaju pažnju na nešto što nije stvorila ljudska ruka: zvezdu, planinu, potok ili cvetnu baštu, da ih zavole i da brinu o njima. Lepota prirode je neizmerna, a kako da je čuvamo treba da učimo još od vrtića. Čuvajmo prirodu i obezbedićemo svoju i budućnost narednim generacijama.\nNeka ovogodišnja tema Dečjeg oktobarskog salona, posvećena prirodi, bude naš skromni doprinos ovoj značajnoj svetskoj temi.\nKo može učestvovati na konkursu\nNa konkurs mogu da se prijave deca uzrasta od 4 do 14 godina (predškolske ustanove, škole, dečji likovni ateljei, dečji kulturni centri i slične dečje ustanove i asocijacije).\nUčesnici mogu da konkurišu sa radovima u navedenim tehnikama primenjene i likovne umetnosti:\nPlastično oblikovanje (glina, glinamol, plastelin, gips, drvo, metal, keramika, žica, lim, kaširani papir / papir – maše, didaktički neoblikovan materijal / kutije, asamblaž)\nSlikarske tehnike (akvarel, gvaš, tempera, pastel, kolaž, kombinovane tehnike na papiru)\nCrtačke tehnike (olovka, kreda, ugljen, tuš)\nGrafičke tehnike (drvorez, linorez, karton-tisak, litografija, monotipija)\nScenografije, kostimi, tekstil, batik, tapiserije i vitraži\nUstanove i asocijacije mogu da pošalju do 10 radova u različitim likovnim tehnikama i po jedan rad kada je reč o scenografiji\nRadovi koji ne ispunjavaju propozicije neće biti uzeti u selekciju!\nNajuspelijim ostvarenjima učesnika Muzej će dodeliti diplome i nagrade, i to: tri prve, tri druge, tri treće, tri pohvalne nagrade i nagrade nastavnicima koji su ostvarili vidljive rezultate u oblasti negovanja primenjene umetnosti u nastavi likovne kulture. Osim muzejskih nagrada i diploma biće dodeljena i diploma ULUPUDS – a.\nPrema propozicijama izložbe, nagrađeni radovi postaju svojina Muzeja primenjene umetnosti, čuvaju se u kolekciji dečje umetnosti Muzeja i mogu se povremeno izlagati i publikovati.\nKada i kako konkurisati\nRadove ćemo primati od 1. do 15. juna 2019. godine. Odbijeni radovi se neće vraćati poštom, ali se mogu podići po obavljenoj selekciji do 5. jula 2019. godine. Muzej nije u mogućnosti da čuva odbijene radove.\nNa poleđini svakog rada treba popuniti sledeće podatke\nIme, prezime i uzrast učenika\nNaziv rada i tehnika\nNaziv škole i mesto\nKontakt telefon nastavnika\nKontakt e-mail nastavnika\nUkoliko se rad potpisuje, potpis autora mora biti na poleđini rada. Popunjen formular treba odštampati (ne pisati rukom) i dostaviti uz rad. Ukoliko rad ne bude imao čitljivu legendu, neće biti predstavljen na izložbi i reprodukovan u katalogu. Takođe, molimo nastavnike da ne vrše dodatne intervencije na završenim radovima (npr. naknadno lepljenje radova na karton ili paspartue), kao i da šalju najviše dva rada jednog učesnika u istoj tehnici.\nZa sve dogovore i obaveštenja na raspolaganju vam stoje Lea Zei, likovni pedagog i Milica Cukić, muzejska savetnica.\nE-mail: decjisalon@mpu.rs; Telefon: 011 / 2626-494; 011 / 2626-841;\nFormular za prijavu i Poziv likovnom pedagogu u pdf formatu


Terme Dobrna – Skouras Travel\nPOLUPANSION 39 EVRA!\nDVOJE DECE DO 12 GODINA GRATIS!!!\nU Termama Dobrna, mestu sa 610 godina dugom tradicijom, sva godišnja doba su najlepša. Teško je odlučiti kada oči najbolje odmaraju, duša zasija i srce zapeva od oduševljenja. Sigurno su jesen i zima vreme kad se ogroman broj gostiju odluči za posetu mesta među padinama Paškog Kozjaka: neki zaplivaju u termalnim bazenima ili se prepuste spretnim rukama masera, drugi se predaju užicima kulinarstva, a mnogo njih se prošeta kroz predivan zdravstveno energetski park ili se odluče za skijanje u bližnjim skijaškim centrima. Svi vi koji u vreme bezbrižnog odmora tražite opuštanje, možete izabrati boravak u nedavno obnovljenim sobama hotela Vita sa četiri zvezdice, gde se nalazi kompleks bazena, bogat sauna park, a la carte restoran i bar sa bogatim izborom odličnih kolača nastalih u rukama naših majstora…\nPreporučujemo posetu centru za masažu i lepotu „Hiša na travniku”, gde ćemo vas povesti u svet užitka i opuštanja. Ovde i mršavljenje postaje uživanje! Sa vrhunskim aparatima i brižno osmišljenim programima, pomoći ćemo vam da dođete do zavidnih rezultata u kratkom roku, zato poseta nije na odmet. Ponuda za opuštanje obuhvata različite rituale, aromaterapiju, negu tela i lica preparatima priznatih kozmetičkih kuća Sothys i Pharmus Natur, klasične i Ayurvedske masaže.\nZa duže odmaranje izaberite hotel Vita4****- Terme Dobrna i iskoristite najbolju ponudu od 37,00 € – polupansion i dodatnu pogodnost: besplatan boravak za dvoje dece do 12 godina starostizajedno u sobi sa dvoje odraslih osoba. Odmor ćete provesti u zabavi jer organizujemo bogat program za celu porodicu, druženje sa patuljkom Vitkom, gde najviše uživaju baš deca, a roditelji tada mogu imati trenutke za sebe….\nOrganizator putovanja: Deus Travel doo, licenca ОТP 60/2016


CNP – Najava programa za srijedu 13. maj 2015. godine – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeNajave reportaže izvještajiCNP – Najava programa za srijedu 13. maj 2015. godine\nU srijedu 13. maja, na Sceni Studio Crnogorskog narodnog pozorišta u 20 sati, biće izvedena predstava „Allegretto Albania“ Stefana Čapaljikua, u režiji Idriza Đokaja. Autorsku ekipu čine: Dragana Tripković, dramaturg, Balša Poček, asistent dramaturgije, Anja Jovanović, video, Lina Leković, Ivana Murišić i Vladan Bošković, saradnici na scenskom dizajnu. U predstavi igraju: Mirko Vlahović, Gorana Marković, Slavko Kalezić, Emir Ćatović, Dragan Račić, Jelena Minić i Mišo Obradović.


