"Moje telo, moja snaga", foto - konkurs Fakulteta sporta u Nišu | Južna Srbija Info\nPočetna | Obaveštenja | Moje telo, moja snaga\nPravo na učešće na konkursu imaju studenti svih univerziteta u Srbiji.\nNagrade će biti dodeljene na svečanoj akademiji povodom obeležavanja 50 godina Fakulteta sporta i fizičkog vaspitanja Univerziteta u Nišu 20.10.2021. godine.\nPravo učešća na konkursu imaju studenti svih univerziteta u Srbiji.\nOrganizatori zadržavaju pravo da od fotografa zatraže RAW fajl. Kada su u pitanju nagrađene fotografije, ovo će biti obavezno kao dokaz autentičnosti.\n- ime i prezime učesnika konkursa;\n- adresu elektronske pošte;\n- naziv fakulteta/univerziteta na kome studiraju.\n- ime fotografa;\n- naziv i broj fotografije (primer: Petar_Petrovic_ImeFotografije_1.jpg)\nZbog ograničenosti kapaciteta inboksa fotografije dostavljati putem nekog od Cloud servisa (Dropbox, iCloud, ...)\nKonkurs je otvoren od 15. jula do 15. septembra 2021. godine.\n# Niš studenti fotografije Fakultet sporta i fizičkog vaspitanja foto konkurs\nrecept Prokuplje fudbal Aleksandar Vučić Beograd Aleksinac Kuršumlija Medijana gradska opština SPC Preševo Klinički centar Niš poplava saobraćaj DS saobraćajna nezgoda Goran Cvetanović policija SNS košarka Radnički FK Darko Bulatović Koronavirus Leskovac Pirot Niška Banja Južna Srbija Info Tržnica JP Klinički centar Dragana Sotirovski Dom zdravlja Skupština grada Niša Zoran Perišić Niš ubistvo Vlada Republike Srbije investicije Vladičin Han Vranje studenti Gradina


Ćudić: U RS ima 50 posto manje spomen obilježja nego u FBiH\nRepublika Srpska ima 50 posto manje spomen obilježja koja su namijenjena žrtvama protekloga rata u odnosu na Federaciju BiH, kazao je osnivač i koordinator Udruženja za društvena istraživanja i komunikacije (UDIK) Edvin Kanka Ćudić na današnjem okruglom stolu u Mostaru pod nazivom Memorial Center “In Memoriam B&H (‘92-‘95).\nNa okruglom stolu, koji je UDIK organizirao u suradnji s fondacijom Robert Bosch Stiftung, mogla se čuti brojka od 2.500 spomenika namijenjenih žrtvama protekloga rata u BiH, u čemu prednjači Tuzlanski kanton s čak 292 spomenika.\n– Slijedi Unsko-sanski kanton s 200 spomenika, te Zeničko-dobojski, Bosansko-podrinjski, Srednjobosanski i Hercegovačko-neretvanski sa 117 spomenika, dok je najmanji broj spomenka u Zapadnohercegovačkom, Sarajevskom i Hercegbosanskom kantonu, gdje se spominju 32 spomenika – kazao je Ćudić, ne iznijevši podatak u Posavskom kantonu.\nOn je napomenuo kako se u nekim slučajevima nije mogla ostvariti suradnja, odnosno doći do željenih rezultata od lokalnih vlasti jer oni nisu posjedovali nikakve podatke ili su posjedovali podatke samo o jednoj etničkoj skupini, pa su ti zahtjevi upućivani i na vjerske institucije…\n– Pojedine općine na području FBiH vode evidenciju samo o jednoj etničkoj skupini, pa se tako na području RS vodi evidencija samo o srpskom narodu izuzev grada Doboja, koji je dostavio i evidenciju o Bošnjacima – objasnio je Ćudić.\nOn je podsjetio na neke od općina u FBiH koje nisu nikako dostavile podatke kao što su: Velika Kladuša, Kiseljak, Čapljina, Mostar , Neum, Ravno, Široki Brijeg, Drvar, Kupres, dok su u RS to, uz ostale, Kozarska Dubica, Krupa na Uni, Banja Luka, Kotor Varoš, Šipovo, Zvornik, Kalinovik, Trebinje i dr..\nDodao je i to kako ne postoji spomen obilježje namijenjeno civilnim žrtvama rata na području Brčko Distrikta BiH iz razloga što se etničke skupine ne mogu složiti da bude jedan jedinstven spomenik.\nProfesor na Fakultetu političkih nauka u Sarajevu prof. dr. Nerzuk Ćurak, koji je održao pedavanje na temu “Kultura sjećanja kroz politiku poricanja” rekao kako je jako puno spomenika ali su ti spomenici pamćenja jednnacionalni, ocjenjujući kako je BiH još uvijek daleko od empatične kulture kada su u pitanju razne “memorabilije koje nas podsjećaju na masovna ubistva”.\n– Mislimo da ćemo brzo doći do jednog sjećanja koje bi u vidu spomeničke kulture moglo uvažiti bol i patnju svih jer je to veliki problem i treba ohrabrivati civilno društvo u lokalnim zajednicama da se prepoznamo zajednički u boli svih, a ne da insistiramo na pojedinačnim, monoetničkim sjećanjima koja naprosto nisu kriteriji istine – zaključio je prof. Ćurak\nPodsjetio je na riječi arhitekte i intelektualca Bogdana Bogdanovića da “ne gradimo spomenike boli i patnje nego, ako već moramo spomenike pameti“, konstatirajući kako je mišljenja “da ćemo se načekati takve razine kulture”.\n#spomen obilježje#edvin kanka ćudić\nPredstavljanje publikacija “Ratni zločini u Foči – presude” sutra u Sarajevu\nPorodica postavlja spomen obilježje na mjestu stradanja Dženana Memića


Rabljeni Hangcha cbd30-ac1 regalni viličari oglasi za prodaju - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Skladišna oprema > Hangcha > Hangcha cbd30-ac1\nRegalni viličari (2)\nRabljeni Hangcha cbd30-ac1 regalni viličari\nHangcha CBD30-AC1Maks. kapacitet dizanja: 4x2\nMascus pruza svojim korisnicima najbolju priliku za pretragu i pronalazak polovnih mašina u kategoriji Hangcha cbd30-ac1 regalni viličari i druge opreme\nOvdje je kompletna lista polovnih Hangcha cbd30-ac1 regalni viličari za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Hangcha cbd30-ac1 regalni viličari koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promjenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Izaberite brend, model, cijenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Hangcha cbd30-ac1 regalni viličari.


Sergej Krilov | Beogradska filharmonija\nBlistavo muziciranje, intenzivna lirika i očaravajuća lepota tona osobine su koje su Sergeju Krilovu osigurale mesto među najpoznatijim izvođačima današnjice.\nRedovan je gost u nekoliko velikih muzičkih kuća i vodećih svetskih orkestara. Pojavio se, između ostalog, sa Ruskim nacionalnim simfonijskim orkestrom, Filharmonijom Milanske skale, Akademijom Santa Ćećilija, Filharmonijom Francuske Radiotelevizije, Nemačkim simfonijskim orkestrom iz Berlina i Budimpeštanskim festivalskim orkestrom.\nSarađivao je sa mnogim vodećim dirigentiuma, od Mihaila Pletnjova, Dmitrija Kitajenka, Marin Alsop, Fabija Luizija, Vasilija Petrenka, Valerija Gergijeva, do Andreja Borejka, Vladimira Jurovskog, Roberta Abada, Jurija Temirkanova, Dmitrija Lisa, Jurija Bašmeta i Mihala Nesteroviča.\nKao muzički direktor Litvanskog kamernog orkestra od 2008. godine, Sergej Krilov rado preuzima dvostruku ulogu soliste i dirigenta u širokom repertoaru od baroka do savremene muzike.\nPredstojeći angažmani Sergeja Krilova u sezoni 2019/20. uključuju nastupe sa Londonskom filharmonijom, Kraljevskom filharmonijom, Drezdenskom filharmonijom, Moskovskom filharmonijom i Filharmonijom iz Sankt Peterburga, Orkestrom del Mađo Muzikale Fjorentino, filharmonijom iz Strazbura i Kraljevskom filharmonijom iz Liverpula.\nRođen u porodici muzičara u Moskvi 1970. godine, Sergej Krilov je počeo da studira violinu u petoj godini, a završio je školovanje u Moskovskoj centralnoj muzičkoj školi. Njegova diskografija uključuje snimke za kompanije EMI i Melodija, dva izdanja za produkcijsku kuću Deutsche Grammophon, Koncert za violinu Ecija Bosa u izdanju SONY Classical i Koncert za violinu Metamorfoze Kšištofa Pendereckog.


