"Kulturni opstanak Srba je naša misija" - B92\nIzvor: PR petak, 6.12.2019. | 11:03\n(stooges, 7. decembar 2019 20:38)\nSlovenija - [link]/\nHrvatska - [link]/\nCrna Gora - [link]/\nBiH - [link]/\nMakedonija - [link]/\nSVE, ali sve bivse YU republike imaju uradjen besplatan pristup "Sluzbenom glasniku" sopstvene republike, osim Srbije koja cak i arhivsku gradju bivse Juge cuva zakljucanu od javnosti iako je imaju u digitalnom obliku. POHLEPA u Srbiji je neunistiva.\n(Dragan, 7. decembar 2019 08:06)\nSluzbeni glasnik? Firma koja po zakonu ne moze da bankrotira i ako zatreba krpe se iz budzeta? Koji pride uslovljavaju firme da placaju masnu pretplatu za sluzbeno glasilo? Firma koja nece za dzaba da otvori barem arhivu sluzbenih glasila (pa ni bivse Jugoslavije)?\nIzgleda da u eri Interneta ova drzava zeli da drzi stanovnistvo u sto je vecem neznanju i neinformisanosti...\n(Titov pionir, 7. decembar 2019 07:52)\nKulturni opstanak srba je izgubljena bitka. Nazalost je tako kad su idoli zadrugari, djokovici i pink zvezdice\n(Misa, 6. decembar 2019 18:48)\nI u Srbiji !\n(Desa, 6. decembar 2019 16:40)\n(plagijator, 6. decembar 2019 14:58)\nZeleni zub prezire slavu....\n(Dirty, 6. decembar 2019 13:32)\nA sta se desava sa njenim doktoratom?\n(dusan jokanovic, 6. decembar 2019 11:53)


Uskoro četiri brazilske telenovele na Happy TV\nAko ste mislili da nakon “Indije” i polovično prikazane “Mezimice” možemo da se oprostimo od brazilskih telenovela, prevarili ste se! Happy TV odlučila je da obraduje fanove kvalitetnih brazilskih ostvarenja. Četiri hita produkcijske kuće “Globo” uskoro će naći svoje mesto u programskoj šemi “Srećne teleivizije”.\nŽivot koji živimo (A Vida da Gente)\n“Život koji živimo” priča je o Ani, perspektivnoj tenirserki koja u svemu ima podršku svoje sestre Manuele. Međutim, nakon tragične saobraćajne nesreće, Ana pada u komu u kojoj provodi pet godina. Nakon što se probudi, mora da se prilagodi životu koji je tekao bez nje. Telenovela je snimana u Brazilu i Argentini i ima 70 epizoda.\n“Nepromišljeno srce” (“Insensato Coração”)\n“Nepromišljeno srce” pravi je svetski hit – ne samo da je bilo uspešno u Brazilu, već je prodato i u preko 60 zemalja, u kojima je ostvarilo sjajne rezultate, pa ne sumnjamo da će zaludeti i srpsku publiku. U pitanju je turbulentna priča o braći Pedru i Leu, ispunjena neočekivanim obrtima, intrigama, osvetom i strašću. Interesantno je da će upravo ova telenovela na naše male ekrane vratiti legendu brazilske kinematografije, sjajnog Antonija Fagundeša.\n“Lice i naličje” (Fina estampa)\n“Lice i naličje” takođe je jedan od “Globovih” najvećih hitova. Obrađuje univerzalne teme poput ljubavi, porodičnih odnosa, ali i diskrimnacije. Priča prati Griseldu, samohranu majku troje dece, čiji se život iz korena menja kada dobije premiju na lutriji. Uspeh ove telenovele naveo je američki “Telemundo” da otkupi prava za snimanje svoje verzije, pa je tako nastala telenovela “Marido en alquiler”, koja se trenutno emituje u SAD.\n“Očaravajuća priča” (“Cordel Encantado”)\nU “Očaravajućoj priči” gledaoci će ponovo uživati u čarima Kaue Rejmonda, zvezde serija “Mezimica” i “Senke greha”. On igra Žezuina, koji će sa svojom voljenom Asusenom morati da prebrodi brojne prepreke, ne bi li uživao u toliko sanjanoj sreći. U pitanju je kostimirana, pomalo bajkasta telenovela, koja se umnogome razlikuje od ostalih “Globovih” ostvarenja. Štaviše, gledalac neprestano ima utisak da uživa u visokobudžetnom filmu.\nUskoro četiri brazilske telenovele na Happy TV :: Comments\nRe: Uskoro četiri brazilske telenovele na Happy TV\non Tue 13 Aug 2013 - 20:30 by LadyEstrella\nO ovome se već duže vreme priča pa to uskoro nikako da krene.Nadam se da će imati dobre termine.Gledala sam dosta brazilskih serija,obožavam ih.Svaka obradjuje neku ozbiljnu i životnu temu,fantastične priče,gluma,režija...nema im premca.\non Thu 15 Aug 2013 - 7:27 by FanSte Pall Mall\nNepromišljeno srce i Život koji živimo mi se čine okej, baciću oko ako budu bile u dobrom temrinu. Inače, nisam nijednu brazilsku telenovelu do sada gledao, uglavnom zbog portugalskog jezika koji mi je odvratniji i od turskog. Ali otkako sam počeo da gledam turske serije koje takođe u početku nisam gledao samo zbog jezika, odlučio sam da dam šansu čak i kineskoj seriji ako ima dobru priču.\non Thu 15 Aug 2013 - 8:38 by EJPRIL\nI ja ću dati šansu nekoj od ovih serija . Posebno mi se dopada priča "A Vida da Gente" plus što ima malo epizoda samo sam se zeznula što sam odgledala trejler koji otkriva čak i kraj serije .\non Thu 15 Aug 2013 - 20:38 by LadyEstrella\nEjpril,e ja zato ne gledam trejlere,i ja sam se zeznula odavno s nekom serijom,od tada ne gledam trejlere za svaki slučaj,hehe.\nFanSte,portugalski jezik,ovakav kakvim ga govore brazilci jeste drugačiji od portugalskog koji se govori u Portugalu,ali u odnosu na turski(koji mi je uz arapski najodvratniji jezik koji sam čula)je božanska muzika.Ja sam ih odgledala više od dvadeset i svaka je imala odličnu priču,glumu,ma sve.\non Thu 15 Aug 2013 - 21:50 by EJPRIL\nE ja to nisam znala al sad znam za ubuduće\nInače u telenovelama su pisali baš o A Vida da Gente , možda baš nju prvo puste .\non Fri 16 Aug 2013 - 2:25 by Mirjanna96\nSviđa mi se "Život koji živimo" verovatno ću gledati. Ove ostale trejlere još nisam pogledala.


Tok i razvoj krivičnog postupka sa osvrtom na posebna krivična dela | VRANJSKE\nKrivični postupci i izveštavanje o njima zanimljiva su medijska tema koja zahteva strogo poštovanje Kodeksa novinara Srbije. Kratak pregled medijske scene i načina na koji se izveštava, senzacionalizam koji često ne vodi računa o pravima žrtve, zaštiti identiteta, doveo je do zanimljive rasprave koja je rezultirala pozivom Tamari Skrozza, predstavnici Komisije za žalbe Saveta za štampu da učestvuje treći dan seminara i pruži kratak prikaz pravila i najčešćih grešaka koji se javljaju pri izveštavanju.\nUrednici i novinari su podvukli značaj izveštavanja o krivičnim postupcima na lokalu. Doprinos boljem poznavanju samog procesa krivičnog postupka, novinarima i urednicima nedeljnika Polimlje, Vranjske, Lozničke i Kikindske olakšaće istraživanje i izveštavanje o ovoj temi od javnog značaja. Lokalni mediji pružiće svojim čitaocima bolji uvid u mehanizme rada državnih organa uključenih u proces (policija, tužilaštvo, sudstvo) i uticaj na funkcionisanje pravne države.


Nadežda Serbskaja - Svetislav Basara - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Svetislav Basara » Nadežda Serbskaja\nI danas ćemo se baviti marginama tužnog skupa antifašističke koalicije u Parizu i njegovim uticajima na ovdašnju istoriju i život.\n13Piše: Svetislav Basara 15. novembra 2018. 16.00\n15. novembra 2018. u 17.06\nA šta su državotvorni krugovi Beograda očekivali? Da Putin okrene leđa Tačiju i kaže: „Izvini, gleda nas Vučić“?\nU Srbiji je muk alarmantan zvuk.\n15. novembra 2018. u 17.30\nKad izvršimo odgovarajuće zamene prema Basarinom uputstvu, ispada da je Koba, tj.. Vladimir Vladimiorovič rekao: „Drugarice Srbijo, ako momentalno ne umuknete, naći ću novu druzgaricu Srbiju, koja se zove Tači. Sad, mrš napolje!“\n15. novembra 2018. u 17.31\nOvo što priča i radi predsednik Vučić dobro je samo za njegov rejting.Zasad.Dok ga ne otkače sa Zapada.S Putinom nema ni posla,ni ulaganja ni perspektive.Rusi su nam prijatelji samo kad treba da se zakuva u Savetu bezbednosti a to su već dobro naplatili preko NIS-a iz izvoza svog vojnog odpada…. Pa neka nam je sa srećom…\nUncle Bas ,ne bih se slozio da je Srbija ponizena u Parizu…\nNiko od normalnih ljudi i evropskih drzavnika nece da bude vidjen sa banana diktatorom ,koji pljacka i ugnjetava svoj narod i zemlju u 21-om veku..to je bar jasno,zar ne…\n15. novembra 2018. u 18.20\nKao što je Koba postupio prema Nadeždi, i Putin prema Srbiji, po istom kalupu je onomad nastupila Angelina prema Tadiću kad mu je zapretila i odbrusila: „Ako ti nećeš – ima ko hoće. A sad : los, hinaus i – aufiderzen“!…\n15. novembra 2018. u 20.55\nA po istom kalupu, glodur Danasa Draža ima da pozove Basaru i da mu saopšti: slušaj ‘vamo, ako nastaviš da u Danasu opravdavaš Vučića, za Danas si juče!\n15. novembra 2018. u 18.30\nZalost poretka je u tome sto I u crtanom filmu Sofronije ima „samo“ dva neresiva problems: kobca I tweta.Oba mu suptilno rade o Glavi,suptilnom silom ili naucno.Nada mu je pribeziste jer su to samo vremenski saputnici, vec postavljene vanvremenske instalacije su neresiv problem jer nemaju povod za razgovor I prigovor vec sluze ljudskosti potrebi 21 veka.Muk je patent kojim strpljivi ocekuju ozdravljenje neupucenih u vrednosti koje zivot znace.Broj karaktera o nekome ne cine njegov karakter,slike takodje,pipanja pred kamerama jos manje.Da li nam je bolje,nije. Ko ih sisa,gledaj svoja posla,jedno marsiranje van pametnima uvek sleduje,glede vaspitanje republikansku,da prociste grla I ostajuci iodlazeci, hladan tus za kaljenje a bas celika nigde.Put Tac to Mac,Mac.\npogresna izlecenost je ipak izlecenost kaže:\n15. novembra 2018. u 23.13\nBolje od kolumne. Prva polovina u potpunosti. Na drugi pogled. Na prvi pogled ipak, kao parada kolumnistinog otpada. Kako god-funkcionalno.\n15. novembra 2018. u 20.58\nJa licno imam utisak da su u stvari u Paruzu pobrkali loncice,sto bi se reklo.Iako ce ovo da zvuci apsurdno,sto cu napisati,kad malo bolje primislite,mozda i ima logike.Dakle,ovi iz organizacije oko Makrona,su jednostavno pobrkali Tacija i Vucica,i zamenili im mesta,zvuci glupo,razmislite.Tamo gde je bio Vucic ,bili su vecinom ministri i neki trecerazredni predstavnici regija i zemalja,upravo ono mesto gde je trebao da bude Taci,jel Kosovo na kraju-krajeva,kad je bio veliki rat,je bila samo jedna regija u Srbiji,doduse tek 2 godine,jel je pre toga bila regija u Turskoj,vise-manje,nije imalo apsolutno nikakav uticaj na rat.A gde je bio Taci,su bile zemlje pobednice i pobedjene,ali drzave…dakle neko je iz Makronove administracije,ili greskom,ili iz ciste zle namere ZAMENIO MESTA TACIJU I VUCICU.Ako je namerno to uradjeno ,to je posledica Albanskog lobiranja i ogromnih para koje je neko uzeo da to uradi,ako je slucajno,sto je isto moguce,to je posledica totalnog nepoznavanja istorije,( ko zna koji milenijac je sedeo za kompjuterom i pravio raspored, haha),plus od silnih sastanaka Vucica i Tacija,nekome su postali u glavi kao braca blizanci…Gotovo sad,sto rece Dragan Nikolic u jednom filmu–IDEMO DALJE..\n17. novembra 2018. u 14.59\nAh, Drasko, Drasko, da Vi znate koji ste biser odvalili!\n15. novembra 2018. u 22.31\nDo kada će mo se baviti marginama skupa u Parizu\n16. novembra 2018. u 12.01\nRekao bi Kralj Nikola : „Pročelje je đe god ja sjednem“