Hamilton razočaran: "Ja sam samo čovek..." - Sportske.net\nHamilton razočaran: "Ja sam samo čovek..."\nVerstapen srećan zbog pobede na HokenhajmuVerstapen pobedio u Nemačkoj, da li je ovo najluđa trka ikada!?Hamiltonu pol pozicija na VN NemačkeLekler najbrži na drugom treningu na HokenhajmuTrka Formule 1 u Španiji neizvesna za 2020. godinu\nHamilton je krenuo sa pol pozicije na Hokenhajmu, vodio je do 29. kruga kada je izleteo sa staze i slomio prednje krilo, posle čega je sve krenulo loše po njega. On je 50 sekundi proveo u boksu, a dobio je i kaznu od pet sekundi zbog nepravilnog ulaska u boks, a zatim se još jednom okrenuo na stazi i još tri puta je posle toga odlazio u boks.\n"Ovo je bio loš dan, loš vikend. Nema mnogo šta da se kaže. Ovo je najverovatnije najgori dan koji sam imao na poslu dugo, dugo vremena", rekao je Hamilton za Skaj.\nValteri Botas nije završio trku, iako je u trenutku izletanja sa staze bio četvrti i to je prvi put posle 13 meseci da nijedan vozač Mercedesa nije osvojio bod na jednoj trci.\nPetostruki svetski šampion je juče obezbedio pol poziciju, posle kvalifkacija rekao je da se ne oseća dobro, a u Mercedesu su razmatrali mogućnost da propusti današnju trku.\n"Vikend nije bio lak. Ali, vodio sam i dobro sam se osećao. Nije bilo sudjeno. Ja sam samo čovek. Ne znam šta drugo da kažem, pogrešio sam, a greške se dešavaju", naveo je Hamilton.\nOn je neočekivano loš rezultat na Hokenhajmu opisao kao "kulminaciju stvari" koje su pošle naopako po ekipu i dodao da se rušila "jedna domina za drugom".\nHamilton je i dalje prvi u generalnom plasmanu sa 39 bodova više od Botasa. Naredna trka na programu je 4. avgusta za Veliku nagradu Madjarske.


POČINJU RADOVI U BLOKU 45: Gradi se upravna zgrada JKP Parking servis na mestu postojeće perionice! Evo kako će izgledati (FOTO)\n21:21h UŽIVO, VIDEO: Srbija - Italija (8:5), dobar start meča naših odbojkaša!\n21:18h VERICA RAKOČEVIĆ I VELJKO KUZMANČEVIĆ DANAS SLAVE 8 GODINA BRAKA! Kreatorka spremila kolač, a on objavio fotku i nasmejao DO SUZA!\n21:16h DOMAĆICA (22) IZAZVALA RASPRAVU NA MREŽAMA: Muž mi kupuje skupocene DŽIPOVE I TORBE jer zna koliko NAPORNO radim kod kuće! (VIDEO)\nOPASNOST! RODITELJI, BUĐENJE: Devojčice od 10 godina uživo na Instagramu 224\t420\nSnezana Djuric Pijevac\t 09.09.2021. 12:45h 13:46h\nBEOGRAD - JKP „Parking servis“ započeo je radove u Bloku 45 u Ulici Jurija Gagarina, gde počinje izgradnja upravne zgrade preduzeća, na mestu postojeće perionice „Parking servisa“.\nPoslovni kompleks gradi se prema Urbanističkom projektu „Parking servis“-a, a zamenik gradonačelnika Goran Vesić je prilikom obilaska radova na Medjunarodnom terminalu najavio da će upravna zgrada „Parking servisa“ i zaposleni, koji su trenutno smešteni u objektu u Pionirskom gradu, morati da se isele iz ovog objekta, te da će konačno, imati svoju zgradu, navodi se u saopštenju.\n- Kompleks Pionirskog grada mora da se vrati mališanima, a centar će, u skladu sa planskom dokumentacijom, služiti za rekreaciju najmlađih. Zbog toga „Parking servis“ za svoje potrebe gradi poslovni objekat u Bloku 45 na Novom Beogradu. Planirana je izgradnja poslovne zgrade površine oko 3.500 kvadrata, koja će imati tri sprata, kao i uređen parking prostor. Upravna zgrada „Parking servisa“ imaće poslovnicu Korisničkog servisa jer je predviđeno da se u prizemlju poslovne zgrade nalazi šalter sala u kojoj bi korisnici usluge parkiranja mogli da izmire svoje obaveze, rekao je Goran Vesić.\nDirektor JKP „Parking servis“ Andija Čupković je rekao da ovo Preduzeće temeljnim strateškim planiranjem i izgradnjom novih kompleksa na vreme rešava probleme nedostatka prostora zbog neophodnosti izmeštanja iz postojećeg objekta. Useljenjem u sopstvenu zgradu u Bloku 45 „Parking servis“ će nastaviti politiku štednje i domaćinskog poslovanja, jer će ostvariti značajne uštede za zakup poslovnog prostora.\nSVETSKA PREMIJERA! OVAKO IZBLIZA IZGLEDA MALI NILSKI KONJ U BEO ZOO-VRTU: S mamom Julkom posle kupanja uživa u poslastici (FOTO)\nZATVARAJU SE NEKE ULICE U CENTRU GRADA U SUBOTU: Promocija najmlađih oficira Vojske Srbije i promene u saobraćaju zbog toga\nDŽUMBUS NA KOŠUTNJAKU: Auto se prevrnuo na krov! Pored puta sedela uplakana devojka, a kraj nje se momak držao za glavu (FOTO)\nJKP Parking servisblok 45\nPod pokroviteljstvom Ministarstva odbrane\nTRIBINA SAVEZA UDRUŽENJA BORACA SRBIJE U KRALJEVU: Borci veterani potomcima u gradu-heroju\nANTIVAKSERI NAPRAVILI HAOS U BEOGRADU: Ispred zgrade Vlade Srbije bacili baklju na policiju (KURIR TV) 11 1\t83\nUŽIVO, VIDEO: Srbija - Italija (8:5), dobar start meča naših odbojkaša! 2\nVERICA RAKOČEVIĆ I VELJKO KUZMANČEVIĆ DANAS SLAVE 8 GODINA BRAKA! Kreatorka spremila kolač, a on objavio fotku i nasmejao DO SUZA!\nDOMAĆICA (22) IZAZVALA RASPRAVU NA MREŽAMA: Muž mi kupuje skupocene DŽIPOVE I TORBE jer zna koliko NAPORNO radim kod kuće! (VIDEO)


To je preneo španski ABC, a zvaničnici Ujedinjenih Arapskih Emirata niti menadžment hotela nisu bili dostupni za komentar, prenosi Rojters.\nPortal ABC navodi da je bivši kralj privatnim avionom sa četiri telohranitelja i još jednom osobom preko Pariza stigao u Abu Dabi u ponedeljak ujutru, odakle je sa aerodroma helikopterom prebačen u državni hotel Emirat palas.\nPortparol španske kraljevske palate rekao je da ne zna gde se trenutno nalazi bivši španski kralj, a njegov advokat nije bio dostupan za komentar.\nPojedini španski mediji preneli su da je bivši kralj otišao u Dominikansku Republiku, dok su drugi navodili da je u Portugalu gde je proveo veći deo mladosti.