Janković: Uvek “strašna” imena, a nikad rezultat | 34sad.com\nJanković: Uvek “strašna” imena, a nikad rezultat\n"Hajde da ove godine pričamo o ekipi", kaže Boško Janković u razgovoru o predstojećem Svetskom prvenstvu.\nPosmatrajući pojednostavljeno, mundijalska reprezentacija Srbije sastavljena je u velikoj meri od dve generacije koje su ostvarile velike uspehe u mladim kategorijama.\nJavnosti su svakako u svežijem sećanju titula U-19 šampiona Evrope iz 2013. ili trofej šampiona sveta u U-20 konkurenciji na Novom Zelandu 2015. Na tim turnirima naciju su obradovali Rajković, Veljković, Milinković-Savić, Mitrović, Živković i Grujić, a turnir u Rusiji biće njihov veliki debi na najvećoj smotri.\nPoput njih, i stariji deo selekcije takođe je zajedno pobeđivao na velikim turnirima. Primera radi, odbranu "orlova" koja će igrati na Mundijalu "sastavio" je još 2007. Miroslav Đukić, na Evropskom prvenstvu gde su u dresu Srbije zajedno nastupili Ivanović, Kolarov, Duško Tošić i Rukavina.\nNa toj kontinentalnoj smotri, jedan od nosilaca igre "orlića" bio je i Boško Janković, bivši internacionalac koji je desetogodišnju internacionalnu karijeru završio 2016, u Veroni.\nNekadašnji ofanzivac Crvene zvezde u ponedeljak je iz prvog reda gledao košarkašku utakmicu Zvezda - FMP, a u razgovoru sa novinarima govorio je o Mundijalu i onome što očekuje "orlove" u Rusiji.\n"Teška je grupa, verovatno će momcima biti mnogo teško. Neće biti lako Igrati protiv Švajcarske, koja je pokazala da je ozbiljan protivnik, Kostarike koja je primila samo jedan gol u čitavim kvalifikacijama i o Brazilu da ne pričam. Ponavljam, neće biti lako, ali trebalo bi da budemo srećni i ponosni što smo otišli tamo. Sve preko toga može da bude samo plus i mislim da ne bi trebalo da imamo presiju, već momcima samo da olakšamo".\nO Sergeju: "Pustimo dete..."\n"Sergej Milinković Savić je pokazao veliki kvalitet, ali mislim da cela javnost i on sam treba da se izoluju od te priče, jer će upasti samo u veće probleme ako bude razmišljao o klubovima i transferu. To dete treba pustiti da igra fudbal jer to najbolje zna, a po meni je potpuno nebitno gde će sad otići i za koliko novca. Sigurno će napraviti dobru karijeru, jer je dobar fudbaler", poruka je Boška Jankovića.\nPrema njegovom mišljenju, nastupe u prijateljskim utakmicama ne bi trebalo uzimati kao najvažnije merilo kvaliteta i forme.\n"One služe samo da se uigra tim. Ne mogu pobedu protiv Bolivije da gledam kao 'strašan' rezultat, jeste dobro za samopouzdanje, ali ne bi trebalo da ponese momke, da pomisle da smo pobedili Kostariku. Mislim da nas očekuju teške utakmice i da će momci morati da daju preko svojih mogućnosti da bi napravili nešto više"\nOd koga očekuje da zablista?\n"Ne bih izdvajao pojedince, mislim da bi kao tim trebalo da pokažemo da smo pravi. Uvek smo imali strašne pojedince, uvek smo imali strašan tim, a nikad ništa nismo napravili. Sad bi trebalo to da se okrene i da se ne priča o momcima koji vrede silne milione, već da u prvom planu bude ekipa, pa će odatle izaći i pojedinac. Tako bi trebalo to gledati". Šta će biti ključ uspeha?\n"Ključ su pobede i dobri rezultati. Može atmosfera da bude kakva god hoćeš, ali kakve to ima veze ako nema rezultata", poruka je veziste koga su povrede primorale da ipak prerano završi karijeru, tokom koje je odigrao 31 utakmicu u dresu "A" reprezentacije.\nRakitić se nakon SP-a oprašta od reprezentacije?


Traženi pojam: "Posno"\nPosne palacinke 1 komentar\n22. avg. 2010.\nZa ovu laganu poslasticu potrebno je: 500gr brasna,mekog,psenicnog 1/2 l sojinog mleka malo soli 1 kasicica praska za pecivo 1 kesica vanilin secera 2-3 kasike secera voda Ja kupujem sojino… Detaljnije\nPosne sirinjavke 2 komentara\nPotrebno je: 1/2 kg brasna 30gr svezeg kvasca 1 kasicica soli 400ml mlake vode 150-200gr posnog sira ili kackavalja ulje U brasnu napraviti udubljenje,izmrviti kvasac i zamesiti testo sa mlakom… Detaljnije\nPosni rucak na vodi 3 komentara\nPredjelo: belolucene paprike tursija pogaca na plotni corba od krompira i posne testenine Belolucene paprike zaciniti prelivom od istucanog belog luka,soli,malo secera,jabukovog sirca i vode. Corbu skuvati od nekoliko krompira… Detaljnije\nTagovi: Posno, Rucak\nPosne projice 1 komentar\nPotrebno je: 1 solja kukuruznog brasna/zapremina moje solje je 300ml/ 1 solja psenicnog brasna 1 prasak za pecivo 1 kasicica soli 1 solja ulja 1 solja kisele vode 1 kiseli… Detaljnije\nPosni kolac sa keksom,jabukama i pudingom 0 komentara\nPotrebno je: 200-250 gr posnog keksa 1.5 kg prokiselih jabuka 2 pudinga od vanile 2 kesice posnog slaga secer cimet sojino mleko u prahu kisela voda Jabuke ocistiti, narendati na… Detaljnije\nPosna gala svarcvald torta 3 komentara\nRecept je iz casopisa "Blic zena". Potrebno je: Za kore: 300 g secera 400 ml hladne vode 8 kasika brasna 2 kasike posnog kakao praha 4 kasike… Detaljnije\nTagovi: Posno, Torta, Svarcvald\nPosna rozen torta 2 komentara\nKoristila sam gotove kupljene korice,a fil po receptu od Mici koji mi se vise dopada od onog kojeg ja… Detaljnije\nTagovi: Posno, Rozen, Torta\nKiflice pivarice 3 komentara\nPotrebno je: Za testo: 2 soljice piva (one manje,za crnu kafu, oko 100 ml jedna) 4 soljice ulja 600-700 gr brasna 1 prasak za pecivo Za sirup: 6 soljice secera… Detaljnije\nPosne cokoladne keks bombice 3 komentara\nRecept je od Milice Marjanovic, pravila sam ga za svoju slavu i dopao mi se. Potrebno je: 300g posnog mlevenog… Detaljnije\nTagovi: Posno, Cokolada, Keks, Bombice\nPosne korpice sa visnjama 4 komentara\nRecept jmi je dala Milica pre 2-3 godine i od tada sam ih pravila za svaku slavu. Potrebno je… Detaljnije\nTagovi: Posno, Korpice, Visnje\nPosne snickers kuglice 1 komentar\nRecept sam dobila od Milice Marjanovic, a i ona ga je od nekog dobila...tako to ide. Potrebno je: 300g secera… Detaljnije\nTagovi: Posno, Snickers, Kuglice, Kikiriki\nPosne keks stanglice 2 komentara\nRecept je od jedne stare prijateljice, a nisam ih slikala posebno, to su ove stanglice po ivici rasporedjene. Potrebno je:… Detaljnije\nPosna bajadera 2 komentara\nMoj omiljeni posni kolac. Svako ima svoj recept za bajaderu, a ovo je moj koji koristim vec 20-ak godina. Potrebno je:… Detaljnije\nPosna salama od smokvi 3 komentara\nStarinski recept od moje svekrve. Potrebno je: 1/2 kg suvih smokvi 2-3 kasike ulja solja vode ( za belu kafu)… Detaljnije\nPosna suva pita 1 komentar\nPotrebno je: 500gr tankih kora 200gr mlevenih oraha 200gr secera malo prezle Za preliv: 500gr secera 3dl vode limun ulje Redjati kore u plehu ravno i visak preklapati,tako da sledeci… Detaljnije\nPastrmke sa zacinima 0 komentara\nOvaj recept sam pronasla u casopisu Posna jela i kolaci od pre 3 godine.Malo sam ga promenila.Naime,u originalnom receptu stoji da se ove pastrmke spremaju sa crnim vinom,a po meni,ova… Detaljnije\nPosna lenja pita 2 komentara\nKad vas "spopadnu" u kuci u potrazi za nekim slatkisem,brzo za napraviti i ispeci: Potrebno je:… Detaljnije\nTagovi: Pita, Jabuke, Posno\nPosna pizza 2 komentara\nSastojci testo: 1 ,5 dl mlake vode o,5 dl ulja 1/2 paketica svezeg kvasca 1 kasicica secera 1 kasicica soli 250 gr brasna… Detaljnije\nPosna torta sa keksom i pudingom 0 komentara\nKlasicna torta sa keksom i pudingom, samo sam je "pretvorila" u posnu. Potrebno je: 800 g posnog keksa… Detaljnije\nTagovi: Torta, Keks, Puding, Posno\nRiblji ustipci 0 komentara\nTrebalo je da budu riblje pljeskavice, ali je masa bila premekana, pa smo napravili ustipke. Potrebno je: 1 kg somovih… Detaljnije\nTagovi: Ustipci, Riba, Posno\nKorpice od cokolade 0 komentara\nNajednostavniji kolac koji sam ikad pravila, dobar za mlade domacice koje se uce da spremaju...Nisam slikala lepo, pa sam ovu… Detaljnije\nTagovi: Korpice, Cokolada, Posno\nPosne urmasice 0 komentara\n15. apr. 2013.\nVolim kolace koje prelivamo serbetom. Recept je iz casopisa "Blic zena" od pre 2-3 godine. Potrebno je: 500 g brasna… Detaljnije\nTagovi: Posno, Urmasice\nPrzeni fileti soma 0 komentara\nMi uglavnom u ponudi imamo smrznutu ribu, a ona se przi na razlicite nacine, zavisno o kojoj se vrsti radi.… Detaljnije\nTagovi: Riba, Filet, Posno\nPosni pilav sa karijem 0 komentara\nZato sto sam obecala sebi da cu, zbog mladih domacica, pisati kako spremam svako jelo i zato sto je jos… Detaljnije\nTagovi: Pilav, Pirinac, Posno\nRacici sa bijelim lukom 1 komentar\nSASTOJCI 20-ak vecih racica 50 ml maslinova ulja 2-3 kasike putra 2 crvene chilli papricice 6 cesnjeva bijelog luka 50 ml bijelog vina 2 … Detaljnije\nPosne palacinke 0 komentara\nPosne sirinjavke 1 komentar\nPosne sirinjavke 0 komentara\nPosni rucak na vodi 0 komentara\nPosne projice 0 komentara\nKiflice pivarice 2 komentara\nPotrebno je: Za testo: 2 soljice piva/one manje,za crnu kafu/ 4 soljice ulja 600-700 gr brasna 1 prasak za pecivo Za sirup: 6 soljice secera 3 soljice vode Za valjanje… Detaljnije\nKiflice pivarice 0 komentara\nPosna bajadera 0 komentara\nMoj omiljeni posni kolac. Spinovati 600gr secera i 15 supenih kasika vode,dodati 250gr mlevenih oraha,250gr mlevenog posnog keksa i 250gr margarina. Sve dobro izmesati,skinuti sa vatre i podeliti na dva… Detaljnije\nPosna salama od smokvi 0 komentara\nStarinski recept od moje svekrve: Samleti 1/2kg smokvi,dodati malo ulja i izmesati.Razviti od toga koru debljine 1cm.Ispod kore staviti secer.Dodati fil:prospinuje se solja vode sa secerom,malo vise da bude secera… Detaljnije\nPosna suva pita 0 komentara\nPastrmke sa zacinima 1 komentar\nSuve crvene paprike punjene pasuljem 0 komentara\nZima je prosla,paprike sa venca polako nestaju sa pijace.Postavicu… Detaljnije\nPrhke korpice sa tunjevinom 0 komentara\nNaš prvi gost bloger u februaru je Mignone, naš stari kulinarski prijatelj, koju ćemo danas predstaviti sa zaista kreativnim receptom za prhke korpice sa tunjevinom. Uživajte dragi kulinari... Detaljnije\nRösti od krompira 0 komentara\nRösti je tradicionalno švajcarsko jelo od naribanog i prženog krompira, veoma jednostavno za pripremu i veoma ukusno. Krompir se može prethodno kratko skuvati što će kasnije dosta skratiti vreme za prženje. Može se… Detaljnije