ZLATKO JELISAVAC: Život bez iluzije i lažnog junaštva | Autonomija\nIstina o tome šta je Beograd svih ovih decenija radio na Kosovu je – strašna!\nKo o čemu, baka o uštipcima… Tako se može opisati najnovija kosovska rapsodija aktuelne Vučićeve vlasti čiji je cilj da se prikrije prava istina o Kosovu. A koja je to istina? Pa hajte molim vas, to je danas jasno i najzagriženijem hard core borcu za „naše Kosovo“ koje postoji samo u bajkama onih koji od ovih laži imaju debelu korist.\nKoliko je javnost sluđena pričom o Kosovu, govori nam i činjenica da se, uglavnom, veruje apsurdnim lažima koje se produkuju u režimskim fabrikama snova, ali ne zbog toga što javnost misli da je to istina, već zato što ne usuđuje da prizna sebi da je prevarena i izigrana, i to ne od „šiptarskih terorista“ već od vlasti i crkvenog klera koji im uporno šapuću u uho zavodljive reči o slavi, hrabrosti, ponosu itd.\nA jednostavna istina je ta da je Kosovo, još od doba Slobodana Miloševića, samo moneta interesa nekolicine biznismena i političara i da su u tom biznisu koleteralna šteta svi oni koji veruju u priču o „najskupljoj srpskoj reči“. Kosovo je od ranih dvedesetih godina prošlog veka postalo sedište srpske mitomanije, mada je pravi centar bio, naravno, u Beogradu, i od tada se forsirala ubistvena propaganda o Kosovu kao najvećoj nacionalnoj vrednosti, dok su se u međuvremenu, na tom istom Kosovu, događale užasne stvari i neviđene mahinacije izazvane spregom politike i biznisa. To se nije smelo spominjati, jer bi vas odmah, kao i danas, označili kao izdajnika i neprijatelja.\nBez obzira na to da što se sporadično ipak probijala istino o tome šta se zapravo događa na Kosovu, i danas ne znamo odgovore na mnoga važna pitanja: Koliko novaca odlazi na Kosovo iz Srbije? Ko te novce raspoređuje, a ko dobija? Sa kim se to vlast iz Srbije dogovora na Kosovu ili ko su ti „predstavnici“ srpkog naroda sa Kosova?\nSve vlasti, od ere Slobodana Miloševića pa do ove Vučićeve, manipulisale su mitovima, Kosovom, novcem koji se izdvajao iz budžeta za pomoć Srbima sa Kosova, a koji sigurno nije završavao kod onih kojima je pomoć potrebna. Najviše se manipulisalo sa jadom i nesrećom građana, podjednako i u Srbiji i na Kosovu. I nakon rata na Kosovu, bombardovanja ondašnje SRJ, svih stradanja zbog kleptokratsko-mitomanske politike Beograda – još uvek se Kosovo brani do poslednje kapi tuđe krvi; nakon svih pregovora i dogovora, besmislenih cepidlačenja i dokazivanja ko je „lider u regionu – Kosovo je još dalje od Srbije; nakon „istorijskih pobeda“ srpske diplomatije koje su ovekovečene „zvezdicama“ i „fusnotama“ uz albansko-kosovsku-nikada priznatu- novoformiranu državu – sve je manje prostora za nove laži o srpskom Kosovu; nakon voza za Kosovo sa karakteritičnom ikonografijom koja oslikava spregu vlasti&crkve, a kojom se, opet, želelo dokazati da Srbija još uvek ima jakog uticaja na politiku i sudbinu Kosova – jasno je da je i taj voz prošao; nakon ove poslednje farse sa Markom Kraljevićem Đurićem i njegovog hapšenja i sprovođenja kroz Prištinu – dokazala se ona Hegelova misao o tragičnosti i farsičnosti istorije…\nNakon ovog poslednjeg kosovskog ciklusa, koji traje više od tri decenije, krvavog raspleta i rata, progona i smrti, skrivenih grobnica, hladnjača koje prenose ljudske leševe, manipulacija i obmanjivanja – vreme je da se, jednom zauvek, toj kosovskoj mitomaniji, radi budućnosti i života naše dece, kaže: dosta! Neće to biti nikakav istorijski poraz već mogućnost da se konačno i ova zemlja otrese lošeg istorijskog nasleđa iluzija, reši se negativne prošlosti i počne da misli svojom glavom i to u interesu građana, a ne alavih političara i beskrupuloznih biznismena.\nVažno je za sve građane da se situacija na Kosovu dovede u neku normalu gde više krimogene strukture neće moći da rade šta hoće bez ikakve kontrole, jer ih podržava vlast koja ima interes od tih mutnih radnji. Pomislite malo na te ljude koji žive na Kosovu… Koga se oni plaše? Šta žele? Sigurno je da Srbi na Kosovu ne žele živeti u strahu od kriminalaca, a ne smeju ništa reći jer dežurni krivci za sve moraju biti „šiptarski“ kriminalci, a ne srpski…\nLegitimni predstavnici Srba sa Kosova ne mogu biti oni koje bi oni možda više hteli već oni koje im Beograd nametne – o ovom slučaju „Srpska lista“… Zato je stradao Oliver Ivanović i zato mu danas vlast u Srbiji ni ime više ne spominje, a kamoli da insistira na istrazi i kažnjavanju počinioca ubistva, jer je bio smetnja njenim interesima na Kosovu.\nPrava istina o Kosovu jeste strašna i sigurno će razorno delovati na društvenu svest kada konačno javnost u Srbiji dozna šta se stvarno događalo dok su se širili mitovi i legende o herojskoj borbi za kolevku srpstva. A već se zna dosta, samo što vlast kontroliše ono što se sme znati jer je itekako svesna da previše isitine ne bi preživela…\nMi treba da se učimo kako da živimo „posle Kosova“ i kako da opstanemo na brdovitom Balkanu živeći bez iluzija i lažnog junaštva.


Ko zida na Avali? - NOVA portal\nKo zida na Avali?\nOd uvođenja višepartijskog sistema, nelegalna gradnja je tema koja nije mimoišla nijednu vlast, pa ni sadašnju. Zemljište blizu Avalskog tornja, planinarskog doma i izletišta Čarapićev brest ograđeno je zidovima, a na njemu niču zgrade, iako se deo parcela nalazi u zoni pod zaštitom države. Nadležni ćute, a kako danas stvari stoje, jedini razlog za pauzu u gradnji je sneg koji je prekrio Avalu.\nKošutnjak, Zvezdarska šuma, Savski nasip, Veliko ratno ostrvo, Avala. Sve su to lepa mesta za život i za gradnju. Međutim, postoji jedan mali problem. Tu se ne bi smelo graditi, jer je većina ovih delova Beograda proglašena zaštićenim dobrom. Ali na terenu je drugačije. Evo šta kažu građani:\n“Dosta gradnje, dosta nasipanja, dosta zagađenja prirode, svega dosta”.\n“Šta da vam kažem, država kakva je tako je i sve ostalo”.\n“Mi kako smo došli mi smo izgradili Beli potok, bio je stvarno nikakav. Sad Vučić kako mi je došao, voleo ko ga voleo ja ga najviše na svijetu volim”.\n“Šta sa ovom nelegalnom gradnjom na obodu? To ne znam!”.\n“Nisam u toku… ali u svakom slučaju nije u redu”.\n“Pa šta znam nije fer, ipak bi za sve trebalo da se ima dozvole za gradnju”.\n“Samo prođeš i vidiš izniklo, ko da je neko postavio, ko šahovska figura i šta o tome pričati”.\n“Ali sigurno to niko nije uradio bez nekih signala i neke zaleđine”.\nPrema tvrdnjama Marinike Tepić, vlasnik zemljišta i investitor nelegalne gradnje je Branislav Mirković, koji je kako kaže, osoba bliska vlasti, ali i poznata organima gonjenja.\n„Za kojim je crnogorska policija 2011. godine raspisala poternicu zbog pokušaja ubistva, to je osoba koja je ušetala 5. januara u Stranku slobode i pravde, tražila da razgovara sa nama u pokušaju da nas ubedi da se više ne bavimo ovom temom, ovo lice se pozivalo na više fudbalera koji sa njim grade ove objekte, pominjao je i Gorana Vesića, tako da nema nikakve dileme da se o ovome sve zna, tamo gde se odluke donose, ali niko nište ne preduzima”, rekla je Tepić.\n“Na mene ti likovi uopšte ne interesuju, mene interesuje pojava, da uopšte u ovoj zemlji postoji pojam divlje gradnje. To ne postoji nigde, u svetu ne postoji, ne možete da prevedete na engleski jezik, ni na jedan drugi jezik. Istanbul koji ima 15 miliona ljudi ima jednu jedinu divlju gradnju, kuću i vlasi im nisu dozvolile da imaju adresu u Istanbulu” kaže Dragoljub Bakić, arhitekta.\nIz Gradske građevinske inspekcije tvrde da su na adresu podno Avalskog tornja izašli u septembru. Iako se objekti grade na više katastarskih parcela, iz inspekcije su se oglasili samo povodom jedne.\n“Građevinska inspekcija Sekretarijata za inspekcijske poslove je izlaskom na teren utvrdila da se građevinski objekat gradi na katastarskoj parceli 2265/2 KO Beli potok, u području Avale, bez dozvole nadležnog organa. Uvidom u Službeni list grada Beograda od 24. decembra 2007. u delu Rešenje o stavljanju pod zaštitu prirodnog dobra Avala, nije obuhvaćena parcela na kojoj se izvode radovi. Postupak pred ovim organom je u toku”.\nArhitekta Bakić je zajedno sa suprugom projektovao naselje Višnjička banja, ali kaže da nije uspeo da odbrani svoje autorsko delo pred najezdom divlje gradnje, jer je divlja gradnja velika pošast Beograda i Srbije. Za Bakića, to je najbolji dokaz o sprezi kriminala i vlasti i to na očigled svih.\navalaDragoljub Bakićmarinika tepić\nZašto se čeka na saslušanje Stefanovića?\nMentalno razgibavanje: Zlaja ima tip


Kompanija najavila da će bez upozorenja brisati postove bivšeg predsednika ako nađe za shodno\nPredsednik SAD Donald Tramp tokom svog mandata obilno je koristio društvenu mrežu Tviter za direktno slanje poruka sugrađanima i celom svetu.\nNa taj način izbegavao je uređivačke odluke medija sa kojima je često ratovao, a posle izbora ima nikad gore odnose.\nU nameri da se pozicionira neutralno tokom izborne kampanje Tviter je uveo proveru postova i opciju brisanja onih za koje moderatori procene da su štetni.\nTa opcija nije se koristila za izabrane funkcionere i njihove timove, ali je Tviter pod njihove postove stavljao upozorenje da se tvrdnja iz posta mora proveriti na ponuđenom linku relevantnog izvora ili ih je „sakrivao“ pa je korisnik morao dodatno da klikne da bi post pročitao uz skretanje pažnje da čita problematičan sadržaj.\nOno što važi za izabrane i one koji su u kampanji ne važi za bivše koje Tviter vraća u status „građana“, što znači da može po sopstvenoj proceni da im obriše post koji im se ne dopada.\nTo znači da Tramp više neće moći da tvituje sve što poželi, već samo ono što mu Tviter dopusti.\nSličnu politiku ima i Fejsbuk koji je angažovao spoljne kompanije za proveru sadržaja, ali se to nije odnosilo na postove kandidata i predsednika.\nSada se to menja i Tramp neće imati „predsedničku zaštitu“ na društvenom mrežama kada okonča mandat.\nTramp se ovim povodom još nije oglasio na Tviteru.\nDonald Tramp NBC news SAD Tviter\n← NUNS osuđuje pretnje upućene novopazarskom novinaru Enesu Radetincu\nTanjug o tužbi protiv Janjića: Kad vas neko lažno optuži mora za to da odgovara →


"Ma, kakvo rasulo – šta su krivi Kokeza, Pantelić, Bjeković?" - BIGportal.ba\n“Ma, kakvo rasulo – šta su krivi Kokeza, Pantelić, Bjeković?”\n28 Novembra, 2020 28 Novembra, 2020 01003\n“Razumem kritike, ali bih voleo da i ti ljudi koji sada kritikuju imaju svoje mesto u Savezu. Zašto da ne? Treba da se ujedinimo i da svi zajedno radimo u korist našeg fudbala. Džajić, Karasi, Moca Vukotić, Dule Savić, Stepanović, Kosanović, ovi mlađi Jugović, Vidić, Krasić, Milan Jovanović, Danko Lazović. Zašto svi ne bi seli za isti sto, napravili razuman sastanak i uhvatili se u koštac sa problemima? Da im ljudi iz Saveza približe situaciju iznutra, da ovi iznesu svoje predloge i da konačno krenemo napred. Bez mržnje, pakosti i ljubomore“, ističe Tomić u intervjuu za “Tanjug”.\nPodseća da dok jedni tvrde da poraz od Škotske nije smak sveta i da se treba što pre okrenuti kvalifikacijama za Svetsko prvenstvu, drugi “pucaju” iz svih oružja na igrače, selektora i FS S.\n“Ma kakvo rasulo. Pa pogledajte koliko naših igrača igra u ozbiljnim evropskim klubovima, a svi su oni krenuli odavde, formirani su u ovom sistemu. Imamo sjajne trenere, taj Lalatović beleži fenomenalne rezultate, Vojvodina igra lepo, osvojili su Kup, pogledajte TSC koji je dao šest golova bivšem prvaku Evrope, Čukarički radi dobro, Voždovac takođe. Nemojte ljudi, nije pošteno da pričamo da se srpski fudbal nalazi u rasulu. Imamo velike stručnjake, prave znalce“, kaže Tomić.\n“Infrastruktura nam napreduje, igra se na sve boljim terenima, mlađe kateogrije izbacuju dobre igrače. OK, trenutno nema rezultata, ali ne možete svake godine da budete evropski i svetski prvaci u omladinskom uzrastu. Kritika će uvek biti. Prozivali su Miljanića kad je odveo Jugoslaviju na Svetsko prvenstvo u Španiju, Boškova koji je bio šampion Španije i Italije sa Realom i Sampdorijom, Antića u trenucima kada je naša reprezentacija blistala u kvalifikacijama za Južnu Afriku Setite se one utakmice sa Austrijom, sunce, vrućina… jedva smo dobili sa 1:0 i opet je bilo negativnih komentara. Sve vrhunski stručnjaci, aždaje od trenera, ali će javnost uvek imati zamerke i neku svoju stranu medalje“, navodi Tomić.\n“Igrači su ti koji su na terenu morali da reše, ali i njih treba zaštiti. Znali su da neće biti lako, tradicija je čudo. Ona pozitivna inercija isto tako može da se pretvori u negativnu kada pritisak okuje noge. Pričali su, upozoravali… nisu uspeli i šta da se radi. Odazivaju se pozivu, bore se za Srbiju. Poštujem Karasija, on je legenda srpskog i jugoslovenskog fudbala, ali mi se nije dopala njegova izjava da je Tadić baletan. Pazite, Dušan Tadić, mislim da od Deje i Piksija nismo imali većeg majstora u kopačkama. Čovek je četiri sezone držao Sautempton u Premijer ligi, sa Ajaksom otišao na ”Bernabe” (u Madridu) i pred 80.000 ljudi odučio Real od fudbala, nosio je našu igru na putu ka Svetskom prvenstvu u Rusiji, treba da budemo ponosni na njega“, ističe Tomić.\n“I videli ste kako je dečko odigrao. Pa primete Đuričića, Ristića, javnost je pucala po Joviću sa svih strana, a momak je čudesan napadač. Pa nije Real lud što je platio 60 miliona za njega. Ili Veljko Paunović što ga je gurnuo u Bijeljini da igra sa dve godine starijim godištem protiv Nemačke i on da dva gola u remiju 2:2. Polako, Jović ima 23 godine, proradiće, eksplodiraće. Treba sve da se ukomponuje i upakuje i Srbija će ponovo biti ponosna na svoju fudbalsku reprezentaciju. Verujte mi na reč“, zaključio je Tomić