Koncert: Sofija Knežević Sofijazz\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Koncerti » Koncert: Sofija Knežević Sofijazz\nAh Neša 14. septembar 2015. Koncerti Postavite komentar\nNa letnjoj sceni Bitefartcafea, 17. septembra od 22.00, nastupiće Sofija Knežević Sofijazz.\nKritičari širom sveta je nazivaju jednim od najupečatljivijih vokala nove generacije, sa neverovatnim muzičkim senzibilitetom i veoma istančanim zvukom.\nMlada Sofija Knežević, poznata još kao i Sofijazz, najavila je publici magično letnje veče ispunjeno različitim ritmovima, melodijama i specijalnim aranžmanima nekoliko kompozicija sa njenog sledećeg albuma.\nSofijazz potiče iz umetničke porodice i peva džez od svoje treće godine. Završila je džez akademiju u Gracu, a trenutno živi i radi u Njujorku. Sarađivala je sa mnogobrojnim poznatim muzičarima među kojima su Christian McBride, Wynton Marsalis, Terence Blanchard, Chick Corea, Jason Moran, James Moody itd.\nSofija Knežević je veći deo godine na turneji, tako je i sada između putovanja po severu Amerike i odlaska na Katar gde će biti specijalni gost Jazz at Lincoln Center-a našla vremena da dođe i do svog rodnog grada i podeli svoj čarobni glas sa domaćom publikom.\nDobitnica je nekoliko nagrada uključujući Tesla nagradu za dostignuća u muzici i Betty Carter Jazz Ahead za mlade performere i kompozitore.\nPored nekolicine filmova za koje je pisala muziku Sofiju imamo priliku da vidimo i na velikom platnu sa Anđelinom Džoli i Marinom Abramović u filmu Hermana Vaske-a „Balkan Spirit“.\nSofijazz je takođe uključena u veliki broj humanitarnih organizacija tako je i jedan od umetnika ambasadora koji predstavljaju Amazon Aid Foundation, Estee Lauder Breast Cancer Campaign i Celiac Youth of Europe.\nCena ulaznice je 300 RSD. U slučaju kiše koncert će biti održan u zimskom klubu, u Mitropolita Petra 8. (danubeogradu.rs)\nTagovibitefartcafe jazz leto leto u beogradu sofija knežević sofijazz\nPrethodni Premijera predstave „Crnogorska veza“\nSledeći Dance 4 Manya, 16. i 17. oktobra


Nemačka proteruje ranjenog škaljarca, nalog mu ostavili pored bolničkog kreveta? | Svet | Novosti.rs\nNovosti Online | 20. februar 2020. 11:57 | Komentara: 1\nPročitajte još: Pucnjava u Zeti: Ranjen Bojan Anđušić, prevezen u Urgentni centar, policija traga za napadačima\nSvrha uručivanja ovakvog naloga, objasnili su, jeste da se Igoru stavi do znanja da nije poželjan u Hanoveru.


Zašto se o menstruaciji i dalje šapuće? - Lola\nDevojke u školi i dalje sramežljivo uzimaju uložak iz torbe i brzo ga stavljaju u džep ili rukav. Ne daj bože da drugovi iz razreda vide šta im je u ruci. Ne tvrdim da će se svaki nasmejati, ali većina hoće, kao što će i većini devojčica biti neprijatno da kaže kada ima menstruaciju.\nPrisetite se samo koliko ste puta drugaricu tiho zamolile da “pogleda iza”.\nKoliko ste puta čuli eufemizam “oni dani”.\nZašto je to tako? Jednostavno: najgora uverenja o ženskom telu nastaju pod uticajem patrijarhata. Žena se i dalje smatra prljavom i grešnom tokom perioda menstruacije. To najbolje vidimo u raznim narodnim verovanjima koja se u nekim zemljama i dalje poštuju.\nRecimo, postoji verovanje da testo koje je žena dotakla, a u tom trenutku je imala menstruaciju, neće narasti. Takođe, veruje se da tokom menstruacije žena ne sme prati kosu jer može da ostane neplodna, kao i da ne bi trebalo da ulazi u hram ili crkvu.\nMenstruacija je biološka pojava koja pogađa svaku ženu i krajnje je zatucano da o njoj govorimo sramežljivo i šapatom.\nPrvo moramo da bez ustezanja izgovorimo reč menstruacija.\nVažno je da izađemo iz stega društvenih normi jer žena nije nečista tokom perioda, jedino nečisto je sposobnost patrijarhalnog društva da ubedi polovinu populacije da je biološka pojava koja održava ljudsku vrstu – prljava.\nNemamo vremena da udovoljavamo zadrtim verovanjima.\nNemamo vremena da gledamo plavu tečnost na reklamama.\nNemamo vremena da živimo u ludilu u kom devojčice ulaze u pubertet i ne znaju šta ih je snašlo.\nI najmanje imamo vremena da slušamo uvijene fraze dok ignorišemo još jedan problem.\nTaj nedostatak vremena koji ponavljam važan je zato što smo i dalje u društvu koje menstruaciju zove “oni dani”, vaginu “tamo dole”, neko je čak rekao da žena tada na slavi ne sme da jede žito, dečaci zadirkuju školske drugarice, žene je sramota da menstruaciju pominju pred braćom, ocem, drugarom, a iza svega toga stoji problem koji glasi: menstrualno siromaštvo.\nPrvi korak ka normalnizaciji menstrualnog siromaštva je razbijanje tabu tema koje prate jednu biološku pojavu. Koliko nam tek treba vremena da ovu temu prestanemo da ignorišemo kada nam je sve što nju prati i dalje u ćošku?\nU Indiji 12% žena ima pristup higijenskim ulošcima, dok ostatak koristi alternativu kao što su krpe i peškiri.\nU Srbiji je Filozofski fakultet u Novom Sadu prva i jedina obrazovna institucija u kojoj studentkinje imaju besplatne higijenske uloške. Jedina.\nMenstrualno siromaštvo nije jedini problem koji imaju žene u Srbiji i u svetu, ali je posebno važan.\nKoliko košta biti žena? Iako ne volim da pričam o ličnim finansijama, ignorisaću neka lična pravila jer smatram da se na ovaj način mogu poistovetiti sa mnogim ženama.\nRadim od svoje devetnaeste godine, što znači da sam radila kako bih platila studije. Taj period je, verovatno, među najtežim u mom odraslom dobu. Kirija, računi, knjige i hrana u Beogradu nije iznos koji se lako obezbedi ako mrtvi umorni nakon posla morate da spremate ispite i nikako ne dozvolite da izgubite budžet. Živela sam sa drugaricom sa kojom sam delila hranu, ali i higijenske uloške. Ne znam koliko puta sam pitala: imaš li da mi pozajmiš uložak i ne znam koliko puta sam dobila isto pitanje od cimerke. Koliko god mi je taj period bio težak, i hvala svemu na svetu iza mene je, ipak sam ih imala dovoljno svakog meseca. Nekada jedva. Iz ovog ugla danas, pitam se koliko devojaka nema cimerku od koje će da pozajmi uložak? S obzirom na to da je u Srbiji u 2019. godini stopa rizika od siromaštva iznosila 23,2%, ne možemo da ne zaključimo da se veliki broj žena suočava sa menstrualnim siromaštvom. Čitajući tekst Jelene Riznić (Ženska solidarnost), saznala sam da je kod nas i dalje porez na higijenske uloške 20% i da se oporezuje kao luksuzna roba. Ovo je podatak koji tera da se dobro zamislimo.\nVreme da na menstruaciju ne gledamo kao na sramotu je upravo sada.\nVreme da se uloške ne klasifikuju kao luksuz je upravo sada.\nOvaj problem treba ponavljati svakog dana glasnije od prihvatljivog glasnog, dok svima ne uđe u glave. Previše smo godina na ovoj planeti da bismo zapostavljali značaj podignutih granica i ukudanja nelagodnosti koje prate menstrualnu tematiku.\nSvakodnevno nas ćuškaju i spotiču ograničeni stavovi. Naš zadatak je da učimo žene da se ne treba stideti najnormalnijih stvari.\nZnate li kako ćemo to učiniti?\nBez ustezanja ćemo reći da imamo menstrualne bolove, a ne “ženski problem”.\nEdukovaćemo dečake i devojčice i odrasle ljude koji se dure što ne želimo da živimo u kutiji.\nBorićemo se zbog svake devojčice danas i svake koja ostaje iza nas.\nNećemo okretati glavu.\nI nećemo spuštati pogled.