Prihod Večeri poezije Bećković uručio mitropolitu Joanikiju\nTanjug 31. maja 2021. 14:46\nBEOGRAD – Prihod koji je ostvaren na Večeri poezije Matije Bećkovića krajem prošle godine, direktor Zvezdara teatra Dušan Kovačević i pesnik, akademik Matija Bećković, danas su u Zvezdara teatru uručili novoizabranom mitropolitu crnogorsko-primorskom Joanikiju.\nPrihod je namenjen za obnovu kapele patrijarha Gavrila Dožića.\n„Bećković je 24 puta održao večeri poezije uvek pred prepunom salom. Zanimljivo je da je od te davne 1997. godine pa do danas interesovanje bivalo sve veće, tako da smo u šali govorili da bi bilo dobro da veče poezije organizujemo na stadionu. Ove večeri su i dokaz da naš narod voli poeziju i pesnike, sa pažnjom ga slušaju mnoge generacije… „, rekao je Kovačević.\nIzrazio je zadovoljstvo što mitropolit Joanikije prvi put zvanično u javnosti baš u Zvezdara teatru i što može da mu poželi sve najbolje u njegovom velikom i svetom radu u Crnoj Gori.\nMatija Bećković je objasnio zašto se odlučio da prihod nameni za obnovu kapele patrijarha Gavrila Dožića u Vrujicima u Morači.\n„Meni je veliko zadovoljstvo i zahvaljujem se Dušanu Kovačeviću i Zvezdara teatru što čine da jedan pesnik može da bude čak i dobrotvor“, rekao je on.\n„Veče sa Matijom“ je tradicionalni dobrotvorni program koji Matija Bećković održava u Zvezdara teatru više od 20 godina.\nSvih prethodnih godina prihod je darovan onima kojima su pomoć i podrška bili potrebni.


U porastu etničko naselje u Srbiji | Autonomija\nRasizam guramo pod tepih\n– Povodom stavova i izjava pojedinih stanara zgrade u Svrljigu, u koju je trebala da se useli Jovanka Macura sa petoro maloletne dece posle smrti supruga romske nacionalnosti, institucija poverenika za zaštitu ravnopravnosti pokrenula je prvu tužbu i očekujemo da taj postupak bude okončan u najkraćem mogućem roku, ističe Petrušićeva. Inače, ovoj instituciji do sada je stiglo 310 pritužbi.\n– Rasizam, kao pojava nije dominantan, ali ne treba potcenjivati pojedinačne situacije u kojima se rasizam iskazuje i one su možda izraženije zbog loše ekonomske situacije, ukazuje Janković.\n– Međutim, prijavljen broj rasističkih napada nije merodavan pokazatelj. Uveren sam da se tek svaki stoti napad na Rome prijavljuje, a ni oni sami usled nepoverenja prema državnim organima ne prijavljuju nasilje. Često je u ovim slučajevima izostala reakcija državnih organa, pa i samih ljudi iz njihovog okruženja, što je uslovilo time da se oni plaše da prijave atake na njih, ukazuje Janković.


Padre je rekao da se to tako radi\nSUĐENJE ZBOG DUGA ZA PROVIZIJU\n"Preporučio nam je Milenu, jer zna španski, a njen otac je uticajan čovjek", kazao je Palou\n278 pregleda\t28 komentar(a)\n16.01.2018. 06:55h Ažurirano: 16.01.2018. 06:55h\nBudvanin Vladimir Popović i Španac Carles Collu Palou kazali su juče u sudu da, iako su se sa bivšim predsjednikom “Ferse” Hose Maria Roger Ezpeletom dogovorili da se posrednicima u poslu izgradnje vjetroelektrana na Možuri isplati četiri miliona eura, u šemi isplate koja je kasnije poslata, pojavila se cifra od još šest miliona eura.\n“Kasnije smo saznali da je cifra namijenjena upravo Hose Marii i bivšem sindikalnom lideru Danilu Popoviću”, kazali su oni na suđenju zbog duga u poslu izgradnje vjetroelektrana.\nPopović i Palou su tužbu podnijeli jer im, tvrde oni, nije isplaćena provizija za ugovaranje posla.\nRadi se o poslu koji je u julu 2010. godine Vlada Crne Gore ugovorila sa kompanijom “Fersa”.\nPopović i Palou pokrenuli su postupak protiv prvih partnera Vlade u projektu - firmi BWP Montenegro, BWP Europe Consulting S.L. i Fersa Energias Renovables.\nU međuvremenu je BWP Montenegro prestala da postoji, pa su kao tuženi ostale dvije španske firme.\nTužioci su juče satima objašnjavali kako su ugovorili posao izgradnje vjetroelektrana i da na kraju nijesu dobili ništa od dogovorenog, sem što je Vladimir Popović dobio 20.000 eura.\n“Ugovor između Ferse i BWP Europe pokazao sam kasnije raznim advokatima i sudijama u Barseloni. Njihovo mišljenje je bilo da je ugovor sačinjen da bi nas prevario i da je klasičan primjer skrivanja tokova novca”, tvrdio je Španac juče.\nOn je naveo da ga je, u novembru 2006. godine, Fersa ovlastila da organizuje posao vezano za vjetrenjače u Crnoj Gori.\n“Vladimir mi je rekao da ima odgovarajuću osobu koja bi nam mogla pomoći i preporučio Milenu Popović, jer zna španski, a njen otac je uticajan čovjek, koji bi nam mogao pomoći da dođemo do ljudi u Vladi”, naveo je Palou.\nNakon toga su se, rekao je, Vladimir Popović, predstavnik BWP Europe i osnivač „BWP Montenegro“ Alex Requesens Palleroli, njegov brat Mark i Danilova ćerka Milena Popović i on, sastali sa predsjednikom Ferse Hose Mariom, kada su se dogovorili da će Fersa, kada potpiše ugovor sa Vladom, svakome od njih petoro isplatiti po 800.000 eura na ime provizije za ugovaranje posla.\nNakon toga im je Alex Requesens Palleroli poslao šemu isplate, a ugovor sa svakim pojedinačno trebalo da bude potpisan kad se potpiše ugovor sa Vladom.\n“Međutim u toj šemi koja je poslata pojavila su se dva nova imena P. Milena i Hose Maria i to na iznos od šest miliona eura. Niko nam nije objasnio o čemu se radi. Kasnije sam saznao da su to Padre Milena, odnosno Milenin otac i predsjednik Ferse”, rekao je Palou.\nVladimir Popović je rekao da su Palou i Aleks Requesens Palleroli došli kod njega, jer je znao španski, kada su se dogovorili da predstave Vladi Fersu kao potencijalnog investitora izgradnje vjetroelektrana na Možuri.\nOn je pojasnio da su mu Danilo Popović i Milena kućni prijatelji. Rekao je da ga je Danilo pitao na nekoj slavi može li da mu zaposli ćerku kod Španaca, a da će im on zauzvrat srediti sastanke sa Vladom.\nRekao je i da je on upoznao predsjednika Ferse sa Danilom Popovićem i da je imao sastanak sa Popovićima, nakon što je dobio 20.000 eura.\n“Na tom sastanku Milena je plakala, a Danilo je vikao”, rekao je Popović.\n“Kada mi je isplaćeno 20.000 eura, a u mejl korespondenciji sam vidio da je u toj prvoj tranši isplaćeno 500.000 eura, pitao sam Milenu i Danila o čemu se radi. Ona mi je rekla da je svima isplaćeno po 20.000 eura, te da će mi sve biti isplaćeno kada se potpiše ugovor sa Vladom. Ja sam pitao što je sa još 400.000 eura, onda je Danilo rekao “to se tako završava, tebe to ne treba da interesuje””, rekao je on.\nSutkinja Jelena Vulović nastavak suđenja zakazala je za 26. februar kada bi trebalo da budu saslušani sadašnja zakonska zastupnica Ferse Anabel Lopez i predstavnik BWP Europe Alex Requesens Palleroli.\nVulović će naknadno odlučiti o saslušanju svjedoka u tom sporu.\nCentar za istraživačko novinarstvo CIN CG pisao je ranije o sumnjama u postojanje visoke korupcije u poslu izgradnje VE na Možuri.\nSpecijalno državno tužilaštvo ranije je preuzelo iz Osnovnog suda spise spora koji se vodi u podgoričkom Osnovnom sudu, navodeći da ima saznanja o tom predmetu, ali od tada nije odgovoreno da li su pokrenuli izviđaj zbog sumnji u moguću korupciju državnih funkcionera koji su odlučivali o ovom poslu.\nVjetrenjače još nijesu izgrađene\nMinistarstvo ekonomije je sa Fersom u julu 2010. godine potpisalo ugovor o gradnji VE na Možuri vrijedan 65 miliona eura. Ugovorom se država obavezala da narednih 12 godina otkupljuje godišnje cjelokupnu proizvodnju struje po utvrđenoj cijeni od 96 eura po megavatu. Godišnja proizvodnja procijenjena je na oko 100.000 megavata, pa bi Fersa i Čelebić godišnje od države dobijali oko 9,6 miliona eura, ili za cijeli period otkupa 115,2 miliona. Novac bi se obezbijedio sa posebne stavke na ručunu svih potrošača struje u Crnoj Gori. Fersa je u međuvremenu prodala svoje učešće firmi sa Malte Enemalta plc, koja ga je zatim prenijela na kompaniju Malta Montenegro Wind Power JV Ltd. Vjetrenjače na Možuri se grade, a ugovor se mijenja zbog roka završetka.\nHose Maria Roger EzpeletCarles Collu PalouMožuraVladimir PopovićvjetroelektraneDanilo Popović