Nišville 2021: U prodaji ulaznice za VIP tribinu - Far\nNišville 2021: U prodaji ulaznice za VIP tribinu\nPredstojeći Nišville jazz festival održaće se od 6 do 15. avgusta, a glavni festivalski program će biti održan od četvrtka, 12. avgusta do nedelje, 15. avgusta na Platou niške Tvrđave. Za 10 dana trajanja festivala biće izvedeno 300 programa na kojima će nastupiti blizu 1.000 izvođača.\nOd srede, 4.avgusta u prodaji će biti i ulaznice za VIP tribinu – VIP kompleti po ceni od 5.500 dinara, kao i pojedinačne VIP ulaznice po ceni od 2.500 dinara.\nInače, komplet ulaznica za Parter košta 4.000 dinara, a pojedinačna ulaznica 1.750 dinara za jedno veče.\nUlaznice se mogu kupiti na svim prodajnim mestima u mreži Ticket Vision u Srbiji i inostranstvu, kao i putem online prodaje na sledećem linku.\nProdajna mesta pogledajte OVDE.\nNa Main binama (Earth & Sky), od 12 do 15.avgusta nastupiće Darryl Jones, Gipsy Kings, Stanley Jordan, Leb i sol, Goran Bregović, Anthony B i mnogi drugi.\nGlavni program festivala možete videti OVDE.\nKompletne informacije pogledajte OVDE.\nEvropa za mlade Nišvila Dupli koncert u niškom zatvoru – Nišville Jailhouse Blues Bubnjarska legenda u Nišu – Omar Hakim & Rachel Z “OZ Experience” na Nišvilu 2018. Pirotski bend „Rusty strings” na ovogodišnjem Nišvil džez festivalu\nDžezfestivalNišNišville 2021Prodaja ulaznicaVIP tribina\nJoš 12 inficiranih u Pčinjskom okrugu\nStihovi, osmeh i Violeta sa decom oko sveta


Panel o budućnosti medija: Agencija Beta za 25 godina rada postala simbol slobode medija u Srbiji - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Panel o budućnosti medija: Agencija Beta za 25 godina rada postala simbol slobode medija u Srbiji\n0Piše: Beta 15. maja 2019. 18.20 Izmenjeno: 17. maja 2019. 04.02\nNavodeći da je Beta za 25 godina rada postala „poštovan brend“ na medijskoj sceni, šef misije OEBS u Srbiji Andrea Oricio pohvalio je napore te agencije da kako je rekao, „izveštava u skladu sa najvišim standardima novinarske profesije“.\n„Novinska agencija Beta je jedan od najvažnijih partnera misije OEBS u Srbiji i mi smo ponosni na tu saradnju. Čitanje Betinog servisa deo je moje svakodnevne rutine, a na njene vesti oslanjaju se i drugi novinari, političari, diplomate“, kazao je Oricio na skupu u beogradskom Centru za kulturnu dekontaminaciju.\nOn je naveo da misija OEBS saradjuje sa državnim institucijama, medijima i civilnim sektorom na stvaranju fer uslova za sve aktere na medijskoj sceni Srbije, „svesna izazova koji postoje u medijskom okruženju, posebno kada je reč o nezavisnim medijima“.\n„Nadam se da će što pre biti usvojena Medijska strategija do 2024. godine kao važan dokument ne samo kada je reč o stvaranju fer uslova na medijskoj sceni već i kada govorimo o bezbednosti novinara“, rekao je Oricio.\nAmbasador Norveške u Beogradu Arne Sanes Bjernstad ocenio je da su Srbiji potrebni brojni i raznovrsni izvori kvalitetnih i objektivnih vesti a da je agencija Beta kako je rekao, „uvek nudila kvalitetne vesti“.\n„Kada poredim medijsku scenu u Srbiji i Norveškoj, primećujem da u Srbiji i pored siromašnijeg tržišta postoji ogroman broj medija ali manje raznolik sadržaj vesti nego u Norveškoj“, kazao je ambasador i upozorio da veliku pretnju za slobodne medije predstavlja izostanak ravnopravnih uslova za njihovo delovanje.\nPo rečima državnog sekretara Ministarstva kulture i informisanja Aleksandra Gajovića, agencija Beta se tokom 25 godina rada, borila i izborila za objektivno i sveobuhvatno informisanje u kome kako je ocenio, postiže „zavidne“ rezultate.\n„Kada neko kao novinska agencija Beta traje već 25 godina, onda možemo govoriti o lepoj tradiciji ali i istoriji u profesionalizmu. Agencija Beta je uvek poštovala najviša načela novinarskog kodeksa i profesije i uprkos pritiscima kojima je bila izložena u poslednje vreme u vidu pretnji na društvenim mrežama i lepljenja plakata protiv nje, nastavila je da radi još savesnije“, ocenio je Gajović.\nUz podsećanje da je Beta pokretač i osnivač brojnih akcija i projekata, poput Fotografije godine, državni sekretar je ocenio da u svom razvoju i napredovanju, agencija nije preskočila nijednu stepenicu po čemu bi kako je naveo, „mnogima mogla da posluži kao primer“.\nDirektor Bete Radomir Diklić ocenio je da je agencija od osnivanja prešla put od „tehološki kamenog doba do današnje digitalne ere“ ali i da se sve vreme držala pravila agencijskog novinarstva da se piše „istinito, kratko i da se vest brzo šalje“.\nKao nezavisna, privatna novinska agencija koju je osnovala grupa beogradskih novinara, Novinska agencija Beta je počela da emituje vesti 4. maja 1994. godine.\nBetu su osnovali Ljubica Marković, Julija Bogoeva, Radomir Diklić, Dušan Reljić i Dragan Janjić a medju osnivačima su bili i Aleksandar Nenadović, Stevan Nikšić i Djordje Zorkić, koji su u medjuvremenu preminuli.\nNovinska agencija Beta danas, putem interneta i platformi za mobilne uredjaje, emituje moderan, multimedijalan informativni sadržaj, kako svojim direktnim korisnicima, tako i najširoj javnosti.\nBeta je 2003. godine pokrenula Radio Sto plus u Novom Pazaru, koji emituje program u regionu Sandžaka, a pokrenula je i sajtove posvećene ekologiji „Zelena Srbija“ (www.zelenasrbija.rs) i politikama Evropske unije „Euraktiv Srbija“ (www.euractiv.rs), kao i nevladinu organizaciju pod nazivom Medijski centar Beta.\nbeta, godisnjica, mediji\n06. aprila 2019.\nSSP: Svetski dan slobode medija nije povod za čestitanje, već za opomenu


MOK: Prijem Kosova u interesu sportista - 17.04.2015, Sputnik Srbija\nPredsednik Međunarodnog olimpijskog komiteta Tomas Bah, koji boravi u jednodnevnoj poseti Beogradu, izjavio je da je Srbija veliki prijatelj i partner MOK-a... 17.04.2015, Sputnik Srbija\nvesti, srbija, tomas bah, društvo\n19:33 17.04.2015 (Osveženo: 02:50 26.08.2021)\nPredsednik Međunarodnog olimpijskog komiteta Tomas Bah, koji boravi u jednodnevnoj poseti Beogradu, izjavio je da je Srbija veliki prijatelj i partner MOK-a, kao i da je Kosovo primljeno u punopravno članstvo u interesu sporta i sportista.\nMOK i međunarodni sport su autonomni, kaže Bah, na osnovu pravila i interesa svih sportista. Autonomija sporta i sportista priznata je i poveljom Ujedinjenih nacija, i to je, prema njegovim rečima, uzeto u obzir prilikom primanja Kosova i Metohije u Komitet. Bah kaže da je uzeto u obzir i to da je jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova i Metohije priznalo više od 100 zemalja sveta, ali i da je MOK želeo da sportistima iz južne srpske pokrajine pruži priliku da se takmiče na Olimpijskim igrama.\nOlimpijski komitet Srbije sa predsednikom Vladom Divcem na čelu bio je izričito protiv te odluke i iskazivao je zabrinutost zbog toga.\n„Imamo izvrsnu saradnju sa OKS i ništa nismo radili bez konsultacije sa njima. Jasno je da o ovom pitanju nemamo iste stavove, ali kao i u svakoj kući, znate to i sami, ima različitih mišljenja. Na kraju se zahvaljujemo rukovdostvu OKS što je poštovao međunarodna pravila sporta“, rekao je Bah.\nPredsednik Olimpijskog komiteta Srbije Vlade Divac izjavio je da je OKS iscrpeo sve mogućnosti oko stopiranja prijema Kosova i Metohije u MOK, ali da zbog toga nikako ne sme u drugi plan da stavi brigu o srpskim sportistima.\n„Imamo fenomenalnu saradnju sa MOK, punu podršku u realizaciji naših programa i zadovoljni smo time. Naravno, postoje razlike i neslaganje u nekim stavovima po pitanju Kosova, ali ovo neslaganje nije i ne sme da bude prepreka u saradnji i razgovorima o brojnim temama“, rekao je Divac.\nBah će se sastati i sa ministrom omladine i sporta Vanjom Udovičićem, posetiće Osnovnu školu „Vladislav Ribnikar“, a potom putuje u Prištinu.


Ples, bez obzira na stil i pravac, je međunarodni jezik tela, razumljiv ljudima svih nacionalnosti. Uz pomoć gesta i gesta u plesu, emocionalna iskustva plesača se reflektuju. Ova vrsta umjetnosti ima više tisuće godina istorije razvoja, a svaka era ima svoj otisak o obliku i strukturi plesa. Ali vek posle vijeka, u svakoj zemlji, među ljudima različitih vjera, ples postaje sve popularniji.\n29. april - Međunarodni dan plesa\nZvanično, širom svijeta priznanje plesa je primljeno tek 1982. godine odlukom Međunarodnog plesnog odbora, osnovanog pod UNESCO-om. Popodne, kada se proslavlja Međunarodni dan plesa, odlučeno je da se utvrdi 29. aprila. A datum nije izabran slučajno. Na taj dan je rođen osnivač modernog baletskog pozorišta, učenik "Velike Dupre" Jean-Georges Noverre. Legendarni koreograf i koreograf, prepoznatljiv tokom svog života, stvorio je čuveni teorijski rad "Pisma o plesu i baletu". U ovoj knjizi uspeo je da prezentira svoja iskustva iz oblasti koreografije, koju je on akumulirao za višegodišnju praksu. I danas je knjiga najpopularniji alat među navijačima baletskog pozorišta.\nSvetski dan plesa je profesionalni odmor za sve koji imaju bar najmanji odnos prema plesu. Ovog dana obeležavaju nastavnici, koreografi, kolektivi profesionalnih i amaterskih plesnih grupa, umetnici svih nivoa, pokrovitelji i investitori. Poštovanje plesnog oblika umetnosti vrši se organizovanjem nastupa, izložbi, uličnih izložbi, plesnih flash mobija, održavanja javnih predavanja, posvećivanja plesu televizijskih spotova, članaka u časopisima i novinama.\nPored toga, na dan međunarodnog plesa 1991. odlučeno je da se poklapa sa godišnjim baletskim festivalom. Kasnije, u znak podrške veteranima baleta, stvorena je nagrada u oblasti koreografije "Benoisdeladance", koja uključuje 6 nominacija. Gala koncerti održavaju se u najboljim fazama svijeta: Bolshoi teatar u Moskvi, opera Garnier u Parizu , Narodno pozorište iz Varšave , Stuttgart State Theatre i Barlinsky Opera u Njemačkoj. Kao nagrada, zaslužene figure baleta dobijaju malu statuu, kreiranu projektom njegovog sina-sina Aleksandra Benoisa. I na polju plesa, ova nagrada se smatra manje dostojanstvenom od Oskara statuete za filmadžije.\nTradicionalno svake godine jedan od najpoznatijih predstavnika svetske koreografije apeluje na javnost. Za razliku od godina, Yuri Grigorovich i Maya Plisetskaya, Robert Jeffrey, kao američki predstavnik Stephen Page iz Australije, Lin Hwai-min iz Tajvana, Julio Bocca iz Argentine i čak King of Kombogy, Norodom Sihamoni, djelovali su iz Rusije u različitim godinama. Ali koja zemlja ne bi bila najpoznatija plesačica, svi oni u svojim porukama govore o svojoj ljubavi prema ovom obliku umjetnosti io mogućnostima plesa da odražavaju stanje duše kroz kretanja tela.\nU 2014. godini, sa porukom na dan međunarodnog plesa, okrenuo se francuski koreograf Murad Merzuki, koji je u svojim produkcijama uspeo da kombinira trikove hip-hop breakdance-a sa akrobativom savremenog plesa i da rezultira kombinacijom baletske scene. U njegovoj izjavi zvučale su reči iskrene ljubavi prema plesu, zahvalnosti ovoj vrsti umetnosti za sposobnost da se ovaj svet sazna u svojoj ljepoti, ponos pripadnosti svijetu umjetnosti u obliku plesa, kao i simpatije, empatije i želje da pomogne ljudima, bilo koji razlog da se izraziš na plesu.\nPoklon mom sinu 14 godina\nŠta da muškarca u kolima?\nNarukvice i figurice od gume\nLuke Evans u novom foto setu za novembarsko izdanje sjajan Essential Homme