eKapija | Srbija - Šta donose Vladini predlozi Zakona o osiguranju depozita i Agenciji za osiguranje depozita?\nIzvor: Pregled | Sreda, 06.04.2005.| 12:22\nSrbija - Šta donose Vladini predlozi Zakona o osiguranju depozita i Agenciji za osiguranje depozita?\nVlada Srbije dostavila je Skupštini paket finansijskih zakona među kojima su i predlozi zakona o osiguranju depozita i Agenciji za osiguranje depozita kojima se, zapravo, konstituiše novi sistem osiguranja depozita, obezbeđuje zaštita depozita fizičkih lica u slučaju stečaja, odnosno, likvidacije banke i bankarski sistem u ovoj oblasti usaglašava sa odgovarajućim evropskim propisima i direktivama EU.\nKljučna novina u ovom zakonu je povećanje obaveznog iznosa depozita koji se osigurava sa sadašnjih 5.000 dinara na 3.000 EUR u dinarskoj protivvrednosti po deponentu na dan donošenja rešenja nadležnog trgovinskog suda o otvaranju stečajnog postupka nad bankom. Na taj način se, prema podacima osigurava tri puta veći iznos depozita nego primenom dosadašnjeg rešenja i štite depoziti u ukupnom iznosu od 23,5 milijarde dinara - što čini 24 % ukupnog depozita ili 98,6 % onih depozita koji se u celosti pokrivaju.\nBanke su inače dužne da depozite fizičkih lica osiguraju kod Agencije za osiguranje depozita za koju je takođe predloženi novi, poseban zakon, a ta obaveza odnosi se i na filijale stranih banaka koje posluju u Srbiji, kao i na filijale domaćih banaka u inostranstvu. S druge strane ne dozvoljava se osiguranje depozita kreditnih institucija, niti depozita proizišlih iz transakcija pranja novca.\nZa obaveze koje preuzme Agencija jamči Republika Srbija, a sredstva u fond za osiguranje depozita se obezbeđuje iz premije osiguranja koje plaćaju banke, iz prihoda od ulaganja sredstava fonda u dužničke hartije od vrednosti koje izdaju Republika Srbija ili NBS i prihoda ostvarenih naplatom potraživanja iz stečajne mase banaka po osnovu osiguranih iznosa.\nŠto se premije tiče, predloženo je da ih banke plaćaju od dana upisa u registar do dana eventualnog gubitka dozvole za rad, pri čemu je maksimalna visina stope premije 0,1 %.\nAgenciji je inače ostavljena mogućnost obustave obračuna i naplate premije ako sredstva u fondu dostignu nivo od 5 % ukupnog iznosa osiguranih depozita, prema postojećem stanju odgovaralo iznosu od 1,2 milrd din, a poveren joj je i postupak isplate osiguranih depozita i izbor banke preko koje će isplaćivati osigurane iznose. Najzad, predlogom zakona utvrđeno je i pravo deponenata da od Agencije zahteva isplatu celokupnog osiguranog iznosa najkasnije u roku od tri godine od dana donošenja rešenja o otvaranju stečajnog postupka. (Pregled)


Jedini nisu u probosanskom bloku: Za koga SDP-ov Bego Bektić prikuplja glasove u Srebrenici? - Infosvijet\nNikšić je prije dva mjeseca kazao da SDP “ne pristaje da bude dio bošnjačke reprezentacije”.\n– To, da ne upotrijebim neku tešku riječ, nije nikakvo probosansko jedinstvo. To je bošnjačko jedinstvo. SDP ne želi da se kvalifikuje kao dio bošnjačke reprezentacije i da u naše ime Bakir Izetbegović pregovara sa bilo kime, pa i kada je Srebrenica u pitanju – izjavio je Nikšić.\nSLOBA RADANOVIĆ KAKVOG DOSAD NISTE UPOZNALI: OTPJEVAO HIT OD HULETA I RASPLAKAO PUBLIKU\nKESTEN LIJEČI ČAK 13 BOLESTI: PLOD KOJI ČUVA SRCE I BUBREGE, PUN MAGNEZIJUMA I…\nAdmin\t okt 8, 2017 0\n24- motociklista poginuo u sudaru sa BMW-om na Ilidži, najbliži…\nJedna od članica žirija “Zvezda Granda” bila je prva…