NISTE SE JOŠ PRIJAVILI ZA 100 EVRA POMOĆI? Na raspolaganju vam je i kol centar, evo kako to da uradite! / Zaštitnik potrošača\nNISTE SE JOŠ PRIJAVILI ZA 100 EVRA POMOĆI? Na raspolaganju vam je i kol centar, evo kako to da uradite!\npetak, 15. 05. 2020. u 11:40 >> 11:40\nPrethodno je 13. maja počelo prijavljivanje elektronskim putem, putem portala Uprave za trezor, na adresi idp.trezor.gov.rs. Za manje od 38 sati za 100 evra prijavilo se 3.000.000 građana\n"Pretpostavljamo da ćemo sa isplatom krenuti i pre kraja prijavljivanja, negde oko 1. juna, a za penzionere i primaoce socijalne pomoći isplata kreće danas", rekla je Ana Jović, savetnica ministra finansija\nOni koji ne žele novac jednostavno ne treba da se prijave, objasnila je Jovićeva, osim onih kojima se automatski uplaćuje, oni sredstva mogu uplatiti u humanitarne svrhe. Sredstva koja ostanu u budžetu ići će u infrastrukturne projekte ili obrazovanje, kulturu...\nMinistar finansija Siniša Mali najavio je da će u kol-centru postojati podrška ljudi, ali da se oni neće javljati na telefon, već će građani prilikom prijave izdiktirati svoje ime i podatke i ta poruka će biti snimljena. Opcija 2 će biti za razgovor sa operaterom, ako želite da vam potvrdi da li ste evidentirani, i opcija 3 ako imate reklamaciju.\nRASTE POSETA NA PORTALU UPRAVE ZA TREZOR: Do 12 časova za 100 evra prijavilo se 2.590.ooo građana


Dačić dočekao lepu Mašu na 58. Saboru u Guči: Putinova miljenica povela i ćerku, a onda je pozirala sa srpskim trubačima (foto) (VIDEO) - Naslovi.net vesti\nDačić dočekao lepu Mašu na 58. Saboru u Guči: Putinova miljenica povela i ćerku, a onda je pozirala sa srpskim trubačima (foto) (VIDEO)\nDa je njena agenda bila gusta, potvrđuje i činjenica da nije stigla da promeni odabrani komad - u istoj haljini na preklop ona se danas pojavila u Dačićevom ministarstvu\nPosle Dragana Markovića Palme, na 58. Dragačevski festival u Guči stigao je i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić, a njima se ubrzo pridružila i glavna gošća iz Rusije, Putinova čelična dama Marija Zaharova. Palma kao i uvek... »\nZaharova u Guči: Ne vidim ruske medije ali vidim RSE\nSlobodna Evropa petak, 10. avgust 2018.\nU okviru posete Srbiji, portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova posetila je 58. Sabor trubača u Guči. Obilazeći sabor rekla je da nije do dolaska u Guču znala koliko je ova manifestacija velika i da je mislila da ima više lokalni karakter. Dodala je i da je Guča dokaz da... »\nMasa u Guči skandirala "Rusija, Rusija", u čast Zaharove svirali i Kaljinku! Ona oduševljena novom titulom, dobila i poklon sa likom Putina (VIDEO)\n- Hvala Gučo i hvala Srbijo. Ovo je velika čast. Donosim vam iz Rusije veliku ljubav ruskog naroda i ruskog rukovodstva - obratila se ona okupljenim saborašima\nMariji Zaharovoj večeras je na velikoj pozornici u Guči uručeno posebno javno priznanje - titula počasne gošće Dragačevskog Sabora. Dačić priznao da rusko ministarstvo ima najlepšu portparolku, a evo šta je Zaharova rekla o... »\nPortparolki ruskog Ministarstva spoljnih poslova Mariji Zaharovoj večeras je u Guči priređen srdačan doček. Kada je stigla u srpsku prestonicu trube, Zaharova je rekla da je iznenađena veličinom manifestacije, buduću da ju je dočekao jedan — Kolumbijac! Uoči koncerta „Big benda“ uručeno joj je zvanje počasnog gosta Guče.\n„Srbijo, dobro veče, Gučo, hvala ti“, ovim rečima je Marija Zaharova večeras započela obraćanje sa velike bine u Guči. „Donela sam vam iz Rusije veliku prvy ljubav od ruskog naroda i ruskog rukovodstva. Rusija i Srbija su... »\nIvica Dačić doveo je na 58. Dragačevski Sabor trubača portparolku ministarstva spoljnih poslova Ruske Federacije Mariju Zaharovu, koju je na konferenciji za medije najavio kao "mega zvezdu" na prostoru Srbije. NATO lobistkinja i... »\nSada je momenat da se reši pitanje Kosova, svako odlaganje može samo da šteti Srbiji\n- Ne postoji nikakvo obrazloženje da bi Srbiji svako odlaganje ovog pitanja u budućnosti moglo da ide u korist - rekao je diplomata Zoran Milivojević\nOdlaganje rešavanja pitanja razgraničenja Srba i Albanaca dugoročno bi moglo samo da šteti Srbiji i njenim interesima, kaže diplomata Zoran Milivojević. Šta u EU kažu o razgraničenju: Tači i Vučić su imali "intenzivan i... »\nPalma kao i uvek najveseliji u Guči: Prvi zaigrao i naručio od trubača staru srpsku pesmu (video)\n- Daj onu srpsku! - naručio je Palma, a na opšte iznenađenje svoih prisutnih otpočele su note jedna od najpoznatijih vojničkih koračnica ispevana u čast kralju Petru\nAtmosfera u Guči već je usijana, a dok se čeka na dolazak glavne gošće iz Rusije Marije Zaharove, Dragan Marković Palma iskoristio je slobodno vreme da naruči pesmu samo za sebe. Zaharova će videti kako se truba koristi u miru:... »\nNATO lobistkinja i Putinova čelična dama u klinču: Zaharova rekla tri ne o Kosovu, Milićeva odmah odreagovala na Tviteru\nNakon što je Zaharova na konferenciji za novinare održane u društvu Ivice Dačića precizirala šta Rusija nikako neće prihvatiti kada je u pitanju rešenje za Kosovo, oglasila se i Jelena Milić, jedna od najvećih NATO lobistkinja u Srbiji\nPortparolka ruskog ministarstva spoljnih poslova i Putinova omiljena saradnica Marija Zaharova, nalazi se u zvaničnoj poseti Srbiji, što je njenu "konkurenciju" sa Zapada, direktorku Centra za evroatlantske studije (CEAS) Jelenu... »\nTrajno rešenje za Kosovo znači moguće, održivo i realistično rešenje u skladu s medjunarodnim pravom oko čega Priština i Beograd treba da postignu saglasnost, izjavio je danas u Briselu portaparol Evropske komisije Karlos Martin, prenosi Beta. Na pitanje novinara da li Evropska komisija podržava... »\nBeta video petak, 10. avgust 2018.\nBRISEL - Trajno rešenje za Kosovo znači moguće, održivo i realistično rešenje u skladu s medjunarodnim pravom oko čega Priština i Beograd treba da postignu saglasnost, izjavio je danas u Briselu portaparol Evropske komisije Karlos Martin.... »\nTrajno rešenje za Kosovo znači moguće, održivo i realistično rešenje u skladu s međunarodnim pravom oko čega Priština i Beograd treba da postignu saglasnost, izjavio je danas u Briselu portaparol Evropske komisije Karlos Martin.... »\nNa pitanje kakav je stav Rusije po pitanju razgraničenja, Zaharova je najpre uzvratila kontrapitanjem: Vi nećete imati problema sa tim?\nRusija je dosledna, a Moskva će poštovati odluku Srbije po pitanju Kosova i Metohije, poručila je u Beogradu direktorka Departmana za infomisanje i štampu Ministarstva posljnih poslova Rusije Marija Zaharova. U Ministarstvo je... »\nZaharova: Moskva ostaje dosledna oko Kosova\nSrbija i Rusija su važni strateški partneri i Moskva ostaje dosledna kada je u pitanju Kosovo, izjavila je danas u Beogradu portparolka ruskog ministartsva spoljnih poslova Marija Zaharova. Na konferenciji za novinare posle razgovora sa šefom srpske diplomatije Ivcom Dačićem, ona je istakla da je... »\nSrbija danas petak, 10. avgust 2018.\nSusretu prisustvovao i Čepurin\nPortparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova počela je posetu Beogradu susretom sa šefom srpske diplomatije Ivicom Dačićem, a tokom dana predstoji joj i susret sa ministrom za inovacije Nenadom Popovićem i odlazak u Guču, gde će biti gost Sabora... »\nPortparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova stigla je Ministarstvo spoljnih poslova Srbije na sastanak sa šefom srpske diplomatije Ivicom Dačićem. Njena poseta Srbiji izazvala je veliku pažnju medija, jer će... »\nDačić je podsetio da je ideja da Zaharova poseti Srbiju i Guču nastala početkom godine, kada je dolazila u zvaničnu posetu Srbiji sa šefom ruske diplomatije Sergejom Lavrovom\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić, koji će danas zajedno sa direktorkom Departmana za informisanje i štampu Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marijom Zaharovom posetiti 58. Sabor trubača u Guči, izjavio je da će to... »\nOna će posetiti i Sabor u Guči\nPortparolka Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova doputovala je u Beograd, gde će se sastati sa Ivicom Dačićem, šefom srpske diplomatije, a nakon toga otputovati u Guču kako bi posetila 58. Dragačevski sabor trubača. Ne mogu stvarno da vam kažem šta... »\nBošku Obradoviću pretili na Tviteru da neće moći da dođe na protest 13. aprila\nZna se ko je "kralj" Los Anđelesa\nB92 pre 1 sat još 21 povezana\nB92 pre 36 minuta još 20 povezanih\nOK radio pre 6 sati još 16 povezanih