Veliki izgledi za uspjeh Ukrajine u sporu protiv Rusije\nAgresija Rusije na Ukrajinu i međunarodno javno pravo\nIzvor: Vijesti (Foto: Shutterstock)\nAutor: Prof. dr Miloš Vukčević, profesor na Pravnom fakultetu Univerziteta Mediteran i član redakcije časopisa ,,Pravni zbornik"\nUkrajina je 26. februara podnijela tužbu protiv Rusije na osnovu Konvencije o sprječavanju i kažnjavanju genocida iz 1948. godine, tvrdeći da je Rusija lažno optužila Ukrajinu da je u oblastima Donjeck i Luganjsk počinjen genocid, što joj je bio osnov da prizna samostalnost tzv. republika Donjeck i Lugansk i da naredi „specijalne vojne operacije” u Ukrajini.\nDakle, pravni osnov za vojnu intervenciju Rusija zasniva na njenim tvrdnjama da je u oblastima Luganjsk i Donjeck počinjen genocid od strane ukrajinskih vlasti. S druge strane, Ukrajina negira da je počinjen genocid u ovim oblastima i tužbom traži od Međunarodnog suda pravde u Hagu da utvrdi da Rusija nema pravni osnov da pokrene vojnu akciju. U tužbi Ukrajina optužuje Rusiju da je planirala genocid, te da namjerno „ubija i pričinjava ozbiljnu povredu članovima ukrajinskog naroda - the actus reus genocida na osnovu člana II Konvencije o genocidu”.\nSud se upustio u spor, jer shodno članu 36 st. 1 Statuta, nadležnost se prostire na sve predmete, koje mu sporne strane podnesu, ali i na sve slučajeve koji su izrično predviđeni u Povelji Ujedinjenih nacija ili u punovažnim ugovorima ili konvencijama, dok shodno članu IX Konvencije o genocidu i Rusija i Ukrajina su ugovorne strane te Konvencije.\nZajedno sa tužbom Ukrajina je podnijela i Zahtjev za privremenim mjerama shodno čl. 41 Statuta Suda i čl. 73 , 74 i 74 Pravila suda kojima zahtijeva od suda da spriječi nepopravljivu štetu po Ukrajinu i njen narod kako bi se izbjeglo pogoršanje ili proširenje spora između strana po Konvenciji o genocidu.\nGlavni tužbeni zahtjev, koji se postavlja pred Sudom u Hagu je da li postoji pravni osnov - dopuštenost utemeljena u međunarodnom pravu na osnovu kojeg Rusija vrši vojnu intervenciju na Ukrajinu, odnosno, da li navodno vršenje genocida od strane ukrajinskih vlasti o oblastima Luganjsk i Donjeck može biti pravni osnov da Rusija izvrši „specijalnu vojnu intervenciju”.\nSud je za 7. i 8. mart zakazao usmenu raspravu povodom zahtjeva za privremenim mjerama, koje je tražila Ukrajina, a na kojoj će obje strane izložiti svoje argumente. Ukrajina traži privremene mjere kako bi zaštitila svoja prava da ne bude izložena lažnoj optužbi o genocidu i da ne bude izložena vojnim operacijama druge države na svojoj teritoriji na osnovu zloupotrebe člana I Konvencije o genocidu.\nUkrajina traži da Sud ukaže na privremene mjere, na osnovu kojih će Rusija „odmah suspendovati sve vojne operacije u Ukrajini i povući vojsku”.\nPrema tome, strane imaju činjenični spor o tome da li se genocid, koji je definisan članom II Konvencije o genocidu, dogodio ili se dešava u Luganjskoj i Donjeckoj oblasti. Strane takođe imaju pravni spor oko toga da li, kao posljedica jednostrane tvrdnje Rusije da se dešava genocid, Rusija ima bilo kakvu zakonsku osnovu da preduzme vojnu akciju protiv Ukrajine kako bi spriječila i kaznila genocid u skladu sa članom I Konvencije o genocidu. Strane dalje imaju spor prema članu VIII Konvencije o genocidu da li Rusija može preduzeti takve vojne akcije jednostrano, kada taj član predviđa da strane ugovornice mogu da pozove nadležne organe UN, a Rusija se ne ponaša na način koji je dozvoljen Poveljom UN.\nSud je ranije zaključio da Konvencija „zahtijeva od država da se suzdrže od vršenja genocida”, i da se to „nužno podrazumijeva” (Bosna i Hercegovina protiv Srbije i Crne Gore, Presuda, Izveštaji MSP 2007, str. 113, st. 116). Naravno, ovakav stav Suda podrazumijeva da obaveze sprečavanja i kažnjavanja genocida je da se ista mora izvršiti u dobroj vjeri i da se ne zloupotrebljava, i da jedna strana ugovornica ne može da podvrgne drugu stranu ugovornicu oružanom napadu na osnovu potpuno izmišljene tvrdnje o sprečavanju i kažnjavanju genocida. Svaka druga primjena Konvencije potkopala bi ono što je Sud opisao kao „moralne i humanitarne” postulate Konvencije. Ukrajina ima pravo da bude slobodna od nezakonite i štetne vojne akcije Rusije, koja ne može biti opravdana kao sprečavanje i kažnjavanje genocida, gdje u stvari ne postoji vjerodostojna tvrdnja o genocidu.\nSve i da se u oblastima Donjeck i Luganjsk desio genocid, to ne može biti dopušten razlog, niti postoji utemeljenje u međunarodnom pravu, da Rusija pokrene vojnu intervenciju protiv Ukrajine, što sve ukazuje da Ukrajina ima velike šanse da izdejstvuje privremene mjere pred Međunarodnim sudom pravde u Hagu i da uspije u sporu protiv Rusije.\nOčigledno je da vojna intervencija Rusije na Ukrajinu predstavlja kršenje člana 2(4) Povelje UN, koji zabranjuje upotrebu sile protiv teritorijalnog integriteta druge države. U pitanju je zločin protiv mira, poznatiji kao agresija, koja predstavlja jedno od četiri krivična djela za koje se sudilo nacistima u Nirnbergu. Nakon Ninberga, agresija je svoju definiciju našla u Rezoluciji Generalne skupštine broj 3314 iz 1974. godine, po kojoj „prvozapočeta upotrebe oružane sile od jedne države protivno Povelji predstavlja prima facie dokaz izvršenja akta agresije”.\nZločin protiv mira je definisan u statutu Međunarodnog krivičnog suda kao planiranje, priprema, pokretanje ili izvršenje od strane visokog političkog ili vojnog vođe akta agresije koji očigledno krši Povelju UN.\nUkrajina je prihvatila jurisdikciju ovog suda, iako formalno nije član suda. Međunarodni krivični sud može da goni slučajeve agresije samo kada su i država koja napada i oštećena država članovi suda. Rusija nije pristupila ovom sudu. Ukrajina je prihvatila ad hoc nadležnost, ali nije ratifikovala Statut suda.\nShodno tome, ne postoji mogućnost da Putin ili drugi visoki zvaničnici Rusije budu krivično gonjeni pred Međunarodno krivičnim sudom.\nMeđutim, ruski vojnici mogli bi se suočiti sa krivičnim gonjenjem za sve ratne zločine koje počine tokom vojne intervencije, jer u slučaju ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i genocida, Međunarodni krivični sud je nadležan ako se radnja dešava na teritoriji države koja je prihvatila nadležnost suda, čak i kada ga je počinio državljanin države koja je nije pristupio sudu.\nTako bi se ruski vojnici mogli suočiti sa ozbiljnim optužbama ako namjerno gađaju civile, koriste nesrazmjernu silu u napadu na vojne ciljeve ili po kratkom postupku pogube zatvorenike. Iz tog razloga, nakon što je počela ruska specijalna intervencija na Ukrajinu, tužilac ovog suda je izjavio da će pažljivo pratiti situaciju i napomenuo da naređivanje ili podsticanje na zločine takođe predstavlja krivično djelo. Treba uložiti sve napore da se dokumentuju i sačuvaju dokazi o svim zločinima koje su snage počinile tokom neprijateljstava.\nU tom smislu pravi je trenutak da cjelokupna međunarodna zajednica (kvalitativna i kvantitativna većina država) osudi agresiju Rusije na Ukrajinu, koja predstavlja očigledno kršenje međunarodnog prava i da započne sa promocijom i razvojom pravog izvornog međunarodnog javnog prava, koje je i stvoreno da obezbijedi mir u svijetu, upravo kroz poštovanje osnovnih načela poput zabrane upotrebe sile i zaštite teritorijalnog integriteta svake države.\nNapomena: Usmena rasprava povodom zahtjeva Ukrajine za izdavanje privremenih mjera počinje danas i trajaće i sjutra (7. i 8. mart). Može se pratiti na: https://media.un.org/en/webtv/


Nole uspešno krenuo u odbranu titule\nNovak je na startu takmičenja imao možda i najteži zadatak od svih favorita, imajući u vidu da je igrao protiv 37. tenisera sveta, koji je pružio veoma dobar otpora našem asu.\nNovak Đoković načinio je prvi korak ka odbrani titule na Australijan openu. Srpski teniser savladao je u prvoj rundi rivala iz Nemačke Jana-Lenarda Štrufa rezultatom 3:1, po setovima (7:6 (5); 6:2; 2:6; 6:1).\nNole je prvi stigao do brejka, ali Nemac je brzo pokazoa rešenost da ovoj meč učini zanimljivim. Vratio je servis baš kada je Novak servirao za set, pa je o pobedniku uvodne deonice odlučiova taj brejk. Đoković odmah uspeo da napravio mini brejk i tu prednost je održavao do kraja.\nDruga deonica je bio rutina za našeg asa, napravio je dupli brejk i udvostručio prednost u setovima. Ipak, uloge su se zamenile u trećem setu. Noleta je poremetila agresivna igra Štufa koji je poveo sa 2-0. Naš teniser je uspeo da vrati brejk, međutim potom se suočio sa veoma lošim procentom prvog servisa, što je rival iskoristio za novu prednost i osvajanje treće deonice.\nIpak, Đoković nije dozvolio da se meč nastavi u tom ritmu.Uspeo je da kosoluduje servis što mu je uz tačnu i preciznu igru u polju doneo 6:1 i pobedu.\nU narednom kolu Đoković čeka pobednika meča Japanca Ita I Indijca Gunesvarana.


Naslovna / Fudbal / Serija A / SMS ponovo pogodio, ali Lacio još nije obezbedio Ligu šampiona, vri na dnu\nFOTO Beta/Albano Angiletta/ANSA via AP\nUzbudljiva završnica Serije A kada je borba za opstanak u pitanju\n2018-05-13 18:15 > 18:15\nFudbaleri Krotonea i Lacija odigrali su danas nerešeno 2:2, u utakmici pretposlednjeg, 37. kola italijanske Serije A. Lacio je četvrti na tabeli sa 72 boda, odnosno ima tri boda više od petoplasiranog Intera, dok je Krotone na 18. poziciji sa 35 bodova koliko ima i SPAL, koji je jedno mesto iznad zone ispadanja.\nSenad Lulić je doneo prednost Laciju u 17. minutu, izjednačio je Simi u 29, a potom je Krotone u 61. minutu pogotkom Fedrika Čičerinija preokrenuo rezultat. Bod Laciju doneo je srpski fudbaler Sergej Milinković-Savić tri minuta kasnije. Lacio u poslednjem kolu dočekuje Inter, dok Krotone gostuje Napoliju.\nFudbaleri Kjeva su u gostima slavili protiv Bolonje 2:1. Bolonja je na 13. mestu na tabeli sa 39 bodova, dok je Kjevo mesto ispod sa dva boda manje. Pobedu u gostima upisao je i Kaljari koji je sa 1:0 bio bolji od Fiorentine. Jedini gol na meču postigao je Leonardo Pavoleti. Fiorentina pred poslednje kolo zauzima osmo mesto sa 57 bodova, dok je Kaljari na 16. poziciji sa 36.\nIstim rezultatom slavio je i Udineze u gostima protiv Verone, a strelac je bio Antonin Barak. Udineze je na 15. mestu sa 37 bodova, dok je Verona pretposlednja sa 25 bodova i naredne sezone će igrati u drugoj ligi.\nFudbaleri Torina su na svom terenu pobedili SPAL 2:1. Torino je deseti sa 51 bodom, dok SPAL predstoji velika borba za opstanak pošto je na 17. mestu sa 35 bodova, koliko ima i Krotone.\nPrethodna Svako je krojač svoje sudbine, a Interova može da bude bez LŠ\nKulibali srušio Juventus u 90, „staroj dami“ je uzdrman tron, trka za skudetom dostiže vrhunac


Aleksandra Aleksov, аутор са Toxic TV | Stranica 3 od 32\nAleksandra Aleksov - 13/09/2021\nPevačica Seka Aleksić i njen suprug Veljko Piljikić godinama uživaju u ljubavi, koja je krunisana rođenjem sinova Jakova i Jovana. Povodom dvanaest godina ljubavi organizovali...\nPevač Sloba Radanović, kada god ima slobodnog vremena ode do Zrenjanina kako bi posetio svoju majku Draginju, za koju je i te kako vezan. Njegova...\nPopularni pevač Saša Kovačević, već duže vreme uživa u vezi sa bivšom misicom Zoranom Tasovac, a kako se već neko vreme šuškalo da par...\nPevačica Katarina Grujić, nedavno je potvrdila da je u drugom stanju i da čeka prvo dete sa fudbalerom Markom Gobeljićem, sa kojiem se venčala...\nNakon oborenih rekorda otišla na zasluženi odmor: Dragana Mirković uživa u Monte Karlu!\nNakon uspešne letnje turneje u Srbiji i regionu, folk zvezda Dragana Mirković rešila je da se opusti sa porodicom i prijateljima, a s obzirom na...\nMaja Nikolić ulazi u rijaliti: “Želim da se promenim psihički i fizički!”\nDžepna venera, kako je mnogi nazivaju, popularna pevačica Maja Nikolić, prepoznatljiva je po jedinstvenom stilu pevanja i boji glasa. Maja Nikolić, ekskluzivno je otkrila da...\nDušica Jakovljević otkrila šta se dešava kada se ugase kamere: “Zadrugari su mi se udvarali, pisali i zvali na piće”\nTopalko progovorio o Heleninoj veridbi: “Nisam izdržao da ne zaplačem od sreće”\nĆerka pevača Milana Topalovića Topalka, Helena Topalović, pohvalila se na Instagramu vereničkim prstenom, a sada se tim povodom oglasio i njen otac. Poznato je koliko...