Naslovna Fudbal GOSPODAR LIGE EVROPE: Emeri zna šta je najteži posao u fudbalu!\nEmeri zna kako se igra u Ligi Evrope foto by villarrealcf.es\nTrener Viljareala Unai Emeri nije krio zadovoljstvo nakon plasmana njegovog tima u finale Lige Evrope.\n“Žuta podmornica” je uspela da se domogne prvog evropskog finala u svojoj istoriji trijumfom nad Arsenalom ukupnim rezultatom 2:1.\nIspostavilo se da je prva utakmica u Španiji presudila, s obzirom na to da u revanšu na „Emirejtsu“ nije bilo golova.\n-Morali smo da pobedimo velikog favorita kako bismo se domogli finala. Bio je ovo ozbiljan dvomeč. Znali smo da ćemo se namučiti mnogo, ali uspeli smo da iznesemo to na pravi način– počeo je Unai Emeri.\nZa španskog trenera biće to peto finale Lige Evrope. Tri je osvojio sa Seviljom, dok je u četvrtom na klupi Arsenala poražen. I sa pravom se može reći da je pravi gospodar Lige Evrope!\n-Trudim se da uživam u ovim momentima. Znam koliko je teško pobeđivati u nokaut fazi. To je možda i najteži posao u fudbalu– dodao je Unai Emeri.\nViljareal će u finalu drugog poredu najjačeg fudbalskog klupskog takmićenja u Evropi 26. maja u Gdanjsku igrati protiv Mančester Junajteda.\nPrethodni tekstDEČAČKA LJUBAV NEMA GRANICE: Dete Viljareala donelo finale Lige Evrope, pa zaplakalo!\nSledeći tekstFudbal i Meridan – dobitna kombinacija! Čekaju te NAJVEĆE KVOTE NA SVETU!\nEl matador 8/05/21 0:23 At 8/05/21 0:23\nMislim da ce da se u finalu pitati samo Mancester jer su previse jaki u odnosu na Spance!\nMaras!!! 8/05/21 0:22 At 8/05/21 0:22\nNe vredi mu kad ce da ga pregazi Mancester z finalu!\npirlo99 7/05/21 15:17 At 7/05/21 15:17\nSve je tesko ako zele da budu najbolji.Nikad nije samo par stvari.\nSomi 7/05/21 11:46 At 7/05/21 11:46\nTrener zvani Liga Evrope😁😁😁salu na stranu, ozbiljan trener, Arsenal je pogresio sto ga je otpustio.\nDambo 7/05/21 11:45 At 7/05/21 11:45\nTrener koji zna svoj posao, Zuta Podmornica je napravila top posao postavivsi njega za trenera\nErik 7/05/21 11:02 At 7/05/21 11:02\nBiće “Žuta podmornica” potopljena 26. maja! 😁\nPerfex 7/05/21 15:26 At 7/05/21 15:26\nCekamo i taj momenat.\nDi maria 7/05/21 10:12 At 7/05/21 10:12\nUspeli su da sačuvaju minimalnu prednost iz prvog meča i dosli do finala ,ovaj čovek odlicno zna kako da vodi ekipe u ovom takmicenju videli sko to mnogo puta


Билтен Фото-клуба Крагујевац за 2018. | Фото-савез Србије\nPoštovani, pred vama se nalazi prvi broj biltena Fotokluba Kragujevac za 2018. godinu – FOTOKRUG1.\nFOTOKRUG1 je nastao sa ciljem da se okruženju predstavi rad članova Foto-kluba Kragujevac. Bilten treba da ostavi jasan trag, kao digitalni ili štampani dokument, dostupan široj javnosti za prikaz rada kluba i članova.\nNa narednim stranama su predstavljeni nagrađeni radovi, aktuelni projekti i fotografije članova, kao i aktivnosti i događaji koji su obeležili rad Foto-kluba Kragujevac u toku 2018. godine.\nAko je jedna fotografija hiljadu reči, onda je dve stotine fotografija, koliko sadrži ovaj bilten, cela knjiga.\nFoto-klub Kragujevac je osnovan 2013. godine, sa ciljem da okupi aktivne fotografe koji će Kragujevac vratiti na fotografske karte Srbije i sveta. Nedostatak klupskih prostorija smo pretvorili u prednost: upoznavali smo se i družili na tematskim foto-šetnjama, nazvanim – fotokrug.\nFoto-krug je vreme koje smo posvetili fotografiji, to je prostor i ljudi koje smo ovekovečili u vremenu, to je druženje koje nam je omogućilo da učimo jedni od drugih. Svaki foto-krug je nosio sa sobom pozitivne promene, napredak članova i dobre fotografije.\nZahvaljujući međusobnoj podršci postali smo nezavisni autori, poznati i cenjeni u domaćoj fotografskoj zajednici, sa istaknutim napretkom na foto-salonima u okruženju i svetu.\nPDF verziju biltena Foto-krug možete preuzeti ovde ►►►\nPrevious: Конкурс за звања ФСС\nNext: Зоран Милутиновић МФ ФСС


Kvaliteta života povezana s malokluzijama | Repository of the University of Rijeka, Faculty of Medicine\nGavrić, A. (2014). Kvaliteta života povezana s malokluzijama (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:184:130977\nGavrić, Anja. "Kvaliteta života povezana s malokluzijama." Master's thesis, University of Rijeka, Faculty of Medicine, 2014. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:184:130977\nGavrić, A. (2014). 'Kvaliteta života povezana s malokluzijama', Master's thesis, University of Rijeka, Faculty of Medicine, accessed 19 August 2019, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:184:130977\nGavrić A. Kvaliteta života povezana s malokluzijama [Master's thesis]. Rijeka: University of Rijeka, Faculty of Medicine; 2014 [cited 2019 August 19] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:184:130977\nA. Gavrić, "Kvaliteta života povezana s malokluzijama", Master's thesis, University of Rijeka, Faculty of Medicine, Rijeka, 2014. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:184:130977\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:184:130977\nTitle Kvaliteta života povezana s malokluzijama\nAuthor Anja Gavrić\nCreated on 2016-04-27 15:31:02


Mirsad Ibrić - Mali snovi velikog umetnika, Leskovac\nPočetna / DRUŠTVO / Leskovački glumac Mirsad Ibrić: Od ugnjetavanja u školi do rada sa najvećim zvezdama\nIna Dendić 4 седмице DRUŠTVO, KULTURA, Leskovac Ostavi komentar\nŽivot u malenoj sredini ne pruža mnogo mogućnosti za usavršavanje i rad, te iz tog razloga sve više mladih napušta grad Leskovac i zemlju Srbiju. Međutim to nije slučaj i sa dvadesetogodišnjim Mirasadom Ibrićem, talentovanim glumcem, muzičare, medicinarom.\nOn je rešio da krene iz Leskovca u glumačke vode, a več danas može da se pohvali saradnjom sa zvučnim imenima srpskog glumišta poput Dragana Bijelogrlića, Stefana Arsenijevića, Viktora Savića…\nMirasada Ibrića smo sreli na snimanju filma „Bilo jednom u Srbiji“, koje se ovih dana odvija u Leskovcu, te je na pauzi između dve scene iskoristo slobodne trenutke da za Dnevnik Juga ispriča svoje viđenje života i uopšte umetnosti.\n„Ja sam odrastao na selu u Donjem Drenovcu, ali sam imao sreće da su mi roditelji obrazovani i da su me usmeravali ka knjizi , te je upravo to odredilo moj put dalje. Kao Romsko dete u školi sam bio ugnjetavan, ali mi je to dalo vetar u leđa da želim i ostvarujem jače svoje snove. Polazak u srednju školu za mene predstavlja novu etapu, rekao bih bolju gde pored medicine počinjem da izučavam i režiju i glumu, a nastavljam i dalje da pisem matrice za poznate produkcijske kuće. Sa glumom se prvi put susrećem u okviru predstave koju sam radio u sednjoj školi „U kandžama droge“, a već kao naredni projekti javljaju se ozbiljnija filmska ostavrenja poput „Senke nad Balkanom“, „Strahinja“ , „Bilo jedno u Srbiji“… Gluma kod mene dolazi iz čiste emocije. Mnogi mladi ljudi u današnje vreme rade profitabilnije poslove, a ja sam se odlučio za život u Leskovcu i svojoj zemlji, iako radim tri posla da bih preživeo – ističe za Dnevnik Juga Mirsad Ibrić.\nO planovima za budućnost ovaj mladi umetnik rado govori, a ne krije i da mu je najveća želja da pronađe posao u struci medicinskog tehničara.\n„Gluma je moja ljubav i njome ću u budućnosti nastaviti da se bavim, ali bih voleo da u svom gradu dobijem priliku za rad, te tako pratim konkurse i apliciram. Za sada još nema poziva, ali se nadam da će se u budućnosti i to promeniti – optimističan je Mirsad Ibrić.\nSvojim radom Mirasad je uspeo da sebi prokrči put, koji će nadamo se biti u budućnosti posut zvezdama, a svojim vršnjacima poručuje da ne odustaju od svojih snova, „Kad nešto želiš, trudi se svim silama da to i ostvariš“ – zaključuje mlađani umetnik Mirsad Ibrić.\nTagoviBilo jednom u Srbiji film Glumac Mirsad Ibrić Umetnost\nPrethodni Očišćen prostor na kvantaškoj i stočnoj pijaci u Leskovcu\nSledeći Potvrđen 1 novi slučaj zaražavanja Korona virusom u Leskovcu\nPrema zvaničnim podacima Ministarstva zdravlja, u Srbiji su sa Korona virusom u pretodna 24 časa …