Krema Reumafix je prirodni antireumatik primjenjiv nanošenjem na kožu. Krema je složenog sastava od eteričnih ulja dobivenih iz pažljivo odabranih ljekovitih biljaka, uljnih iscrpina i kamfora.\nSluži za ublažavanje reumatskih tegoba i sportskih povreda kao što su uganuća, istegnuća, te za opuštanje i smanjenje boli nakon jakih opterećenja mišića.\nKataloški broj: 0201\nEterično ulje paprene metvice sadržava mentol koji ublažava bol i izaziva osjećaj hlađenja.\nKamfor, a-pinen (Rismarini aetheroleum), linalil acetat (Lavandulae aetheroleum) i timol (Thymi aetheroleum) poboljšavaju prokrvljenost, potiču izmjenu tvari, djeluju opuštajuće na mišiće i kožu.\nUljni ekstrakt nevena djeluje protuupalno i regenerirajuće na kožu, te na smanjenje edema. Dodatno, kamfor, također poboljšava prokrvljenost, smanjuje bol i dovodi do olakšanja mišićne napetosti i reumatskih tegoba.


ubistvo | Contra Info\nGrčki zatvori ključaju\nTransparent u Solunu (27.3.2014.): “Sve vrednosti demokratije su zatvori maksimalne bezbednosti”\nDana 24. marta 2014., zatvorenici i zatvorenice širom Grčke najavili su protestne mobilizacije protiv stalno-strožijih uslova pritvora, zahtevajući povlačenje predloga zakona vlade o zatvorima maksimalne bezbednosti. Prema tom novom zakonu, “opasni/e” zatvorenici/e koji budu poslati u jedinice tipa “C” neće imati pravo na dopuste, a značajno će im biti ograničeno i pravo na posete.\nDana 25. marta, usred rastuće napetosti u zatvorima, osuđenik rođen u Albaniji Ilija Kareli izbo je na smrt zatvorskog stražara improvizovanim nožem u zatvoru Malandrino. Iako je Kareli bio zatvoren ukupno 16 godina, nedavno mu je odbijen dopust. Mrtvi tamničar, koga mas-mediji predstavljaju skoro kao sveca, bio je zloglasni sadistički mučitelj koji je zatvorenike bičevao električnim kablovima.\nDana 27. marta, zatvorenik Ilija Kareli prebačen je u samicu zatvora Nigrita (u blizini grada Seres) u kojoj je kasnije pronađen mrtav usled višestrukih unutrašnjih povreda i teških preloma izazvanih neprekidnim prebijanjima ubica u uniformi. Drugim rečima, nakon što je stražaru oduzeo bedni život, zatvorski sistem ga je mučio do smrti.\nKao odgovor na ubistvo Ilije Karelija, kao i na monstruozni zakon koji su vlasti spremne da implementiraju protiv zatvorenika i zatvorenica u Grčkoj, zatvorenici i zatvorenice nekoliko zatvora održali su masovne proteste, u nekim slučajevima uz odbijanje zatvorske hrane i/ili odbijanja da budu zaključani u ćelijama.\nU nedelju poslepodne, 30. marta 2014., održan je skup ispred zatvora Nigrita u kojem je Kareli pronađen mrtav. Akcija je trajala više od jednog sata, a učestvovalo je oko 100 drugova i drugarica iz Soluna, Seresa i Kavale. Odgovor zatvorenika i zatvorenica bio je veoma energičan, a obe strane su razmenjivale povike protiv mučitelja-ubica iz zatvorske uprave kao i slogane protiv pandura i u znak solidarnosti sa tekućim borbama zatvorenika i zatvorenica.\nTokom skupa, uprava je pokušala da učini sve što je u njenoj moći da spreči komunikaciju između zatvorenika/ca i ljudi koji su se okupili u znak solidarnosti. Aktivirani su alarmi, a putem razglasa su konstantno emitovana obaveštenja kako bi se sprečilo da pevanje dosegne unutrašnjost zatvora. Međutim zatvorenici i zatvorenice nisu bili obeshrabreni/e tim pokušajima tamničara; posebno u krilu C2, zatvorenici/e su razbijali/e kamere za nadzor, prozore itd.\nSolidarnost sa ljudima koji se bune unutar i izvan zidina\nborbe zatvorenikaGrčkagrčki zatvoriIlija Karelimartubistvo\nGrčka: Povodom ubistva Ilije Karelija u zatvoru Nigrita\nDokle god svet vlasti sahranjuje žive ljude u tamnicama zatvora, dešavaće se trenuci pobune i neposlušnosti u kojima se na nasilje vladara odgovara nasiljem. Baš kao u tom trenutku kada je zatvorenik Ilija Kareli nakon 16 godina zatočeništva i represije svoj očaj pretvorio u bes, a svoj nož usmerio ka ljudostražu* (25.3.2014. u zatvoru Malandrino).\nLjudostražu čije žitije sada emituju sredstva masovne obmane preućutkujući činjenicu da je bio mučitelj koji je voleo, kada se zatvorski sistem odluči da pokaže svoje najokrutnije lice, na maštovite načine iskaljivati svoj sadistički bes na telima zatvorenika; na primer, bičevanjem zatvorenika električnim kablovima.\nKerovi vlasti su se pobrinuli da osvete smrt ljudostraža na način koji im je veoma poznat: mučenjem do smrti. Ilija je umro (nakon što je prebačen u zatvor Nigrita, 27.3.2014) od posledica unutrašnjeg krvarenja nakon uzastopnih batinjanja od strane pandura i zatvorskih stražara.\nNišta drugo nismo ni mogli očekivati od oruđa režima. Ali odgovornost takođe leži i na onima koji reprodukuju medijsku propagandu o nepravednom gubitku domaćina i porodičnog čoveka – ljudostraža, učestvujući tako u festivalu prikrivanja mučenja unutar zatvora, ali takođe i omražene društvene uloge ljudostraža – stražara nad ljudima. Continue reading Grčka: Povodom ubistva Ilije Karelija u zatvoru Nigrita →\ndržavni terorizamGrčkagrčki zatvoriIlija Kareliubistvo\nAveiro, Portugalija: Omaž Pavlosu Fisasu\n“Panduri, TV, neonacisti – sav šljam radi zajedno”\nPavlos Fisas, antifa\nubijen neonacističkim nožem\nŠto više nameću tišinu,\nnaši glasovi više viču\nAkcija u gradu Aveiro u čast Pavlosa Fisasa, antifašističkog druga koji je ubijen u Atini nakon zasede od strane fašista iz partije “Zlatna zora”.\nSmrt fašističkom ološu u svim njegovim oblicima\nNIKADA NE ZABORAVI\nSOLIDARNOST JE ORUŽJE\nanarhistiaveirografitiGrčkakillah pmeđunarodna solidarnostnacistički šljampavlos fisaspirejportugalijaseptembarubistvo\nPirej, Grčka: Transparent u znak sećanja na Pavlosa Fisasa\nTransparent je postavljen na pešački most Petru Rali koji se nalazi nedaleko od Tehnološkog obrazovnog instituta (TEI) u Pireju. Slogan glasi: “Pavlos Fisas, 34 godine, ubijen nožem fašiste. Fašističke ubice, smrvićemo vas!”\nBlocco stin exousia (“Blokade protiv vlasti”), Nikeja, Pirej\nanarhistibanerGrčkakillah pmplokonikaianacistički šljamnikejapavlos fisaspirejseptemberubistvo\nMigracije-Antifašizam, Umetnost-Kultura, Vesti\nKardica, Grčka: Antifašistički hip-hop koncert u znak sećanja na Killah P-a\nAntifašistički grafit u naselju Melisja, Atina\nU centru Kardice je sinoć, 23. septembra 2013., održan antifašistički koncert na kome su učestvovale lokalne hip-hop grupe. Koncert je organizovao Antifašistički-antirasistički front solidarnosti. Iako je sve pripremljeno na brzinu za DIY (do-it-yourself/uradi sam) živi nastup, Trg Pafsilipo bio je prepun ljudi koji su poslali jasnu poruku zlatnozorašima da za njih, u Kardici, nema mesta.\nPavlos živi. Razbij naciste.\ndiy koncertGrčkahip-hopkardicakillah pnacistički šljampavlos fisaspirejseptembarubistvo\nKavala, Grčka: Antifašističke demonstracije 21.9.2013.\n“Vaša demokratija smrdi na fašizam. Antifa znači napad” – transparent Autonomnog svratišta Kavala i skvota Vironas 3\nAnarhisti i antiautoritarci su u subotu 21. septembra pozvali na antifašističke demonstracije protiv otvaranja lokalnih kancelarija “Zlatne zore” u gradu Kavala koje je bilo zakazano za isto veče. Iako je na kraju nacistički događaj otkazan – zbog talasa protesta u mnogim grčkim gradovima nakon ubistva Pavlosa Fisasa od strane zlatnozoraša Jorgosa Rupakijasa 18. septembra – antifašistički protest je održan kao što je i planirano.\nLjudi su počeli da se okupljaju oko 18h u skejt-parku Faliro, a marš je počeo dva sata kasnije uz prisustvo više od 500 demonstranata. U Kavali su bile prisutne i jake policijske snage ali je grupa drugova dobro čuvala antifašistički kontigent koji je bio sastavljen uglavnom od meštana. Vredi napomenuti da se reformisti iz opozicione partije SIRIZA nisu pojavili, iako su inacijalno pozivali na okupljanje na istom mestu.\nanarhistianti-autoritarciantifašističke demonstracijeantifašizamautonomno svratište kavalaGrčkakavalakillah pnacistički šljampavlos fisaspirejpolicijska represijaseptembarskvot virona 3ubistvo\nMigracije-Antifašizam, Radnici i rad, Represija, Saopštenja\nEksarhija, Atina: Preuzimanje odgovornosti za zapaljivi napad na policijski bus u znak sećanja na Pavlosa Fisasa\n“Koje je boje tvoja zastava…kada gori?”\nSramota nije posao\nOsam sati stojite u krugu policijskog autobusa na uglu ulica Harilau Trikupi i Didotu u Eksarhiji, pitajući se kada ćete biti napadnuti “bocama” i kamenovani. Primaoci mržnje i besa; mržnje i besa koji prožimaju naše celo biće. Zbog onoga što jeste. Zbog onoga šta jesmo. Zbog onih kojima služite. Zbog onoga za šta se borimo.\nOsam sati zaredom, a sada je vreme za noćnu smenu, u 22h, 19. septembra 2013. Sveže svinje su stigle da vas zamene. Nakon kraćeg ćaskanja, svi zajedno ulazite u pokretni svinjac.\nAli sa nama ćete se suočiti kada to najmanje očekujete, kada zavalite dupe na sedište policijskog autobusa, iscprljeni tom prljavštinom koju zovete posao.\nDva bloka dalje, na raskrsnici ulica Harilau Trikupi i Dervenion, drugovi čekaju policijski bus kako bi krenuli. Zauzimaju pozicije, čekaju još malo, a onda guraju kontejnere i blokiraju ulicu. Kanisteri od 10 litara ispunjeni benzinom kotrljaju se ispod vozila. Panduri stižu baš na vreme i napuštaju autobus pre nego su primetili kako prvi molotov osvetljava zapaljivi materijal. U njihovim očima vidi se strah.\nNeki drugi put, na drugom mestu, čekaćemo vas.\nPavlos živi među nama.\nAtinadirektna akcijaEksarhijaGrčkakillah pkontra-nasiljenacistički šljamnapad paljevinompavlos fisaspirejpolicijska represijaseptembarubistvo\nOstrvo Kefalonija, Grčka: Antifašističko okupljanje kulminiralo napadom na kancelarije “Zlatne zore”\nDana 21. septembra, tri dana nakon što je nacističko đubre ubilo Pavlosa Fisasa u Pireju, u gradu Argostoli na ostrvu Kefalonija desilo se antifašističko okupljanje ispred kancelarija “Zlatne zore”. Ovoj aktivnosti je prisustvovalo 80 demonstranata (studenata, levičara, lokalnih stanovnika i anarhista) koji su distribuirali tekstove, bacali flajere i uzvikivali slogane. U jednom trenutku, antifašisti su fasadu neonacističkog sedišta zasuli boja-bombama. Zlatnozoraš je potom izašao na balkon prvog sprata i crevom počeo da prska po demonstrantima. Kao odgovor na to, razbesneli ljudi su na njega i zgradu bacali kamenice i razne druge objekte. Antifašistička intervencija se završila malim maršom u centru grada gde se masa i razišla.\nantifašističko okupljanjeargostoliGrčkakillah pkontra-nasiljenacistički šljampavlos fisaspirejseptembarubistvo\nJanjina, Grčka: Antifašistička intervencija na periferiji grada\n“Ni u Kardamiciji, niti drugde – razbijaj fašiste u svakom naselju”\nAntifašistička intervencija je izvedena 21. septembra u zoni Kardamicija, na periferiji Janjine. Nije postojao neki zvaničan poziv na demonstracije već se vest proširila “od usta do usta”, a učestvovalo je oko 60 antifašista. U poslednje vreme je ova oblast postala teritorija za uzgoj neonacista. Uglavnom nacionalistički mladići, koji su veoma teško uspevali da promovišu svoje sranje u centru Janjine, vise u lokalnom parku gde često maltretiraju antifašističku omladinu i ispisuju fašističke slogane. Pre nekoliko meseci su isti ti nacisti čak potegli i nož na jednu osobu.\nTokom protesta je u tom centralnom delu parka postavljen razglas. Ubrzo nakon toga, demonstranti su marširali ulicama Kardamicije, uzvikivali slogane, bacali letke i ispisivali razne antifa slogane. Protestna povorka se zaustavljala ispred kuća poznatih nacista, kao i teretane u kojoj šljam (uniformisani ili ne) obično vežba.\nDemonstranti su takođe delili tekst protiv fašizma i izbora zbog širenja kontra-informacija o nedavnom ubistvu Pavlosa Fisasa, kao i podizanja svesti o neonacističkim aktivnostima u tom području.