Avio karte Beograd Bejrut - avio.rs\nBeograd – Bejrut\nAvionske karte Beograd – Bejrut\nObezbedite najjeftinije avio karte Beograd Bejrut na vreme\nNajpovoljnija cena avio karte Beograd Bejrut iznosi od 310 €. Ukoliko želite da sebi obezbedite jeftine avio karte Beograd Bejrut potrebno je da izvršite besplatnu rezervaciju avio karte barem četiri do pet nedelja ranije.\nLetovi saobraćaju 4 puta nedeljno: ponedeljkom, sredom, petkom, i nedeljom. Što ranije rezervišete i kupite avio kartu Beograd Bejrut to je sigurnije da ćete platiti najnižu cenu.\nLibanska prestonica, poznata pod nazivom „Pariz istoka“. Bogat grad sa čudesnom istorijom. Do Bejruta možete lako stići koristeći se redovnom i direktnom avio linijom kompanije „AirSerbia“.\nBejrut je glavni grad Libana i njegov najveći grad i luka. Smatra se komercijalnim centrom Bliskog istoka, dok turisti koji su posetili Liban kažu da podseća na Pariz, pre svega zbog njegove kosmopolitske atmosfere, spoja istoka i zapada, ali i centralnog dela grada koji je izgrađen u art deco stilu.\nKada vidite kako su obučeni ljudi na ulicama Bejruta osećaćete se kao da ste negde na zapadu, a ne na Bliskom istoku. Bejrut je grad koji se konstantno gradi. Novi hoteli i poslovne zgrade izgrađene od stakla čist su primer luksuza.\nNasuprot njima nalaze se religiozni objekti različitih veroispovesti, pa čak i ostaci rimske i helenske kulture.\nJedna od prvih asocijacija na Bejrut i Liban su ratna dešavanja na tom području krajem 20. veka. Građanski rat u Libanu započeo je 1975. godine nakon sukoba Libanaca i velikog broja Palestinaca koji su prebegli iz Izreala i naselili jug Libana.\nTokom rata Bejrut je podeljen na hrišćanski i muslimanski deo, dok je centar grada postao ničija zemlja.\nRat je završen 1990. godine, ali je Liban tek zadnjih petnaestak godina bez stranih sila na svojoj teritoriji.\nUprkos nesrećnim istorijskim događajima građani Bejruta su veoma otvoreni, srdačni i gostoprimljivi, veoma radi da pomognu ukoliko je pomoć potrebna.\nŠta videti u Bejrutu ?\nIstorija Libana je star više od 5000 godina, jako je bogata i raznovrsna, što se jasno oslikava i u gradu Bejrutu. Uticaj različitih naroda koji su nekada boravili na ovom prostoru je i dalje vidljiv i primetićete ga pre svega u isprepletanosti religioznih objekata.\nNa Trgu Mučenika nalazi se Al-Amin džamija i ponovo je izgrađena nakon građanskog rata u Libanu, a kruže priče da ju je premijer LIbana Rafik Hariri izgradio od svojih para.\nIstina je da je puno uticao na rekonstrukciju Bejruta nakon građanskog rata, kako bi grad povratio nekadašnju lepotu, ali su ga mnogi optuživali za korupciju i pljačku državne kase. Poginuo je u atentatu 2005. godine u Bejrutu na Kornišu.\nPosle džamije možete obići prelepu grčku crkvu posvećenu Svetom Đorđu.\nZa ljubitelje umetnosti pravo mesto je Muzej Nikolas Sursok gde se izlažu dela moderne umetnosti, kao i Narodni muzej sa impozantnom arheološkom zbirkom feničanskih artefakata.\nOstaci davnih naroda mogu se videti i u Rimskim kupatilima, a u gradu možete naići na podzemne antičke ulice, vizantijske mozaike, ruševine čak iz otomanskog carstva.\nŠanz Elize Bejruta nekada je bila ulica Hamra. Izgubila stari sjaj i glamur, ali je treba posetiti. Tamo se nalaze brojne suvenirnice i restorani.\nStepenice Svetog Nikole i Korniš, kilometarsko dugo šetalište uz more, mesto je gde možete uživati u divnom zalasku sunca zajedno sa lokalcima u jednom od mnogobrojnih kafića.\nU blizini se nalazi nova luka, moderna poput najlepših luka širom sveta. Zaitunay Bay je novoizgrađen kvart sa ekskluzivnim hotelima i restoranima i svakako je najmoderniji deo Bejruta.\nTreba pomenuti da gradski prevoz u Bejrutu ne postoji, ali zato taksi nije skup i možete ga zaustaviti bilo gde na ulici. Zvanična valuta je libanska funta, ali sve možete platiti i dolarima.\nNa drugom kraju šetališta, tačnije u priobalnoj oblasti Roše nalazi se atrakcija zvana Golubija stena i uglavnom je turisti ne zaobilaze. Kod lokalnog stanovništa je poznata kao stena samoubica.\nNaša preporuka je da obiđete i antički grad Biblos, koji se nalazi u blizini Bejruta. Prvi stanovnici ovog grada datiraju od pre 7000 godina što čini ovaj grad jednim od najstarijih na svetu. Zbog toga ga je Unesko upisao u listu svetske baštine.\nBejrut ima istoriju staru preko pet hiljada godina i nasleđe Grka, Rimljana i Arapa, koje se prostire širom grada, što omogućava fascinantno putovanje kroz drevne kulture.\nNeprimetan spoj starog i novog daje gradu poseban šarm, koji privlači milione posetilaca svake godine.\nJednostavnom besplatnom rezervacijom avio karte Beograd Bejrut, stižete na korak od predivne Libanske prestonice, koja će Vas svakako oduševiti!\nAerodrom Bejrut (BEY)\nMeđunarodni aerodrom Rafik Hariri (BEY) je jedini aerodrom u Libanu. Aerodrom se nalazi 9 km južno od centra Bejruta. Na aerodromu je smeštena baza Libanske nacionalne avio kompanije ” Middle East Airlines”.\nGodišnji promet je oko 9 miliona putnika.\nNajpopularniji letovi iz Bejruta su sledeće destinacije : Istanbul, Dubai, Kairo, Doha, Aman, Pariz, Riad, Larnaka…\nSa aerodroma do centra Bejruta možete doći taksijem ili ukoliko iznajmite automobil (rent a car).\nTaksi prestavlja najčešći vid prevoza do centra i vožnja traje 30 min.\nAvio karte Beograd - Bejrut\nNapomena: Dole trenutno aktuelne ponude najjeftinijih avio karata na relaciji Beograd – Bejrut. Obratite pažnju prilikom ptregade na period prodaje kao i period putovanja za koji su navedene ponude aktuelne. Broj mesta po promotivnim cenama je ograničen.\nPromocija Beograd – Bejrut\nAvio Kompanije za Bejrut (BEY)\nLiban avio karte\nPariz – Bejrut od 295 EUR\nBeograd – Bejrut od 218 EUR


DPS Nikšić: Medojević prvo da objasni šta agent BIA Žarko Kilibarda radi u Nikšiću | indeksonline.me\nHome Politika DPS Nikšić: Medojević prvo da objasni šta agent BIA Žarko Kilibarda radi...\nVjerujemo da sveznajući Nebojša Medojević, ima neka saznanja o raznim osobama direktno ili indirektno povezanim sa Vučićevom SNS, koji pohode Nikšić u doba predizborne kampanje, pa bi umjesto spinova koje šalje u javnost, ne bi li zavarao trag, trebalo da se pozabavi mnogo važnijim pitanjima, saopšteno je iz DPS-a Nikšić.\nIz nikšićkog DPS-a su se obratili Medojeviću sa nizom pitanja na koja zahtijevaju odgovor.\n“Šta izvjesni Žarko Kilibarda, agent BIA radi u Nikšiću? Šta rade funkcioneri Auto moto saveza Srbije? Na koji način i zašto su angažovani ljudi iz Rukometnog saveza Srbije u predizbornoj nikšićkoj kampanji? Kakva je uloga Radosava Šljivančanina, supruga predsjednice UO Rukometnog saveza Srbije, jednog od četvorice putnika iz Srbije koji su se uputili ka Nikšiću kad su kod njih prije par dana pronađene veće količine novca, laptopovi, srpske zastave”, pitaju iz DPS-a.\nZatim su podsjetili da je sa Šljivančaninom u automobilu bio i gradski funkcioner Vučićeve SNS, Nemanja Stajić. Građani Nikšića takođe, već duže vrijeme mogu vidjeti člana Glavnog odbora SNS, i funkcionera Rukometnog saveza Srbije Vladimira Mandića.\nTim povodom iz DPS-a Nikšić, pozvali su nadležne organe da ispitaju šta u Nikšiću organizovano rade građani susjedne države, uglavnom povezani sa vladajućom strankom u Srbiji.\n“Kakav je njihov interes da se bave lokalnim izborima u susjednoj državi? Da li su eventualno strani mentori DF procijenili da su lideri Demokratskog fronta toliko nesposobni pa sad moraju da ih direktno kontrolišu i koordiniraju. Nakon prokockanog rezultata iz avgustovskih izbora i pored toliko uloženih para i logistike, očigledno se Mandiću, Medojeviću i Kneževiću više ništa ne može prepustiti bez direktne kontrole finansijera”, zaključuju iz DPS-a.


6. konferencija evropskih regiona i gradova (KERS) 19. do 21. septembra 2010, Salzburg, Austrija 19. do 21. septembra 2010, Salzburg, Austrija - novosti - Austrija u Bosni i Hercegovini - www.advantageaustria.org\n6. konferencija evropskih regiona i gradova (KERS) 19. do 21. septembra 2010, Salzburg, Austrija\n© Institut der Regionen Europas (IRE)\nInstitut evropskih regija (IRE) ove godine poziva po üesti puta na konferenciju Evropskih regiona i gradova u Salzburgu. Ovog puta su u srediüta pitanja oko finansiranja javnih usluga u buduänosti.\nOd 19. do 21. September 2010 u Salzburg će se održati 6. konferencija Evropskih regija i gradova, čija će tema biti aktuelna pitanja javnih usluga i kako one u budućnosti mogu biti osigurane. Institutu evropskih regija (IRE) je i ove godine ponovo uspjelo obezbjediti izvrsne govornike za rad konferencije. (vidi program).\nManifestacija je pod počasnim pokroviteljstvom Evropske Komisje, koju predstavlja Komesar Dr. Johannes Hahn, Predsjednice odbora regiona Mercedes Bresso, ministra vanjskih poslova Dr. Michael Spindelegger kao i ministra privrede Dr. Reinhold Mitterlehner.\nTežišta konferencije su:\nIRE ekspertni forum na temu „Energetska situacija u Evropi“\npodijumska diskusija na temu „Kako u budućnosti regije i gradovi mogu osigurati nivo javnih usluga“.\nProgram će biti nadopunjen kroz četiri radne grupe sa fokusom na tretman otpada i voda, zdravstvo, telekomunikacije i infrastruktura.\nManifestacija će se završiti 21. septembra naučnim simpozijem na temu „Značaj regionalnih univerziteta u pogledu istraživanja i obučavanja u Evropi“.\nOčekuje se oko 300 iz svih dijelova Evrope, a prije svega istočne i jugoistočne Evrope.\nDaljne informacije oko manifestacije uključujući i rezervaciju hotela nudi program konferencije (na engleskom) .\nprethodna novostAustrijski institut za norme organizuje seminare za zemlje…sljedeća novostAustrijski proizvodi za agrar i šumarstvo osvajaju svijet\nDownloads na temu:\nKonferenz-Programm (in Englisch) [pdf, 958.3 kb]\nAnmeldeformular [pdf, 54.1 kb]


narodna banka kursna lista .mk\nNarodna banka kursna lista .mk Narodna banka kursna lista mk Narodna banka kursna lista mk. Pokemon scholarships mn . In May Microsofts old appreciates the moment of charged executives had retracted their statements adding ...\nsopanska banka kursna lista ... banka kursna lista,meridijan banka kursna lista,narodna banka kursna lista na dan,kursna lista stopanska banka,centralna banka bih kursna lista,kursna lista narodna banka\nKursna lista mk komercijalna banka kursna lista mk: nlb kursna lista mk: kursna lista vo mk: kursna lista privatni menuvacnici mk: stopanska banka mk kursna lista ...\nKursna Lista MK - Riight Search Narodna Banka MK Kursna Lista Nbrm Kursna Lista Makedonska Kursna Lista Kursna Lista MKD Skopje Tutunska Banka Kursna Lista Kursna ... a kursna lista na komercijalna banka skopje ...\nKomercijalna Banka kursna lista - Kursna-Lista.info Komercijalna Banka kursna lista. Pogledajte kursnu listu ove banke.\n[es] - Kursna Lista (MK) Kursna Lista (MK) - PHP ... Pozdrav ljudi, Treba mi pomoc napraviti kursnu listu (mk) na sajta ali pronasao sam ovo:\nCrna Gora Centralna Banka Kursna Lista - Websites with the ... Crna Gora Centralna Banka Kursna Lista, websites with ... ambasada srbije ukrajina ruskiposlovniklub.ru dnevni list vijesti adresa ukinuti atesti o ispravnosti crna gora 2007 ...\ntutunska banka kursna lista tutunska banka kursna lista more specific searches: tutunska banka kursna lista skopje; tutunska banka kursna lista num_queries int completesuggestion ...\nKursna Lista MK - PDF eBook Download - PDFeBook4U.Com Spored podatocite na oficijalnata kursna lista na Narodna Banka na Republika Makedonija.; ... www.zonel.com.mk info@zonel.com.mk (01.05.2009) Programski modul Light STD ...\nKomercijalna banka Kursna lista - Kamatica - Banke, krediti ... Komercijalna banka Kompletna kursna lista. ... Zemlja Valuta Oznaka Paritet Kupovni Srednji Prodajni Datum; 1: Evropska unija: Evro\nKURSNA LISTA KOMERCIJALNA BANKA - www.krediti.rs KOMERCIJALNA BANKA - Kursna lista za danas ... Zemlja: Valuta: Oznaka: Paritet: Kupovni: Srednji: Prodajni: Evropska unija: Evro: EUR 978\nWebsite Meta Keywords Kursna Lista MK\nRazvojna Banka Kursna Lista\nOTP Banka Kursna Lista\nNova Banka Kursna Lista