U Federaciji BiH najviše poskupjelo ulje, krompir i piletina | Vidiportal - Regionalni info portal!\nHome Novosti U Federaciji BiH najviše poskupjelo ulje, krompir i piletina\nPrema podacima federalnog Ministarstva trgovine, u protekloj godini najviše je poskupjelo ulje, krompir, piletina i maslac. Od travnja prošle godine na snazi je odluka Federalne vlade da marža u veleprodaji ne smije prelaziti maksimalnu visinu od 6 posto, a u maloprodaji od 8 posto na nabavnu cijenu. Zbog toga su inspektori imali pune ruke posla, no kažu, kako cijene osnovnih životnih namirnica ovise u najvećoj mjeri od zemlje u kojima se one poizvode.\n“Povećavamo poljoprivredu. Prebacujemo preko 100 miliona jer vidimo da zavisimo od hrane, a hrana je nešto što trebamo sebi obezbijediti u što većem procentu. Vidjeli smo da cijene divljaju kod nas i u svijetu i onda smo predvidjeli 20 miliona u robnim rezervama za cijene brašna i ulja i drugih”, kaže federalni premijer Fadil Novalić.\n“Ovo stanje se ne može promijeniti mjerama preko noći. Nama nedostaje strategija financiranja daomće proizvodnje hrane, poloprivrede itd. Mi se trebamo baviti subvencijama potrošačke korpe, kako je smanjiti”, naglašava Marin Bago iz Udruženja za zaštitu potrošača “Futura” iz Mostara.\n“Osnovni problem nije rešen i neće biti rešen, a mogu da ograničavaju maržu koliko god hoće, samo mogu da dovedu do nestašica, jer i onaj trgovac, ako mu potpuno eliminišu maržu, što bi on stavljao na rafove te proizvode. Onda će da stavi one prozvode gdje ima zaradu”, navodi ekonomska analitičarska Svetlana Cenić.\nPrevious articleBiH će uvoziti voćare, stočare, zidare, vozače…\nNext articleKorona bilans u BiH: 23 osobe preminule, 899 novozaraženih\nAko ne želiš da riješiš problem – formiraj radnu grupu: Novalić...


01.10.2021 / 21:37 Ljepota i Zdravlje - ZZJZ FBiH\nJavno zdravstvo u ulozi lidera treba da potiče aktivnosti na zaštiti dojenja, surađuje s pojedincima i organizacijama i svim zainteresiranim stranama, uvećavajući tako učinak pokrenutih aktivnosti.\n- Sa aspekta javnozdravstvenog djelovanja, zaštita dojenja se treba fokusirati na otklanjanje prepreka koje postoje u društvenom okruženju u kome majka treba da ostvari dojenje. Mnogi zdravstveni sistemi trenutno ne mogu pružiti efikasne informacije i kontinuiranu podršku dojenju. Mnogi zaposleni roditelji nemaju odgovarajuću socijalnu zaštitu, plaćeno porodiljsko odsustvo, odgovarajuće trajanje porodiljskog odsustva, mogućnost korištenja porodiljskog odsustva oba roditelja, a kad se radi o dojenju na radnom mjestu nemaju odgovarajuće uslove kao što su pauze za dojenje, fleksibilni radni aranžmani koji omogućuju dojenje zaposlenih majki i drugo - navodi se u saopćenju Zavoda za javno zdravstvo FBiH.\nKako se navodi u Svjetskoj sedmici dojenja, okruženju koje nije suportivno za dojenje posebno doprinosi nepoštivanje i nedostatak kontrole poštivanja Međunarodnog koda o marketingu zamjena za majčino mlijeko, odnosno posljedično agresivno i neprimjereno reklamiranje zamjena za majčino mlijeko usmjereno na majke.\n- Društvene norme i tradicionalne prakse u zajednici također često ometaju optimalno dojenje. Jasno je da manjkavost sistema podrške dojenju na nivou zajednice čini zaštitu, promoviranje i podršku dojenju većim izazovom, a da bi se ojačao potrebni su napori niz sektora, kao i politička volja i dugoročno ulaganje društva - naglašeno je.\nZaštita dojenja je, kako kaže slogan, zajednička odgovornost svih nas.\n- Shodno trenutku, potrebno se osvrnuti na prednosti dojenja kao ključne komponente u ostvarenju čak sedam Globalnih ciljeva održivog razvoja, uključujući iskorjenjavanje siromaštva i gladi, dobro zdravlje i blagostanje, kvalitetno obrazovanje, dostojanstven rad i privredni rast, smanjenje nejednakosti i klimatske promjene - naglašeno je.\nKampanju, u povodu Svjetske sedmice dojenja 2021., Zavod za javno zdravstvo Federacije BiH provodi sa stalnim vladinim i nevladinim partnerima. U nastojanjima da se žene osnaže da doje svoje bebe, ove godine pokušava se ukazati na aspekt zajedničke odgovornosti u tim naporima.\nSvjetsku sedmicu dojenja uspostavila je WABA-Svjetska alijansa za podršku dojenja u skladu sa Deklaracijom Innocenti iz 1990. godine, a obilježavanje je započelo 1992. preporukom da se obilježava od 1. do 7. augusta ili u alternativnom terminu u prvoj sedmici oktobra, kad se obilježava Svjetska sedmica djeteta.\nObilježavanje Svjetske sedmice dojenja usklađeno je, od 2016. godine, sa Globalnim ciljevima za održivi razvoj, a Rezolucijom WHA (Svjetske zdravstvene skupštine) iz 2018. godine Svjetska sedmica dojenja je podržana kao važna strategija u promociji dojenja. Globalni ciljevi za održivi razvoj usvojeni su na Samitu UN o održivom razvoju u New Yorku 25. septembra 2015. godine sa 17 definisanih ciljeva, a ciljna godina za njihovo postizanje je 2030. godina.