\nantifašističke demonstracijeantifašizamGrčkajanjinakillah pnacistički šljampavlos fisaspirejseptembarubistvo\nKardica, Grčka: Spontane antifašističke demonstracije nakon ubistva Pavlosa Fisasa\nAkcija solidarnosti u Montrealu (Kanada)\nU Kardici (centralna Grčka) su se u subotu kasno uveče, 21. septembra, desile spontane antifašističke demonstracije. Nakon najavljene filmske projekcije u parku Pafsilipo, antifašistička grupa u kojoj se nalazilo više od 50 ljudi krenula je ka centru grada. Antifašisti su prošli ispred kancelarija lokalnog ogranka partije “Zlatna zora” i naišli na četvoricu neonacista (jedan od njih je vlasnik videoteke koja se nalazi u prizemlju iste zgrade). Fašisti su nameravali da maltretiraju demonstrante kako bi pokazali da su istinski junaci. Kao rezultat toga jedan od njih je pretučen i ostavljen da leži na zemlji, dok su ostala trojica pobegla sa mesta dešavanja,\nNe nacistima u Kardici i bilo gde drugde.\nantifašističke demonstracijeantifašizamGrčkakardicakillah pnacistički šljampavlos fisaspirejseptembarubistvo\nSolun, Grčka: Direktna akcija u znak sećanja na Pavlosa Fisasa\nU noći 19. septembra, dan nakon što su nacisti ubili Pavlosa Fisasa u pirejskom naselju Keracini, odlučili smo se da razbijemo izlog fašističkog kafea “Astoria” koji se nalazi u solunskom naselju Kalamarija. To mesto je bilo sastajalište zlatnozoraša i tu su se dešavala organizaciona okupljanja fašističkog jezgra iz Kalamarije.\nRazbijaj fašiste gde god ih ima\nNeprijateljstva će se nastaviti…\nantifašizamdirektna akcijaGrčkakillah pnacistički šljampavlos fisaspirejseptembarsolunubistvo\nEkologija-Zdravlje, Migracije-Antifašizam, Represija, Umetnost-Kultura, Vesti, Video-Multimedija, Zatvori\nPirej, Grčka: Antifašista Killah P izboden na smrt od strane nacista\nU ranim jutarnjim časovima 18. septembra 2013., 34-godišnji antifašista Pavlos Fisas (zvani Killah P) izboden je na smrt u Pireju od strane nacista iz partije “Zlatna zora”.\nSirovi izveštaji na atinskoj Indimediji opisuju da se ubistvo desilo u sredu tek nešto posle ponoćiu u Amfjali, u predgrađu Keracini perfekture Pirej. Izgleda da je Fisasa i njegovu malu grupu prijatelja jurila, a potom i uhvatila u zamku veća grupa nacista. Sve se dešavalo u pristustvu pripadnika policijske motociklističke jedinice DIAS. Nekoliko minuta kasnije, antifašistu je dva puta ubo jedan od nacista koji je izašao iz kola i napao ga. Panduri su na licu mesta uhapsili napadača. Ali tačne okolnosti ovog ubistva još nisu potvrđene, a veliki deo vesti dolazi iz mejnstrim medija i njihovih izveštaja.\nPavlos Fisas je podlegao povredama ubrzo nakon što je prbačen u bolnicu Nikeja. Sahrana će se obaviti 19. septembra na groblju Shisto.\nTokom proteklog perioda, bilo je nekoliko pokušaja ubistva i ubistava “obojenih ljudi” (imigranata, itd.) širom Grčke. Ovog puta fašistička đubrad su ubila belog levičara koji je rođen u Grčkoj. Izgleda, međutim, da Pavlos Fisas nije bio član nijedne levičarske organizacije, već ulični borac sa velikim antifašističkim delovanjem. Killah P(ast) je bilo njegovo umetničko ime kao hip-hopera/repera:\nU međuvremenu, bilo je velikih “reprekusija” u zvaničnoj politici. Partije establišmenta su već pokušale da manipulišu ovim smrtonosnim incidentom zarad predizbornih dobitaka, dok su parlamentarne siledžije iz “Zlatne zore”, kao i uvek, demantovale bilo kakvu umešanost svojih odanih sledbenika u bilo kom ubistvu, opet zbog predizbornih dobitaka. Međutim, 45-godišnji ubica Jorgos Rupakijas, stanovnik Nikeje, priznao je svoje zlodelo policiji, kao i svoje bliske veze sa “Zlatnom zorom” (koja je dobro dokumentovana, npr. na ovoj slici su poslanik “Zlatne zore” Kostas Barbarusis i sa njegove desne strane ubica Jorgos Rupakijas). Ubica se nalazi u pritvoru, a pritvoreno je još troje nacista – uključujući i njegovu ženu (zbog prikrivanja dokaza od Rupakijasovoj povezanosti sa nacističkom partijom).\nAnarhistički transparent na centralnom trgu u Tebi: “Nijedan pedalj zemlje fašistima – Živela međunarodna anarhistička pobuna.”\nBaner solidarnosti na uglu ulica Riger i Lajbig u Berlinu (u blizini skvotova Rigaer94 i Liebig34): “Ništa i niko se ne zaboravlja! Organizuj antifašističku samoodbranu!”\nDana 18. septembra, u više od dvadeset gradova/opština širom Grčke, upućen je poziv na proteste kao odgovor na ubistvo. Takođe, u nekoliko gradova su uništene prostorije “Zlatne zore” (npr. u Kaniji na Kritu), a policijske snage napadnute. Tokom dana dešavale su se različite direknte akcije na brojnim spontanim protestima.\nTokom velikih večernjih demonstracija u blizini mesta ubistva u Keraciniju, izbili su žestoki sukobi sa policijom; na desetine demonstranata je privedeno usred uličnih borbi (mnogima preti podizanje optužnica). Pre tih sukoba, antifašisti su efikasno napali vođu desničarske partije “Nezavisni Grci” i njegove patriotske krvnike. Najmanje jedan demonstrant je pretrpeo teške povrede oka jer ga je ispaljeni policijski suzavac pogodio direktno u oko, a operisan je u lokalnoj bolnici. Doktori jedne bolnice u Pireju su izjavili da su svi primljeni demonstranti, njih 31, imali povrede glave koje su im naneli panduri iz jedinica DIAS i DELTA. Pored toga, policijske jedinice za razbijanje demonstracija i siledžije u civilu zajedno su napadali antifašiste tokom demonstracija u Pireju (video).\nSukobi su se dogodili i u Solunu i Patrasu, gde su se – prema izveštajima – takođe desila masovna privođenja demonstranata.\nantifašizamantirasizamAtinaGrčkakillah pmas medijinacistički šljampavlos fisaspirejseptembarsukobiubistvo\nAtina: Suđenje u slučaju Revolucionarne borbe – posvećeno Lambrosu Fundasu\nIzjava pripadnika Revolucionarne borbe od 6. februara 2012. o oružanom metežu u naselju Dafni tokom kog je u borbi sa policijom ubijen Lambros Fundas\nRepresivne operacije protiv Revolucionarne borbe su počele oružanim metežom u naselju Dafni 10. marta 2010., kada je naš drug Lambros Fundas ubijen u okršaju sa policajcima Andreasom Haskisom i Teodorosom Kumarapisom.\nIako je ovaj incident postao polazna osnova za istrage koje su rezultovale našim hapšenjem, apelacioni tužilac Makropulos nije pozvao dvojicu policajaca ubica Lambrosa Fundasa da svedoče na ovom suđenju, već je pozvao samo vlasnicu kola koja su drugovi pokušali da eksproprišu sa ciljem upotrebe u akcijama organizacije.\nOčigledno je da sudske vlasti nisu pozvale dvojicu policajaca ne zbog bilo kog drugog razloga do njihove zaštite, dokazujući time – kao što smo ranije rekli – srastanje sudskih i policijskih vlasti. Očigledno je da apelacioni sudija pokušava da zaštiti ubice Lambrosa Fundasa.\nTo nas ne iznenađuje. Na sličan način nismo iznenađeni činjenicom da okolnosti u vezi ubistva Lambrosa Fundasa nisu istražene, i da nikada i neće biti istražene od strane ma kog sudije. Uloga sudija, kao i ovog suda naravno, jeste da zaštite klasističke interese šefova, bogatih i njihovih lakeja i sledbenika, a to su niko drugi do policajci.\nA to pokazuje licemerje državne pravde, jer kada sudije i ostali zvaničnici režima govore o vrednosti ljudskog života, oni isključivo misle na živote pripadnika njihove klase, onih kojima i sami služe, tj. na živote istih onih ljudi koji čine ekonomsku i političku moć, i ovih koji ih štite, odnosno, pripadnike policije.\nZa sudije i ovaj sud, vredan je život batinaša i pretorijanaca ovog režima, kao na primer [pandura] Mancunisa, Margelosa, Stamosa, koji su svi obučeni i plaćeni da napadaju, muče i ubijaju. A još vredniji su, za ovaj sud, životi pojedinaca poput bivšeg ministra javnog reda Vulgarakisa, koga narod mrzi. Prema klasističkoj “pravdi”, vrednost ljudskog života se meri u odnosu na klasnu poziciju svakoga od nas; mereno time da li služi vlastima i kriminalnom režimu koji nazivaju kapitalizam i tržišna ekonomija.\nLambros Fundas će biti zapamćen kao borac za slobodu koji se dao svoj život pripremajući se za još jedan udarac Revolucionarne borbe protiv režima.\nOn je dao svoj život kako ne bi prošla okupacija grčke vlade, MMF-a, ECB i EU; kako ne bi prošla trenutna državna hunta i kapital; kako ne bi prošao novi totalitarizam koji političke i ekonomske elite žele da nametnu širom sveta, povodom svetske finansijske krize. Lambros Fundas je dao svoj život boreći se da krizu učini prilikom za socijalnu revoluciju.\nNasuprot tome, ubice Lambrosa Fundasa – Andreas Haskis i Teodoros Kumarapis, biće zapamćene u istoriji kao plaćenici i pripadnici ubilačkih mehanizama. Oni će ostati zapamćeni u istoriji kao marionete jednog nepravednog i kriminalnog režima, kao marionete i lakeji onih koji pljačkaju, ugnjetavaju i eksploatišu ljude.\nIsto kao što će ovaj sud biti zapamćen u istoriji kao specijalni sud koji saslušava revolucionare i borce koji se bore za uništenje kapitalizma i države, kao sud koji zastupa izdajnike naroda, kao savremene kolaboracioniste koji stoje na usluzi supranacionalnoj ekonomskoj eliti.\nNaša je dužnost kao članova Revolucionarne borbe da u ovom sudu klasnih neprijatelja branimo Lambrosa Fundasa. Pored toga, političko preuzimanje odgovornosti za naše učešće u Revolucionarnoj borbi bilo je, naravno, stvar ne samo zauzimanja za našu organizaciju, već i odbrane našeg druga.\nZa nas, njegove drugove iz Revolucionarne borbe, Lambros Fundas nije preminuo. On je u našoj krvi i vazduhu koji, kao borci, dišemo. On se nalazi u našim ciljevima i zadacima. On je identifikovan sa našom organizacijom i našom borbom. Svakog dana, svakog trenutka, on je prisutan. ON JE BESMRTAN.\nČlanovi Revolucionarne borbe\nPola Rupa, Kostas Gurnas, Nikos Maciotis\nizvor i srodni blog\nanarhistifebruarKostas GurnasLambros Fundasnikos maciotisPola Rupapolitičko suđenjeRevolucionarna Borbaubistvozatvor Koridalos\nBarselona: “Oni nisu radnici, oni su siledžije u uniformama!”\nLetak sa ulica Barselone protiv katalonske policije, represivne snage odgovorne za ubistvo više ljudi:\n1.1.2012. Mladić koga je u Manresi uhapsila katalonska policija, umire u bolnici nakon što je pretučen (sa lisicama na rukama)\n7.1.2012. Smrt mladića zatočenog u Centru za pritvor imigranata (CIE) u Slobodnoj zoni, nakon što su mu agenti nacionalne policije uskratili medicinsku pomoć koju je tražio…\nA to su samo poslednja dva slučaja.\nOni koji brane poredak bede, mučenjem i ubistvima nisu radnici; oni su nasilnici u uniformi. Podižemo glave uprkos ubicama i sistemu koji štite!\nOni koji tuku demonstrante, muče i ubijaju ljude u policijskim stanicama, oni koji zlostavljaju i ponižavaju druge, i brane poredak bede putem zastrašivanja i agresijom… ONI NISU RADNICI, ONI SU SILEDŽIJE U UNIFORMI!\nBarselonadržavni terorizamKatalonijamučenja u policijskim stanicamaŠpanijaubistvo\nAntimilitarizam, Ekologija-Zdravlje, Represija, Vesti, Video-Multimedija\nEgipat, decembar 2011.\n17. decembar: Video prikazuje vojno-policijske snage kako nemilosrdno napadaju i ubijaju demonstrante\n16. decembar: Svedočenje mladog demonstranta koga je vojska surovo pretukla (titlovi na grčkom/engleskom jeziku)\n16.-19. decembar: Četiri dana smrti / izvor: mosireen\nHITNO NA SOLIDARNOST SA BRAĆOM I SESTRAMA IZ EGIPTA\ndecembardržavni terorizamEgipatKairoprotestisolidarnostubistvovojna hunta\nIzdavaštvo, Represija, Saopštenja, Vesti, Zatvori\nNemačka: Direktna akcija protiv zatvora u Hamburgu\nVeliki broj ljudi se 30. decembra okupio na kratko – ali su se dobro videli i čuli – ispred zatvora za pritvor i deportacije Holstenglacis u Hamburgu. Demonstranti su držali transparent sa rečima “Sloboda za sve – protiv zidova” (na nemačkom jeziku), održan je i govor protiv svih zatvora, zatvorenici su bili pozdravljeni. Demonstranti su ispalili i bacali mnogo pirotehnike, dok su kapija, ulaz i osmatračnice obojene “bombama” sa bojom. Kada su se svinje pojavile, ljudi su okončali akciju i otišli. U večernjim satima policija je u tom području izvela brojne provere identiteta slučajnih prolaznika.\nPozdravi svim NG demonstracijama protiv zatvora u Berlinu, Bremenu, Kelnu, Štutgartu i širom sveta!\nZa svet bez ugnjetavanja i eksploatacije!\nFlajer (na nemačkom jeziku) koji je deljen tokom akcije. Tekst se je nedavnoj smrti zatvorenika u zatvoru Holstenglacis. On je oduzeo sebi život, ali su ga zapravo ubili zatvor, država, ova realnost. flajer u pdf formatu\nborbe zatvorenikadecembardemonstracije protiv zatvoradirektna akcijadoček nove godinehamburgnemačkanovogodišnje večeokupljanjeprotestisolidarnostubistvozatvor holstenglacis