Darko Tanasković - Nabeđeni „populizam“ i stvarna demofobija\nNabeđeni „populizam“ i stvarna demofobija\nDarko Tanasković 25.08.2020. 12:50 25.08.2020.\nLogično posmatrano, populisti ne bi smeli da budu demofobni. Međutim prvo bi trebalo razmotriti da li su populisti većinom uopšte populisti ili nabeđeni „populisti“?\nIzraz populizam odavno se uselio u javni politički govor, a i u terminologiju politikoloških analitičara društvenih pojava i procesa našeg vremena. Pod njim se, sa jasnom negativnom konotacijom, pretežno podrazumeva podilaženje shvatanjima, očekivanjima i ukusu masa radi osvajanja vlasti na izborima, a ako nije moguće demokratskim, onda nekim vaninstitucionalnim putem i nedemokratskim sredstvima. Populizam, dakle, treba onima koji mu pribegavaju da obezbedi popularnost u najširim slojevima naroda (populus-a). Sve se, prema tome, zasniva na odnosu prema narodu i zavisi od odnosa naroda prema onima koji se po pravilu od strane drugih određuju kao populisti, dok takvo samoodređivanje ne samo da im nije blisko, već ga uglavnom odlučno odbacuju.\nIzraz demofobija novijeg je datuma i označava odbojnost prema narodu, strah i zaziranje od naroda, pri čemu je izvedena od grčkih reči demos (narod) i fobia (strah), kao što je (odnosno trebalo bi da bude), recimo, demokratija „vlast naroda“. Između populizma i demofobije u savremenim društvima, uključujući u punoj meri i ona na bivšem jugoslovenskom prostoru, postoji specifična, dinamična uzajamna povezanost, na koju bih u ovom osvrtu želeo da ukažem, bez imalo pretenzija na izricanje konačnih sudova o ovom veoma aktuelnom međuodnosu.\nLogično posmatrano, populisti ne bi smeli da budu demofobni, ali da razmotrimo, prvo, da li su populisti većinom uopšte populisti ili nabeđeni „populisti“ i koliko su kritičari negativno definisanog „populizma“, kao navodne političke zloupotrebe i manipulisanja shvatanjima i očekivanjima mahom nedovoljno obaveštenih ili pogrešno obaveštenih narodnih masa, uistinu, uslovno rečeno, demofilni, što bi takođe bilo logično očekivati da jesu. Prvo nešto o populizmu, kojim sam se ne tako davno u okviru svojih skromnih znanja pozabavio u ogledu naslovljenom „Bauk populizma kruži li, kruži…“, a objavljenom u časopisu Srpska misao. Ponoviću ovom prilikom nešto od onoga što sam tada napisao.\nPre 170 godina pojavio se čuveni Komunistički manifest. Njegovi tvorci, „vođe proletarijata“ Karl Marks i Fridrih Engels, duhovito su osmislili prve rečenice programskog dokumenta nemačke Komunističke partije. Te zvučne rečenice ušle su u istoriju: „Bauk kruži Evropom – bauk komunizma. Sve sile stare Evrope sjedinile su se u svetu hajku protiv tog bauka /…/ Gde je ona opoziciona partija koju njeni protivnici na vlasti nisu izvikali kao komunističku, gde je ona opoziciona partija koja nije naprednijim opozicionarima i svojim reakcionarnim protivnicima uzvratila prekor koji ih je imao žigosati kao komuniste“.\nZamenimo li komunizam populizmom, a komuniste populistima, gotovo da ništa drugo ne treba promeniti da se dočara opšta savremena povika na bauk populizma. Optuživanje političkih neistomišljenika i protivnika za populistički greh postalo je opšte mesto u propagandnoj retorici, kako hajkača tako i hajkanih. Otkuda sada taj novi bauk koji kruži svetom, a ne samo starom dobrom Evropom?\nDonald Tramp okružen svojim pristalicama sa slikom na kojoj se on bori protiv svojih protivnika (Foto: Joe Raedle/Getty Images)\nTipološka sličnost ovih dveju, samo vremenski udaljenih situacija nije ostala nezapažena. Tako, recimo, Vladan Glišić u jednom lucidnom eseju primećuje da se ista energija pobune protiv nepravde podiže i okuplja danas (kao nekada oko komunista) oko onih pokreta i organizacija koje EU vrhuška i njeni režimski mediji, kao i klijentski, nesamostalni režimi u evropskom predsoblju (čekaonici), nazivaju „populistima“. Značajna masa birača širom Evrope podržava te političke opcije, zapaža Glišić, i preti da na nekim budućim izborima ili događajima postane evropska većina. /…/ „Sile stare Evrope“ vodile su kampanju već godinama, pogotovo mesecima pred evropske parlamentarne izbore, baš kao da se bore protiv nekakvog bauka, nazivajući ga najčešće „populizam i ekstremna desnica“, zaključuje Glišić sredinom 2019. godine.\nTačna je njegova dijagnoza savremenog ispoljavanja jednog svevremenog, endemskog sindroma u logici bespoštedne političke borbe za vlast i za moć, odnosno kad se jednom osvoje, za zadržavanje vlasti i moći po svaku cenu. I još nešto – u izvrnutoj prespektivi istorijske ironije, na populiste/„populiste“ se danas nije digla „stara“, već Evropa koja bi po idejama i idealima trebalo da bude „nova“, a njeni prvoborci i glavni jurišnici velikim delom posredno proishode iz rasadnika onih koje je „Stara Evropa“ svojevremeno progonila kao bauk, komunista i buntovnih levičara.\nPomenimo samo nepopravljive „šezdesetosmaše“ i slične, građanski udobno etablirane (drvene) advokate slobode, demokratije i ljudskih prava. Nije li jedan Bernar-Anri Levi, užasnut pobedom tzv. „bregzita“, one Britance koji su glasali za napuštanje EU častio epitetima „užeglih suverenista i najstupidnijih nacionalista“, dok je Danijel Kon-Bendit, zgađen, uzviknuo: „Dosta više s tim narodom!“? Žak Atali je zloslutno progovorio o „diktaturi populizma“.\nU našim uslovima, vatreni protivnici „populizma“ su daleki potomci učesnika Drezdenskog kongresa Komunističke partije Jugoslavije iz 1928, razmažena, a potom „zgađena“ deca Titovih saboraca i saputnika, i ne tako davni prvoborci „antibirokratskih revolucija“, na talasu „događanja naroda“, onog istog u kome danas vide najveću pretnju svojoj „prosvetljenoj“ vlasti. Ako kod tzv. neoliberalne levice i antitradicionalističkih mondijalista na Zapadu, kao i beslovesnog krda takvom varijantom „zapadnjaštva“ kontaminiranih nezapadnjaka, i postoje neki (naopaki) ideološki i vrednosni motivi za borbu protiv „populizma“, u mimikriji njihovih balkanskih imitatora na vlasti jedini stvarni motiv je ostanak na vlasti po svaku cenu, pa i protiv sopstvenog naroda.\nŠTA JE TO POPULIZAM?\nO populizmu su dosad napisani tomovi učenih i manje učenih, pa i sasvim neukih analiza, tumačenja i komentara. Ne bi bilo primereno upuštati se u ovakvom kratkom ogledu u iscrpniju analizu literature o ovom predmetu, ali jednu studiju ću svakako pomenuti. To je knjiga sociologa Jana-Vernera Milera Šta je to populizam? (2016). Veoma je zanimljiva i informativna, a posebnu pažnju zaslužuje njen zaključni deo, gde je nemački naučnik, inače profesor na Prinstonu, saopštio deset svedenih teza o kojima bi trebalo voditi računa u pristupu populizmu.\nJedna mi se posebno dopala i ostala mi u sećanju: „Svaka kritika elite nije populizam“. Zaglušeni opštom medijskom povikom na grešnost „populizma“, iz samozaštitnih zdravorazumskih razloga i brige za mentalnu higijenu, ovu jednostavnu, ali aksiomatsku konstataciju nikada ne bismo smeli postiđeno potiskivati van koordinata sopstvenog kritičkog mišljenja. Stvar treba postaviti uravnoteženo: pojava instrumentalnog populizma u politici i u javnom diskursu svakako ima, ali je bar u istoj meri neopravdano svaku kritiku onih koji sebe smatraju elitom, pogotovo ako su uspeli da se domognu vlasti, otpisivati kao „populizam“.\nPristalice Pokreta pet zvezdica tokom protesta zbog izglasavanja novog izbornog zakona, Rim, 11. oktobar 2017. (Foto: EPA-EFE/Angelo Carconi)\nSa Milerovom studijom sam se, inače, sticajem okolnosti prvi put sreo u knjižari slavnog Jagijelonskog univerziteta u Krakovu, i to u njenom prevodu na poljski jezik. Tom prilikom mi je ljubazni knjižar rekao da je, neočekivano, ova knjiga postala pravi bestseler među studentima i nastavnicima, ali i u širem krugu čitalaca. Ponudio mi je i svoje zanimljivo objašnjenje: „U poslednje vreme nas Poljake sa Zapada sve više optužuju da smo podlegli obmani populizma, jer smo većinski na izborima glasali za Kačinjskog. Pretpostavljam da ljude, posebno intelektualce, sad zanima šta je to, zapravo, populizam i u čemu smo tako strašno pogrešili“.\nDa li su milioni ljudi koji su u Evropi, i ne samo u Evropi, u novije vreme svoje poverenje na izborima sve češće davali, i daju, tzv. „populističkim strankama“ zavedeno stado kojim uspevaju da manipulišu Orban, Kačinjski, Zeman, Salvini, Le Pen, Tramp, Morales i njima slični opsenari? Nije li stvar ipak neuporedivo složenija? S obzirom na to koliko su glasnogovornici liberalnog ili, tačnije, liberalističkog svetskog establišmenta nesrazmerno brojčano bolje zastupljeni i finansijski nadmoćni u najuticajnijim sredstvima informisanja, medijskim korporacijama i mrežnim imperijama od onih kojima njihova vizija (i praksa) globalizacije nije po volji, etiketa populizma poprimila je krajnje negativnu konotaciju jedne od najvećih pretnji „novom svetskom poretku“, ma šta ta floskula za ove ili za one mogla značiti.\nDa li je, čak i y atmosferi Niksonovog impičmenta ili Klintonove afere sa Monikom Levinski, bio zamisliv pomamni medijski linč kakvom je od izbora izložen predsednik SAD Donald Tramp? A i za njega su, valjda, kao i za Kačinjskog, glasali neki američki građani? U Italiji je, posle besomučne optužbe za neodgovorni antievropski i ksenofobni populizam, (privremeno) od poluga vlasti udaljen lider Lige za sever Mateo Salvini, ali je ubrzo sa novouspostavljenom koalicijom umerene desnice pobedio na lokalnim izborima u Umbriji, višedecenijskom bastionu partija tzv. levog centra.\nSvojim „populizmom“, očigledno bliskom „populusu“, ovaj „populista“ je za samo nekoliko godina od vođe jedne regionalne stranke postao najpopularniji političar Italije. Gledano kroz iskrivljene antipopulističke naočare, koliko li je on samo pametan, ali i lukav, a Italijani glupi! Neće biti da je baš tako. Bolje bi bilo na vreme promeniti naočare ili bar dioptriju… Verni svom „liberalnom dogmatizmu“, italijanski „antipopulisti“ su, međutim, do kraja zatamnili demokratski horizont i „ksenofobnog desničara“ Salvinija tužili sudu.\nNe bez jakih razloga, neki ozbiljni izučavaoci savremene politike ukazuju i na to da fenomen populizma valja razmatrati u kontekstu ukidanja klasične dihotomije „levica“ versus „desnica“. Podnaslov izvrsne studije Populizam, francuskog politikologa Alana de Benoe glasi: „Kraj desnice i levice“. Tzv. „populista“, a i onih koji ih napadaju, ima danas, uslovno rečeno, i na levici i na desnici. Sve uglavnom zavisi od toga ko je na vlasti u državi ili, kad je o EU reč, u Briselu i njegovim filijalama, i čini „elitu“, a ko u opoziciji i samim tim se kvalifikuje za sramnu etiketu populiste, pogotovo ako ima uspeha kod birača.\nPristalice stranke Fides mađarskog premijera Viktora Orbana tokom jednog mitinga (Foto: Attila Kisbenedek/AFP via Getty Images)\nA uspehu „populista“ ponajviše doprinosi rasprostranjeno nezadovoljstvo građana usled realne krize predstavničke demokratije i deficitarnosti procesa demokratskog odlučivanja i sprovođenja u život formalno demokratski donetih odluka u koordinatama liberalnog/liberalističkog modela organizovanja društva i države. Tamo gde je vlast autoritarna, a političke odluke donosi i sprovodi klanovski i interesno umrežena oligarhija, prokaženi „populisti“ su svi oni koju nastoje da takvo stanje demokratski promene, pa se u odbrani od njihove „zavere“, pored propagandnog medijskog satanizovanja, pribegava čitavom nizu „demokratkih“ mera, od onih manje ili izrazitije represivnih, do falsifikatorskog izbornog inženjeringa. Zašto? Pa zato što su „antipopulisti“ savršeno svesni da njihovi protivnici nisu nikakvi opaki manipulatori javnim mnjenjem, duhom i dušom naroda, već narod sâm. A od davnina se zna da je „vox populi vox Dei“… Kad je to već tako, onda, ako treba, valja ići i protiv Boga. Od demofobije do bogoborstva samo jedan je korak.\nPotrebne su, nema sumnje, nove ozbiljne i objektivne studije o populizmu, a podosta ih je već i napisano. Ma šta ko o populizmu mislio i kakav mu vrednosni predznak davao, reč je svakako o kompleksnom i protivrečnom fenomenu. Zapravo, preduslov za ozbiljnost i objektivnost dijahronijskih i sinhronijskih razmatranja njegovih različitih aspekata i dimenzija trebalo bi da bude uklanjanje tog, pretežno negativnog vrednosnog predznaka, odnosno stereotipa. To će se teško postići, jer dominantnu „političku korektnost“, koja nalaže negativan odnos prema populizmu, uslužno prate legionari „akademske korektnosti“. Tako čak i mnogi od onih autora koji ukazuju na političku i propagandnu zloupotrebu ovog pojma od strane etabliranih elita i traže da se njeni koreni svestranije i produbljenije istraže a priori podrazumevaju i u svoje znanstvene analize učitavaju nepoćudnost i besperspektivnost populističke orijentacije u praktičnom političkom delovanju.\nTakođe, u naučnoj zajednici, a i šire u javnosti, uobličio se stav da je populizam čedo (post)modernog doba, kao da populističkog delovanja nije bilo od kad postoje politika i, naročito, demokratija. Zar nam iz rimske antike ne dolazi poznata krilatica „panem et circenses“ – „hleba i igara“, najsažetiji izraz demagoškog uputstva za vladanje masama kojima, da bi bile mirne, valja obezbediti egzistencijalni minimum i zabavu koja će ih odvojiti od razmišljanja o dnevnim brigama, nepravdama i teškom životu? Kakva je suštinska razlika između funkcije gladijatorskih borbi i savremenih „rijalitija“, kao i nezdravog zavirivanja u živote sračunato razgolićenog „džet seta“ i raznih instant, skandaloznih „VIP-ovaca“, s tom razlikom što se, zahvaljujući modernoj komunikacijskoj tehnologiji i moći televizije blagotvorna magija ovakvih elektronskih opijata prostire daleko preko zidova Koloseuma i „usrećuje“ milione?\nIndikativno je da se (nabeđeni) „populisti“ danas u većini dosledno bore protiv tih novodopskih „cirkusa“, dok ih antipopulističke elite uglavnom brane u ime slobode izražavanja, prava na izbor i slično. Pa i netom navedena čuvena latinska izreka da je „glas naroda glas Boga“ u određenom istorijskom kontektu politički nije bila upotrebljena za demokratsko uzdizanje glasa naroda i njegove volje kao vrhovnog merila odlučivanja, već ju je teolog, vaspitač i pesnik Alkuin 800. godine uneo u svoje pismo Karlu Velikom: „Ne treba slušati one koji stalno ponavljaju da je glas naroda glas Boga, jer je metež gomile uvek blizu ludosti“.\nDakle, oduvek su vlastodršci ispoljavali sklonost da vladaju u biti demofobno, a da svoje političke protivnike optuže za „populizam“ i obmanjivanje naroda zloupotrebom njegovog (bezrazložnog) nezadovoljstva. Šta narod istinski misli i oseća ostajalo je van polja njihove pažnje. Zapamćena je jedna izjava Luksemburžanina Žan-Kloda Junkera, doskorašnjeg predsednika Evropske komisije, da se ne mogu smatrati demokratskim odluke koje nisu u skladu sa propisima Evropske unije!\nDa čujemo ponovo Alana De Benou: „Ova post-demokratija nije ništa drugo do program liberalnog kapitalizma u njegovoj postmodernoj varijanti. To je projekat društva čiji je osnovni razlog postojanja da legitimiše i održi na snazi vladajući poredak, stvaranjem najpovoljnijih uslova za planetarno širenje logike kapitala“. Kakav gadan populista, taj francuski politikolog! Ne beše li u onom bauku komunizma od pre 170 godina nešto o toj logici? Nije li to ista logika, samo u drugom pakovanju jednog drugačijeg vremena?\nAlan de Benoa pozira u svom stanu (Foto: Pierre Terdjman for BuzzFeed News)\nUpravo zbog tog transistorijskog kontinuiteta sržne ideje antipopulističke manipulacije „populizmom“, ne bi bilo dobro da neophodna i korisna, ozbiljna teorijska poučavanja savremenih tema vezanih za populizam/„populizam“ zamagle su temeljnu činjenicu. A takva opasnost realno postoji. Nikako ne bi bilo dobro da se, usled njegove ovovremenske masovnosti koja u raznim vidovima poplavljuje i prožima svet, današnji populizam proglasi fenomenom sui generis, što bi bilo u skladu sa shvatanjem da je Mesi bolji od Maradone, a obojica od Pelea, kako bi se istakao značaj onih koji sada gledaju fudbal i komentarišu ga.\nU zanimljivom intervjuu za Politiku, ugledni kulturolog (znam da bi rodno korektno bilo napisati „ugledna kulturološkinja“, ali se nadam da mi koleginica neće zameriti) Milena Dragićević Šešić ukazuje i na populističke projekte u umetnosti, konkretno onaj Uroša Đurića, „koji čini niz dela koja predstavljaju različite društvene (populističke) situacije u koje autor smešta i samog sebe – smatrajući da je populizam jedina, nakon pada Berlinskog zida, preostala ideologija 20. veka“.\nUz puno uvažavanje svakog autorskog umetničkog projekta, nije jasno kako bi populizam mogao biti ideologija. Ukoliko, naravno, ne usvojimo neku sasvim novu definiciju ideologije. Populizam, a u istoj meri i antipopulizam, nisu ideologija, već politički modus operandi, sa ciljem obezbeđivanja uslova za trijumf neke ideologije/politike, odnosno osvajanja ili zadržavanja vlasti. Post-demokratija, kako ju je odredio Alan De Benoa, jeste ideologija u čijem jezgru je logika kapitala, a oni koji je kao takvu prepoznaju i optuže je za faktičko ukidanje demokratije, kao prava naroda na odlučivanje o svojoj sudbini, i to u ime slobode i ljudskih prava, rutinski se žigošu kao populisti.\nZato, da ne preterujemo u teoretisanju, pogotovo mi, nedovoljno stručno spremni, i da se vratimo ljubaznom krakovskom knjižaru i njegovoj zapitanosti: „Da li smo mi, navodni populisti, baš tolike budale?“. Da bismo to ustanovili, pođimo od one Milerove teze da „kritika elite nije uvek populizam“ i objektivno kritički sagledajmo svaku konkretnu društvenu i političku situaciju. Ono, međutim, što nikako nije sporno i može se zaključiti i bez/pre iscrpnijih i produbljenijih istraživanja, jeste da je svim „antipopulistima“, bez obzira na mnoge međusobne razlike, svojstvena odbojnost prema autentičnom iskazivanju većinske narodne volje, uz istovremeno zaklinjanje u najviše demokratske ideale.\nSistematska demofobija pod iscerenom maskom deklarativne demofilije, navodno sve u ime demokratije, tj. „vlasti naroda“, a zapravo radi ostvarivanja ili održavanja vlastite autokratije. Na ovu zakonomernost ukazao je pronicljivi mladi italijanski teoretičar Dijego Fuzaro u ogledu „Mržnja i demofobija“, objavljenom u beogradskom nedeljniku Pečat (br. 626). Fuzaro je, inače, autor većeg broja zapaženih studija, među kojima se originalnošću i sintetičnošću izdvaja Glebalizacija: klasna borba u vremenu populizma (2019). Maturant klasične gimnazije, student filozofije istorije, sa doktoratom iz oblasti istorije ideja, zainteresovan za logiku transistorijskih procesa i kadar da radikalno preokrene perspektivu gledanja na neke od ključnih fenomena naše, ali i svih prethodnih epoha, Fuzaro se, zahvaljujući Draganu Mraoviću, sve redovnije oglašava na stranicama Pečata, čemu se treba iskreno radovati.\nOvaj tvorac intrigantnog i subverzivnog pojma/termina „glebalizacija“, analitičar koji je među prvima uveo kovanicu „demofobija“, ističe da mu je jedan od putokaza u promišljanju morfologije savremenosti bila Pazolinijeva konstatacija da konačno treba da prestanemo da govorimo jezikom svojih neprijatelja. On je, tako, odlučio da globalizaciju posmatra „odozdo“, a ne „odozgo“, kako je predstavljaju njeni zagovornici, branioci i profiteri.\nU pomenutom eseju objavljenom u Pečatu, ispod podnaslova „Populizam kao demofobija“, Fuzaro piše: „Poput svog kosmopolitskog patrona kulture i politike, neoliberalna levica i dugine boje (LGBT populacija – prim.prev.) su danas demofobične. Izgubile su bilo kakvu ‘sentimentalnu’ vezu i bilo kakav materijalni i nematerijalni odnos sa narodom, prema kojem osećaju idiosinkrazije (preosetljivosti na normalne pojave – prim. prev.), na šta i narod jednako reaguje. Kao što sam tvrdio u knjizi Glebalizacija, pogrdnom kategorijom populizma izražava se upravo sopstvena mržnja prema nacionalno-narodnim masama i, istovremeno, sopstveni strah – koji je dominantan – da te mase dolaze na scenu političkog sukoba“. /…/ „Intelektualno sveštenstvo podrške hegemoniji moći stigmatizuje kao ‘populističku’ svaku teorijsku i političku poziciju koja umesto zauzimanja za stav dominantne elite, prihvata antitetički stav odozdo, koherentan sa interesima za oporavak nacionalno-narodnih masa koje je porazio kapitalistički globalizam“.\nDijego Fuzaro, italijanski mislilac (Foto: Imagoeconomica/Stefano Carofei)\nAko je neko u bilo kojem aktuelnom društvenom i političkom poretku dole, ne može, a da ne gleda i ne deluje odozdo, a onaj ko je gore, po istoj logici, odozgo, s tim što bi onaj ko je objektivno i trenutno gore mudro učinio da u svom najboljem interesu pokuša razumeti kako stvari izgledaju odozdo, dok onaj koji je dole treba da se kloni nametanja pogleda onih odozgo, kako ne bi beznadežno ostao dole. Optužbom onih dole za navodni „populizam“ stvarna demofobija čini sve što zna i ume da oni dole većinski odozdo ne krenu gore, što za bi za „antipopuliste“ neminovno bilo na gore. U tome, i samo u tome, krije se motiv demofobnog optuživanja onih koji izražavaju narodnu volju za pokudni „populizam“.\nNaslovna fotografija: trilateralresearch.com\nIzvor Srpske novine, br. 106 (septembar 2020.), str. 30-33\nPolitikaAlan de BenoaDarko TanaskovićdemofobijaDijego Fuzaropopulizam\nU toku je združeni udar srbomrzaca