Air Alsie - Aviokompanija - Air Alsie jeftini letovi - eSky.hr\nNajpovoljnije ponude aviokompanije Air Alsie na eSky\n✔ Gdje leti avio kompanija Air Alsie?\nAir Alsie leti na mnoga popularna odredišta. Da biste provjerili dostupnost letova, koristite stranicu eSky.


Izvor: SandzakPress.net, 31.Okt.2020, 18:55\nFudbaleri Čukaričkog pobedili su danas tim Novog Pazara sa 4:0, u utakmici 13. kola Super lige Srbije. Domaćin je poveo golom Stefana Šapića u 27. minutu, a trijumf sastava s Banovog Brda osigurao je Asmir Kajević, koji je bio precizan u 48. i 55. minutu. Konačan rezultat postavio je Veljko Birmančević u 77. minutu. Poslenekompletnog kola, Čukarički je peti na tabeli sa 22 boda, dok Novi Pazar zauzima 14. poziciju sa 15 bodova. Pazar će u 14. kolu biti domaćin Zlatiboru, a Čukarički će dočekati ekipu Voždovca. The post Čukarički “pregazio” Novi Pazar sa 4:0 appeared first on Sandžak PRESS....\nJužneVesti.com: Ubedljiva pobeda Naise u derbiju kola, niške rukometašice preuzele lidersku poziciju\nOdbojkaši Novog Pazara pobedili su večeras ekipu Borca iz Starčeva sa 3:1 u setovima (25:17, 25:27, 25:14, 25:22), u utakmici osmog kola Superlige Srbije...Domaćina su do prvog trijumfa u sezoni predvodili Samed Prušević sa 19, Alija Bekrić sa 18 i Samed Halilović sa 15 poena...Najefikasniji...


ĐURIĆ: Srbi na izborima na KIM referendumski odlučuju o budućnosti! - Informer\n17:17 >> 17:17 Politika 0\nA. Grbović | 20. 10. 2017.\nĐURIĆ: Srbi na izborima na KIM referendumski odlučuju o budućnosti!\nDirektor Kancelarije za KIM Marko Đurić rekao je na završnoj konvenciji Srpske liste u Kosovskoj Mitrovici da Srbi u nedelju, kada se na Kosovu i Metohiji održavaju lokalni izbori, referendumski odlučuju da li žele da budu deo države Srbije. On je kazao da Srbima na KIM niko ne može da oduzme vezu sa Srbijom\n- Oni koji huškaju pojedine Srbe da napadaju jedni druge misle da to mogu a ja im poručujem da nas ne mogu pobediti jer smo jedinstveni - rekao je Đurić i dodao da završna konvencija Srpske liste u Kosovskoj Mitrovici nije običan politički skup jer su, kako je kazao, Srbe na KIM ubijali i proterivali sa ovih prostora.\n- Hteli bi da nas podele i da nas organizuju u prištinske stranke čiji bi zadatak bio da odemo u drugom pravcu - rekao je Đurić.\nKonvenciji u sali Mitrovački dvor prisustvovao je i ministar prosvete Mladen Šarčević koji je kazao da je ponosan što je danas, kada se obeležava Dan oslobođenja, sa Markom Đurićem na Kosovu i Metohiji.\n- Mnogo toga smo uradili kako bi kvalitet obrazovanja na KIM bio mnogo bolji ali nas još mnogo posla očekuje. Taj posao radićemo već u ponedeljak, dan posle izbora. Imamo dobre partnere u Srpskoj listi sa kojom rešavamo probleme - rekao je Šarčević.\nGovoreći o situaciji na severu Kosova i Metohije, kandidat Srpske liste za gradonačelnika severnog dela Kosovske Mitrovice, Goran Rakić, kazao je da su Srbi ovde naučili da osete kada im vreba opasnost.\n- Naučili smo i da prepoznamo one koji žele da nas podele, da nam otmu ono što je naše. Takve ćemo u nedelju oterati u istoriju. Neće uspeti da razbiju naše zajedništvo. Na ovim prostorima jedini subjekat je srpski narod - rekao je Rakić.\nOn je kazao da njegova lista želi da obezbedi još bolje uslove građanima na severu KIM.\n- Hoćemo da nastavimo da radimo na obezbeđivanju bolje budućnosti mlađim generacijama, da unapredimo zdravstvo i prosvetu, da gradimo ulice i otvaramo nova radna mesta - rekao je Rakić i dodao da su poverenje i strpljivost neophodni na ovim prostorima.\nVULIN: Srbi, ne dozvolite da neko drugi odlučuje o vašoj sudbini!\nĐURIĆ: Ako Srbi na KiM nisu zadovoljni, nema dobiti ni za Albance!\nKosovo i Metohija Marko Đurić Kancelarija za KiM Srpska lista


GRČIĆ PODNEO OSTAVKU: Direktor EPS-a uputio pismo Vladi Srbije - GEM info1\nV. D. direktora EPS Milorad Grčić uputio je danas pismo Vladi Srbije i podneo ostavku na pomenutu funkciju.\n– Poštovana gospođo Brnabić, ovim putem želim da vas upoznam sa sadržajem pisma, koje sam juče uputio predsedniku Republike Srbije Aleksandru Vučiću. Poštujem državnu hijerarhiju, ali sam se prvo obratio predsedniku Vučiću, jer sam i posao vršioca dužnosti direktora “Elektroprivrede Srbije”, ali i politički angažman i članstvo u Srpskoj naprednoj stranci prihvatio isključivo zbog Aleksandra Vučića, čvrsto verujući u njegove ideje, ideale i viziju jake, moderne i napredne države Srbije, koje predsednik dosledno i uspešno ostvaruje.