Jaki, energični i siti: Koji je najbolji način ishrane za dobro zdravlje | Zanimljivosti | Ostalo\nJaki, energični i siti: Koji je najbolji način ishrane za dobro zdravlje 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nJaki, energični i siti: Koji je najbolji način ishrane za dobro zdravlje\n14.01.2017 08:02 04.09.2018 01:27\nNaučna istraživanja su pokazala, da ishrana, bazirana na voću, povrću, mahunarkama, žitaricama i orašastim plodovima, predstavlja najbolju kombinaciju životnih namirnica. Ovakva ishrana, osnovni je preduslov dobrog zdravlja i dugovečnosti. Konzumiranje prirodnih nerafinisanih namirnica (bez dodataka/aditiva) je dobra preventivna mera protiv nastanka mnogih oboljenja. Ovakvim načinom ishrane, uz druge korake ka zdravijem načinu života, moguće je sprečiti pojavu većine bolesti, izbeći njihovo pogoršanje ili ih čak i izlečiti.\nŽitarice: One treba da čine osnovu naše ishrane; obuhvataju hleb od celog zrna žitarice, testenine, pirinač i kukuruz. Kada ih biramo u nerafiniranom obliku, bogate su dietetskim vlaknima, složenim uglenim hidratima i mnoštvom vitamina i minerala.\nPROČITAJTE JOŠ: Ishrana koja ugrožava zdravlje: Ovako izgleda jelovnik Anđeline Džoli\nVoće i povrće: Ova vrsta hrane javlja se u širokoj raznolikosti boja, ukusa i sastava, i najbogatiji je izvor zaštitnih fitohemikalija, antioksidanata, vitamina i minerala. Mnogi ljudi više vole voće nego povrće, ali potrebna je uravnotežena upotreba obe vrste. Namirnice iz ove grupe koje imaju izrazitu boju često imaju najveću količinu fitohemikalija i antioksidanata.\nMahunarke, orašasti plodovi i semenke: Mahunarke, kao što su pasulj, grašak i sočivo, odličan su izvor dobrih belančevina, kao i minerala, vitamina i drugih zaštitnih sastojaka. Orašasti plodovi i semenke obezbeđuju osnovne masti, ali budući da su koncentrisani izvor kalorija, trebalo bi da ih ograničimo na ne više od jednog do dva posluženja dnevno.\nMasti, ulja, šećer i so: Telu su ovakve namirnice potrebne samo u malim količinama. Iako su esecijalne masti i natrijum važni za dobro zdravlje, prekomerna količina može da prouzrokuje ozbiljne zdravstvene probleme. Jod je mineral koji se u tragovima javlja u organizmu i lako se unosi u dovoljnoj količini upotrebom jodirane soli, ali se, takođe, može uneti upotrebom morske soli i drugih dodataka. Rafiniran šećer nam nije potreban za dobro zdravlje, ali male količine daju ukus hrani. Savremeni nutricionisti smatraju da biljna hrana treba da predstavlja temelj zdrave ishrane da bi se održalo dobro zdravlje i smanjio rizik od bolesti. Ono što je najvažnije kada je u pitanju uravnotežena ishrana namirnicama biljnog porekla jeste dobar izbor raznovrsne hrane čija boja, sastav i ukus čine ishranu privlačnom i korisnom. Takva hrana je najbolja kada se koristi u svežem stanju: neobrađena i nerafinisana. Celovita hrana treba da bude cilj.\nzdrava hrana zdrava ishrana zdravlje