Akademik profesor dr Kaplan Burović o preminuloj hipotezi o Albancima kao Ilirima\nPOSLEDNJI MOHIKANCI ILIROMANIJE\nGrupa akademika SANU, na čelu sa predsednikom profesorm dr Vladimirom Kostićem, za velika novčana sredstva podržava napore srpskog diktatora da Kosmet preda Albancima ''u posed''. U tom pravcu ovi pseudo akademici pogrešno tumače istoriju Albanaca. Akademik profesor dr Kaplan Burović, nastanjen kao azilant u Švajcarskoj, proveo je nekoliko godina u zatvorima Envera Hodže. Napisao je skoro stotinu knjiga i naučnih radova o istoriji Albanaca, njihovoj veri, kulturi, poreklu, koji su svuda u svetu dobili ''pravo građanstva'', čak i u Albaniji, od tamošnjih akademika. Magazin Tabloid je feljtonizirao nekoliko njegovih knjiga, objavio desetine polemičkih tekstova, ali sitne i pohlepne duše iz SANU zanima samo novac. Oni nisu čitali naučne radove svog kolege, jer ne potvrđuju njihove podrepaške teze. Objavljujemo osvrt akadmika Burovića o preminuloj hipotezi da su Albanci Iliri, a što tvrde i neki srpski pseudo istoričati i akadmici\nPosle objavljivanja mojih albanoloških teza, kojima sam nedvosmisleno dokazao da Albanci nisu autohtoni ni u samoj Albaniji, kamo li na Kosmetu i u drugim eks-jugoslovenskim pokrajinama, kao i da sa Pelazgima i Ilirima oni nemaju nikakve genealoške veze, na sve strane sveta su počeli da prihvataju ove moje teze, pa i mnogi trezveni Albanci, istoričari i akademici.\nJedan od ovih Albanaca, prof. dr Ardian Kljosi, položio je i svoj život u odbrani ovih mojih teza. Drugi Albanci podložni su ismevanju i satiriziranju onih Albanaca koji još uvek pretendiraju da su Albanci autohtoni i pelaško-ilirskog porekla.\nKako se zna, još je Enver Hodža priznao da albanskoj nauci nedostaje naučna objektivnost. Poslednjih godina i jedna redakcija jednog albanskog sajta istupila je kolektivno da se slaže sa mojim albanološkim tezama, dok su pojedinci, prihvaćajući moje teze, digli ruke od albanske falsifikovane istorije.\nMnogi Albanci, koji su mi do jučer vadili oči zbog tih mojih teza decenijama redom, umukli su i više se ne čuju živi.\nŠto među Albancima ima još uvek autoktonomana, iliromana i pelazgomana, ne čudimo se. Za čuđenje su Srbi Branko Marić i Milan Nosić, koji pišu svoje studije bazirajući se na albansku falsifikovanu istoriju, po kojoj su oni autohtoni, Iliri, pa i Pelazgi.\nDana 15.XI.2020, prof. dr sc. Milan Nosić objavljuje svoj dopis PODRIJETLO GANGE, na sajtu <>, kojim pretendira da je GANGA "supstratna riječ ilirskoga podrijetla". Interesantno, do danas nauka nije dospela ni da sazna jezik ilirski, dok je Milan Nosić saznao i njen substrat.\nZaboravio je samo da nam kaže gde je to našao u ilirskom substratu reč GANGA, u kojem delu ilirskih pisaca, rečniku, enciklopediji?!\nDa bi opravdao sebe, Nosić pretendira da je Cvjetko Rihtman "sredinom prošloga stoljeća na dvama kongresima folklorista ustvrdio da je ganga ilirskoga podrijetla".\nNosić i citira Rihtmana: "Naime, ako navedena područja (...) uporedimo sa geopolitičkim pregledom ilirskih plemena, lako ćemo primijetiti da se (...) područja polifonih oblika prilično tačno podudaraju sa područjima pojedinih ilirskih plemena. Ova činjenica ne može biti slučajna, a to i jeste razlog koji me danas još više ubjeđuje u pretpostavci da ova specifična polifona praksa pretstavlja relikt ilirske muzičke kulture."\nNosić izgleda da ni dan danas još nije shvatio da su se pod imenom ilirska plemena podrazumevala plemena raznih naroda (Iliri proprie dicti), među kojima i neka slovenska plemena, stigla na Balkan pre Ilira, zajedno sa Pelazgima, koja su nastanjivala pomenuta područja polifonih oblika, pre Ilira i posle Ilira i slovenska plemena.\nSa druge strane, činjenica je neosporna da predmetna polifonija još uvek živi kod Slovena, dok njihova egzistencija kod Ilira je samo pretpostavka, do danas ničim dokazana.\nU nastavku, a u vezi sa Brankom Marićem i njegovom studijom, on pretendira: "vrijedna (je) njegova pretpostavka da bi se riječ gánga mogla dovesti u motivacijsku vezu s albanskom riječju kangë kojoj je značenje 'pjesma'. Bio je na dobrom putu jer u albanskom jeziku postoji riječ slične fonemske postave i značenja (alb. gegijski kangë, odnosno toskijski këngë)".\nVidi se jasno da je Nosić indoktriniran albanskom falsifikovanom istorijom, da još ne poznaje ni akademika, prof. dr Eqrema Čabeja, kamo li i akadaemika prof. dr Gustava Weiganda.\nKao posledica toga, nije shvatio da su Albanci stigli iz Rumunije u istočni Balkan (Današnja Bugarska) 679.godine nove ere, i otuda u Mat (Oblast Srednje Albanije) u 9 veku nove ere.\nAlbanci nisu imali ličnog kontakta sa Ilirima, koji su nestali sa Balkana još u 6 veku nove ere.\nŠto se tiče albanske reči KANGË (këng/ë,-a), ona nije albanska. Reč GANGE, bar do danas, ne znamo da su je albanski leksikografi pašaportizirali u njihove rečnike, ni u kom obliku. A što se tiče reči KANGA, nju su Albanci pozajmili od kojeg romanskog naroda. U francuskom jeziku figuriše CHANT. I da je GANGE albanska, ovi je nisu mogli preneti ni Hercegovcima, ponajmanje Ilirima, pa ni Iliri Albancima, jer nikada nisu imali ličnog kontakta.\nNosić sa Marićem, učinili bi dobro da vide albanološke teze Weiganda i Čabeja, Boga albanologije među Albancima, ako ne i moje, koje - iz dana u dan - sve više i više ih usvajaju i sami tvrdoglavi Albanci.\nI najveći iliroman na svetu, akademik, prof. dr Norbert Jokl (1877-1942), kad je pročitao 12 argumenata Akademika Weiganda da Albanci nemaju veze sa Ilirima, digao je ruke od te hipoteze i složio se sa Akademikom Weigand. Pre čitavog jednog veka!\nMilan Nosić, Branko Marić i Cvjetko Rihtman dan-danas se drže te preminule hipoteze kao poslednji Mohikanci iliromanije.