Prehrambeni tehnolog Derventa | Agencija Spektar\nPrehrambeni tehnolog Derventa\nPreduzeću „Fructa-trade“ d.o.o. Derventa jednom od vodećih kompanija na tržištu Republike Srpske i BiH u oblasti proizvodnje, veleprodaje i maloprodaje potreban radnik za rad u proizvodnji „ Tomico “ Polje bb, Derventa . Ako želite raditi u prijatnom i stimulativnom radnom okruženju, u dobrom timu i imate iskustvo u maloprodaji, PRIJAVITE SE NA NAŠ OGLAS za sljedeću poziciju:\nuvođenje novih i poboljšanje kvaliteta postojećih proizvoda,\nNevedenu dokumentaciju za posao Prehrambeni tehnolog Dervetna možete slati putem opcije “Prijavite se za posao” sa obaveznom naznakom za koje radno mjesto se prijavljujete, lično ili putem pošte u prostorije preduzeća na adresu:\n„Fructa – Trade“ doo, Kninska 11, 74400 Derventa\nDatum isteka: 17.07.2022


Posle utakmice, trener novog prvaka Srbije, Vladan Milojević, otkrio je kako je došlo do toga da omaleni golgeter dobije prednost pri šutiranju penala u odnosu na sve standardne prvotimce.\n- Odigrali smo jako dobro. Rekao sam i pre početka meča da će neki igrači sa manjom minutažom dobiti šansu. Joveljić je odlično iskoristio šansu. Imamo mnogo talentovanih igrača, tu su Račić, Ilić.. - istakao je Milojević i nadovezao se na penal.\n- Plan je bio da šutira Ben, ali je još jednom pokazao da je veliki čovek, kada mu je to prepustio. Ovo je dokaz da je sjajna atmosfera u našoj svlačionici - rekao je Milojević, koji je u subotu produžio ugovor sa Zvezdom do 2020. godine.


Servisne informacije za srijedu, 21.mart 2018.godine\n21/03/2018 Mirsad Zulic\t0 Comments\nPrema informacijama iz MUP-a Tuzlanskog kantona u protekla 24 sata na području našeg Kantona evidentirano je izvršenje 11 krivičnih djela, dogodile se 4 saobraćajne nesreće, u kojima su povrijeđene 2 osobe. Nije bilo narušavanja javnog reda i mira\nNa području općine Kalesija dogodila se jedna saobraćajna nesreća, u kojoj nije bilo povrijeđenih lica.\nNaime, sinoć oko 21:00 sat došlo je do požara na odžaku porodične kuće vlasnika V.H u naselju Babajići. Brzom intervencijom vatrogasaca PVJ požar je ugašen te je spriječeno njegovo dalje širenje na krovnu konstrukciju. Iz PVJ Kalesija građanima preporučuju da izvrše redovnu kontrolu odžaka, odnosno da iste očiste.\nLjekari i medicinski tehničari u Službi hitne medicinske pomoći Doma zdravlja Kalesija obavili su 63 pregleda.\nU protekla 24 sata u porodilištu UKC-u Tuzla su rođeno je 7 beba, od toga 2 dječaka i 5 djevojčica.\nRadnici KP „Komunalac“ DD Kalesija odvoz otpada danas vrše iz sljedećih naselja: Prnjavor, Kurtići, i Dubnica Donja, Sarači, Zahirovići, Pjanići, Hadžići, Mešići , Vukovije Donje (od Jutela) prema Vukovijama Gornjim, Pista i Hadžići.\n← U narednih 15 dana očekuje se dolazak 1.000 migranata u BiH\nDanas oblačno vrijeme sa snijegom →\n04/07/2018 Mirza Musanovic\t0\nDanas u Kalesiji promocija knjige „Kalesijski “zlatni ljiljani” i dobitnici ratnih priznanja Armije i MUP-a Republike Bosne i Hercegovine – monografiija“\nDanas padavine, moguć i grad\n26/06/2017 Mirza Musanovic\t0


ZAJEDNIČKA INVESTICIJA OPŠTINE I MORSKOG DOBRA\nšetalište Herceg NOvi, Foto: Slavica Kosić\n08.05.2018. 14:48h Ažurirano: 08.05.2018. 14:48h\nŠetalište Pet Danica, koje je prošireno od restorana „Galeb“ do „Mimoze“, biće popločano behaton pločama nakon ljetnje turističke sezone, odlučeno je na jutrošnjem sastanku u Opštini Herceg Novi.\n“Ovakva odluka donijeta je nakon zahtjeva građana i lokalnih privrednika da se Šetalište ne zatvara radi izvođenja radova, imajući u vidu da će to ugroziti poslovanje privrednika u ovom dijelu grada i onemogućiti pješačku komunikaciju tokom predsezone. Procijenjeno je da je neprihvatljivo zatvarati Šetalište u ovom periodu, kada u Herceg Novom boravi oko 30 odsto gostiju više nego lani u istom period”, naveli su iz lokalne uprave. .\nIstiču I da je ogovoreno da će biti izvedeni dodatni radovi na ovoj dionici, kako bi šetna staza bila potpuno bezbjedna za korišćenje – biće uređeni slivnici, posađeno zelenilo, postavljena javna rasvjeta I kante za odlaganje otpada.\nPodsjećamo da su Radovi na na dionici dugoj 365 metara početi još u oktobru 2015. godine. Radovi su nekoliko puta prekidani i konzervirani , a do sada su završeni građevinski radovi I proširena postojeća šetne staze .Predstoji popločavanje, izgradnja javne rasvjete, postavljanje ograde, klupa i drugog urbanog mobilijara.\nRekonstrukcija šetališta je zajednička investicija Opštine i JP Morsko dobro, vrijedna 360.000 eura a radove je izvela Đokić grupa iz Bara.\nHerceg Novipet Danicašetalište\n07.07. 08:02 h\t61457\n07.07. 06:15 h\t53938\n07.07. 07:00 h\t52983\n07.07. 11:28 h\t47251\n07.07. 11:16 h\t37747


Odgovorna politika je politika većih plata i boljih uslova za rad u Srbiji | Двери\nDok u Mađarskoj, Rumuniji i Bugarskoj povećavaju plate radnicima kako bi ih zadržali u zemlji, dotle naprednjačka vlast u Srbiji subvencioniše strane firme i obećava bolju budućnost izgradnjom stadiona i gondola.\nZa razliku od zemalja u okruženju koje su počele odgovorno da se bave pitanjem odlaska radne snage iz zemlje, naša vlast nudi neodgovorne ideje koje podsećaju na ideje Srećka Šojića iz serije Bela lađa. Od izgradnje brojnih stadiona, proizvodnje letećih automobila, izvoza svinjskih papaka do legalizacije mita u zdravstvu i štrajka glađu vlasti – sve smo do sada mogli da čujemo, samo rešenje koje bi usporilo odlazak mladih i visokoobrazovanih iz Srbije nismo čuli.\nDveri smatraju da prvi korak mora biti povećanje plata u obrazovanju i zdravstvu. Nakon toga je potrebno povećati minimalnu platu, posebno u firmama koje dobijaju pomoć od države. Bolja preraspodela ulaganja bi značila manje rasipanja na nepotrebne projekte i podršku strancima, a više novca za investicije u domaćoj privredi i poljoprivredi. Ali to ne mogu da urade ljudi sa kupljenim diplomama i lažnim doktoratima koji su trenutno na vlasti. Najpre treba ispitati njihove diplome i dati šansu onima sa pravim diplomama iz zemlje i rasejanja. Srbija je mala zemlja sa velikom perspektivom dobrog života ali najpre moraju da odu oni koji su od kriminala i korupcije napravili vladajuću politiku. \nodgovorna politikaplaterad u SrbijiSaopštenjaŠojić