GEST VREDAN DIVLJENJA Siti ustupio stadion za borbu protiv korone | MeridianBetSport\nNaslovna Fudbal GEST VREDAN DIVLJENJA Siti ustupio stadion za borbu protiv korone\nMančester siti je napravio gest vredan divljenja.\nNaime, “građani” su odlučili da svoj stadion stave na raspolaganje zdravstvenoj službi Engleske.\nNOVI PLAN ZA DOMAĆI FUDBAL Superliga u maju – koliko je realno?\nNa Ostrvu su odlučili da iskoriste velikodušni gest Sitija i na tom prostoru obuče što više medicinskih radnika i tehničara.\nOvaj potez će sigurno pomoći institucijama u Engleskoj, s obzirom na to da je do juče potvrđena smrt 1091 osobe od korona virusa.\nPodsetimo, Premijer liga je suspendovana do 30. aprila, ali je gotovo sigurno da će taj rok biti produžen.\nPrethodni tekstMUTU IZNEO NEVEROVATAN DETALJ: Golman je hteo da me ubije\nSledeći tekst“RAT” BAJERNA I BARSELONE Meta je talentovani Brazilac\nBogdan 30 marta, 2020 At 12:05\npa kad se fudbal ne igra neka sluzi nekome!\nNele 29 marta, 2020 At 14:22\nOvaj potez će sigurno pomoći medicinarima u Engleskoj! Svaka cast na ovome!\nLana 29 marta, 2020 At 08:39\nOdbojka Đorđe Jokić - 29 septembra, 2020 5\nKolins opet u centru pažnje: Kritikovala Novaka pa diskvalifikovana!\n“Rekli su mi 100, ali nije dovoljno – 101 za Portugal!”\nFudbal Marija Tadić - 9 septembra, 2020 57\nNAJMLAĐI INTERNACIONALNI SUDIJA U SRBIJI Deliće pravdu na stadionu “Johan Krojf”\nDomaći fudbal Đorđe Jokić - 7 oktobra, 2020 12\nFudbal Andjela Stosic - 17 oktobra, 2020 5\nREPREZENTATIVAC ITALIJE IDE Fiorentina pravi mesto za Vlahovića\nPredrag Tihi - 21 maja, 2020 49\nMarko Čubrak - 21 avgusta, 2020 15


Tereza Mej jedno priča bankarima, a drugo glasačima\nProcureli snimak otkrio da je britanska premijerka uveravala ljude iz moćnog Goldman Saksa da bi „bregzit” razorio nacionalnu privredu\nLiderka torijevaca uhvaćena u istoj dvoličnosti kao Hilari Klinton (Foto: Rojters)\nNakon što je 23. juna Velika Britanija odlučila da napusti Evropsku uniju, „Berliner cajtung” ilustrovao je dve pragmatičarke, Angelu Merkel i Terezu Mej, kako piju čaj. Nemačka kancelarka u karikaturi kaže: „Muškarcima samo treba prepustiti da urade ono što je neophodno…”, na šta se bregzitovska premijerka nadovezuje: „I onda ćeš u nekom trenutku dobiti njihov posao.” List je ukazao na sličnosti dve žene koje su tu gde jesu jer su se držale po strani, sačekavši ishod dominantno muške bitke. Ali, posle snimka koji je ekskluzivno objavio „Gardijan”, kod Mejove možda politički uspon više neće biti harmoničan kao na karikaturi „Berliner cajtunga”.\nSnimkom koji je procurio i dospeo na stranice „Gardijana” obznanjeno je kako Tereza Mej mesec dana pre istorijskog britanskog referenduma bankarima Goldman Saksa ukazuje na suštinske prednosti ostanka zemlje u EU. Mejova, tada ministarka unutrašnjih poslova, zabrinuta je da će kompanije napustiti Ostrvo i preći u kontinentalni deo Evrope ako narod odluči da napusti zajednicu. Dva meseca pre nego što će upravo ona postati bregzitovska premijerka, ona se strahovito brinula da će, kako je upozoravala, izlasak Velike Britanije iz EU imati razoran uticaj na domaću ekonomiju. Bankarima je objašnjavala da je to što je deo trgovinskog bloka EU njenoj i njihovoj zemlji značajno jer upravo zbog toga dobar deo investitora ulaže kod njih.\nOd njenog privatnog govora javnost ne bi zanemela da se Mejova kao zagovornik opcije za ostanak i ministarka u vladi Dejvida Kamerona u jeku kampanje nije držala po strani. Govor u Goldman Saksu ozbiljno se suprotstavlja njenim ondašnjim mlakim obraćanjima u javnosti, zbog čega je kolege navodila na zaključak da se ponaša kao da je „neprijateljski špijun”, skriveni pristalica „bregzita” koja glasačima priča drugačije iz oportunih razloga, ubeđena da će suprotna opcija trijumfovati.\nNikada kao na ovom snimku Mejova nije tako ubedljivo govorila o tome da je „bregzit” maltene drugo ime za propast zemlje i da je došlo vreme da London preuzme vodeću ulogu u Evropi. „Gardijanova” ekskluziva zatalasala je Ostrvo, koje je premijerku pozvalo „da bude iskrena prema britanskom narodu”.\nUsledile su osude i salve kritika jer i sada, kada je ceo svet video kako bankarima govori o prednostima jedinstvenog tržišta, odbija da ovaj cilj postavi kao prioritet u pregovorima s Briselom umesto namere da izdejstvuje ograničenje slobode kretanja ljudi iz EU.\nOpozicione lidere razočaralo je otkriće da je premijerki nedostajalo političke hrabrosti da upozori javnost, dok je privatno bankare informisala o katastrofalnim ekonomskim efektima „bregzita”. Ali, daleko pogubnije im deluje to što Mejova sada kada se dokopala vlasti olako ignoriše sopstvena upozorenja i spremna je da povuče Britaniju iz jedinstvenog tržišta.\nDva meseca kasnije Tereza Mej je kao premijerka u prvom obraćanju parlamentu obećala narodu da će u pregovorima s EU izdejstvovati njihovu volju (na antimigracijskom talasu su isplovili iz unije), koja je prioritet bregzitovske vlade.\nSnimak iz Goldman Saksa uzburkao je Ostrvo, ali ono što prikazuje – sposobnost političara da svima serviraju ono što žele da čuju – jedno glasačima a drugo raznim centrima moći, u političkom svetu nije senzacija. U to smo se uverili, uostalom, i kada su transkripti koje je objavio „Vikiliks” ukazali na to da je Hilari Klinton, predsednički kandidat američkih demokrata, tri puta privatno govorila pred bankarima upravo Goldman Saksa tonom koji je, tu u zatvorenim odajama na Volstritu, bio izrazito blaži nego u javnosti.\nIma ostrvskih kritičara koje odlučan i glasan ton Tereze Mej o bregzitovskom krahu nije rasrdio jer smatraju da je dobro znati da privatno premijerka misli ono što mnogi javno govore već duže vreme te da upravo njen govor dokazuje da borba za jedinstveno tržište treba da bude glavna ambicija vlade.\nHrvati koriste Bregzit da otvore Britaniju za svoje radnike\nMej izbegla osetljivo pitanje Gibraltara


Daljinski kontroler - Acti 9 RCA | Schneider Electric\nDodatak za daljinsku kontrolu Acti 9 iC60\nActi 9 RCA uređaj za daljinsko upravljanje za automatske prekidače iC60, kontroliše uređaje sa ili bez Vigi dodatka diferencijalne zaštite, kao i automatske prekidače sa ili bez pomoćne opreme. Idealan za upotrebu na raznim tipovima opterećenja, uključujući ulično osvetljenje, unutrašnje daljinsko osvetljenje i mnogo više.\nNazad Acti 9 Nadzor i kontrola zaštite\nRCA daljinsko upravljanje za iC60 1P-1PN-2P\nRCA daljinsko upravljanje za iC60 3P-4P\nRCA daljinsko upravljanje sa Ti24 za iC60 3P-4P


Električni grand turizmo francuskog stila – Citroen DS E-Tense | Tech Lifestyle\nPočetna Trends Električni grand turizmo francuskog stila – Citroen DS E-Tense\nElektrični grand turizmo francuskog stila – Citroen DS E-Tense\nKoncept E-Tense pokazuje strast koju marka DS gaji prema inovativnom dizajnu, a njegov snažni električni motor omogućava jako ubrzanje. Nakon nedavnog predstavljanja koncepta Renault Alpine Vision, francuski proizvođači se vraćaju dizajniranju prelepih kupea na kojima bi im pozavideli i Amerikanci.\nU kompaniji DS tvrde da E-Tense spada u GT automobile, ali on više liči na sportski automobil koji je konkurent modelu Audi R8 zbog svojih širokih branika. Hromirana linija koja se proteže sredinom haube i krova deli ovaj kupe na dve polovine. Umesto zadnjeg prozora, E-Tense se oslanja na kamere. U unutrašnjosti se nalaze proizvodi francuskih proizvođača luksuznih predmeta, uključujući sat kompanije BRM Chronographes i Focal zvučnike.\nElektrični motor ovog kupea ima 402 KS i obrtni momenat od 516 Nm, što mu omogućava da do „stotke“ stigne za 4.5 sekundi. Proizvođač tvrdi da njegova litijum-jonska baterija daje autonomiju od 310 kilometara.\nOvaj koncept predstavlja uvid u budućnost ove marke, jer sadrži mnoge nove tehnologije, ili bitna unapređenja tehnologija koje se već koriste u DS automobilima.\nSva ta tehnologija je podržana digitalnim instrumentima visoke definicije: 12-inčni digitalni volan je uparen sa 10-inčnim ekranom osetljivim na dodir. Ergonomski dizajn komandi je efikasan i intuitivan, zahvaljujući elektronskom sistemu razvijenom u saradnji sa kompanijom Coyote.\nPrethodni članak„ŽENSKE PRIČE O IT-u“ 2016\nSledeći članakNe staje u svaku luku – Naoyacht EVISSA II


Savet za regionalnu saradnju (RCC) je treći put zaredom pokrovitelj nagrade "Srce Sarajeva" za najbolji studentski film na 25. Sarajevo Film Festivalu (SFF). Nastavljamo podržavati kreativne mlade filmske autore na putu njihovog profesionalnog ...\nDržavni sekretar u Ministarstvu pravde Radomir Ilić potpisao je 7. avgusta, u Singapuru Konvenciju Ujedinjenih nacija o međunarodnim sporazumima o rešavanju sporova ...\nU okviru posete Srbiji francuskog predsednika, Emanuela Makrona, Euronews, evropski vodeći međunarodni informativni kanal i HD-WIN, medijska grupa iz Srbije, najavljuju partnerski projekat pokretanja Euronews Srbija, informativnog kanala i ...\nU Novom Sadu se od 2. do 4. jula održava Nacionalni strateški dijalog (National Strategic Dialogue) na temu borbe protiv nedozvoljene trgovine u Srbiji. Inicijativu organizuje The Siracusa International Institute for Criminal Justice and Human ...\nBeogradska otvorena škola (BOŠ) otvorila je konkurs za upis nove generacije studenata na jednogodišnji obrazovni program Studije ...\nIzmenama i dopunama Zakona o državnim službenicima iz decembra 2018. godine predviđen je rok do 1. jula za razrešenje svih vršilaca dužnosti na rukovodećim državno službeničkim pozicijama na koje su postavljeni po starom zakonu. Da li će ...\nForum za međunarodne odnose Evropskog pokreta u Srbiji sa žaljenjem konstatuje da ovogodišnji Izveštaj Evropske komisije o Srbiji upućuje na zaključak da je, ukupno uzevši, Srbija protekle godine stagnirala na putu evropskih integracija. ...\nPoslednji izveštaj Evropske komisije je u javnosti bio dosta komentarisan zbog kritika upućenih Srbiji kada su u pitanju političke oblasti, dok je, što se ekonomije tiče, konstatovano da je ostvaren napredak. Međutim, da li je predstavljeni ...\nStranica : 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51\nThe 344 Members of the Committee of the Regions meet in plenary session in Brussels five times a year, to discuss and adopt opinions, reports...\nThe 344 Members of the European Economic and Social Committee (EESC) meet in plenary session in Brussels nine times a year, to discuss and adopt...\n€8 billion call for research and innovation projects\nThe Eurogroup, composed of the Member States whose currency is the euro, meets normally the day before the Economic and Financial Affairs Council meeting and...\nGoverning council meeting of the European Central Bank and press conference\nThe Governing Council of the European Central Bank (ECB) takes its monetary policy decision for the euro area. Shortly after the meeting, the President of...\nEuropean Commission to propose changes to criminal law\nAccording to the draft agenda, the European Council is expected to:\nThe Permanent Representatives Committee or "Coreper" (Article 207 of the Treaty establishing the European Community) is responsible for preparing the work of the Council of...\nEC weekly meeting of the College\nThe European Commissioners meet every Wednesday in Brussels, except when the European Parliament holds its plenary session, in which case they meet on a Tuesday in Strasbourg.\nIn the General Affairs Council (GAC) the ministers coordinate the preparation and follow-up of the European Council and cover dossiers of cross-cutting nature, thus affecting...\nStrategy for better use of Key Enabling Technologies\nConference on electronic procurement\nThe European Commission and the European Parliament are organising a conference to highlight the opportunities offered by electronic procurement (e-procurement), which helps to simplify public...\nEuropean Parliament's committees are primarily responsible for preparing the legislative work for Parliament's plenary, on the basis of which it adopts legislative resolutions.\nAt its sessions on foreign affairs, the Council deals with the whole of the Union's external action, including common foreign and security policy, foreign trade...\nMinisters in charge of Economic and Financial Affairs will meet on 22 June. The following topics will be on the agenda:\nEurobarometer on languages and survey on foreign language skills among teenagers\nThe Digital Agenda for Europe is the European Union's roadmap for bringing the benefits of a digital society and economy to Europe's citizens. The Digital...