Odabir za formulu-feed - Informacije - 2020\nOdabir za formulu-feed\nŽelim da nahranim bebu, ali svi kažu da je bolje dojiti. Je li ovo istina?\nHranjenje formulom i dojenje su validni i zdravi izbori za vašu bebu. Odluka da učinite jedno ili drugo - ili kombinacija oboje - isključivo je lična i ovisi o tome šta je ispravno za vašu porodicu i okolnosti.\nMajčino mlijeko daje bebi najbolju moguću prehranu, štiti od infekcije, pa čak i prilagođava prehrambenim potrebama vašeg djeteta (nešto što formula ne može učiniti). Imate i koristi: dojenje vam pomaže da se povežete s bebom, a istraživanje sugerira da čak može smanjiti rizik od raka jajnika i dojke.\nAko je moguće, možda ćete htjeti pokušati s dojkom, barem tokom prvog mjeseca, kako bi prirodni imunitet mogao prenijeti na vaše dijete.\nIli, razmislite o kombinaciji dojenja i hranjenja formulom. Ako dojite, u redu je davati formulu za bebu jednom dnevno sve dok je dobro uspostavljeno snabdijevanje majčinom mlijekom, što se obično dešava u roku od mjesec dana od rođenja. Neke žene na taj način dopunjavaju jer im hranjenje sa formulama daje predah (posebno usred noći) i omogućuje partneru da pomogne da nahrani bebu.\nTo je rečeno, ekskluzivno hranjenje formulama - bilo od početka ili nakon perioda njege - takođe je zdrav način nahraniti vašu bebu. Formula čak ima nekih vitamina i drugih hranjivih sastojaka koje dojene bebe moraju dobiti od suplemenata, poput vitamina D.\nAko ste zabrinuti zbog svog izbora, pokušajte razdvojiti medicinske činjenice od političke i kulturne retorike. Ljekar vašeg djeteta sarađivat će s vama kako bi osigurao da vaša beba dobije sve potrebne hranjive tvari i zacrtati svoj rast kako bi se osigurala da dobro raste. Na kraju, najvažnija stvar koju možete učiniti svojoj bebi je ljubav i njegu - i to uključuje hranjenje na njoj kojim god odabrali.\nPostoji puno razloga zbog kojih se žene odlučuju na hranjenje formulom. Među njima je rođenje bebe sa slabim sisalnim refleksom (uobičajeno kod prevremeno rođene dece), dugotrajno odvajanje majke-novorođenčadi, bolno dojenje, strah da beba neće dobiti dovoljno mleka, potreba da se vrati na posao, zdravstveni problem koji potrebni su lijekovi koji nisu sigurni za dojilje i želja da se ostalim članovima porodice pomogne u nahranjivanju bebe.\nKoju vrstu formule trebam koristiti?\nVećina formula nastaje od kravljeg mlijeka ili soje. Postoje i specijalizovane formule za bebe koje su alergične na mlijeko ili sojine proteine, kao i za bebe koje su prerane ili imaju nisku porođajnu težinu. Svaka formula koju odaberete treba da bude ojačana gvožđem kako bi se spriječila anemija. Da biste saznali više o odabiru prave formule za svoju bebu, pogledajte naš članak i porazgovarajte sa ljekarom vašeg djeteta.\nZašto ne mogu samo nahraniti kravlje mlijeko za bebu?\nNikada ne hranite kravlje mlijeko za vaše novorođenčad. Jednostavno se ne preporučuje tek nakon prvog rođenja djeteta jer nema odgovarajuće hranjive sastojke u pravim omjerima za rastuće novorođenče. Može i izazvati probavne smetnje.\nSaznajte više o tome kada trebate dijete prebaciti na obično kravlje mlijeko i kako izvršiti prelazak.\nŠta su formule za praćenje i treba li preći na jednu?\nFormule za praćenje posebno su dizajnirane za bebe od 4 do 12 mjeseci koje već jedu neke čvrste tvari. Formule za praćenje sadrže više kalcijuma, gvožđa, proteina i kalorija nego formule za novorođenčad.\nVećini beba nije potrebna formula za praćenje. Liječnici ohrabruju roditelje da u dobi od 4 do 6 mjeseci uvedu čvrstu hranu (žitarice, pire meso, voće i povrće), umjesto da ih pune formulom.\nIpak, to zavisi od pojedinog djeteta. Bebe s alergijama na hranu, one koje su vrlo osjetljive na različitu hranu i one s prošlošću lošeg rasta mogu imati koristi od praćenja formule. Razgovarajte sa lekarom šta je najbolje za vašu bebu.\nHteo bih da nadopunim majčino mleko sa formulom. Kako to treba učiniti?\nSavjetnici za dojenje savjetuju da pričekate da se unese bočica dok dijete ne napuni 4 tjedna. Do tada, obično je dobro uspostavljeno dojenje, ali još uvek nije vjerojatno da će se oduprijeti novoj bradavici. (Nega i uzimanje bočice zahtevaju različite vrste sisanja.)\nNajbolje je da neko drugi da prvu bocu, jer beba može osjetiti miris po vama i vašem mlijeku i možda će odbiti uzeti bocu ako ste u blizini.\nAko planirate da koristite formulu za povremeno hranjenje, nemojte nuditi više od jedne boce svakih 24 sata. Inače bi proizvodnja vašeg mlijeka mogla usporiti. Ako se uskoro vraćate na posao i planirate da njegovatelj pruži bebi formulu dok nemate i medicinska sestra kad ste kod kuće, olakšajte je tako što ćete svako hranjenje bočicom zamijeniti svaka tri do četiri dana.\nDobijte više savjeta o dopunjavanju formulom.\nPogledajte video: The Floor is Lava (Oktobar 2020).\nCopyright 2020 \_ Informacije stručnjaka o trudnoći i roditeljstvu \_ Odabir za formulu-feed


Usavršavanje | Medicinska škola Čačak - Part 9\nHome » Usavršavanje (Page 9)\nSeminar “Informatička aktualizacija” za Medicinsku školu\n18/04/2016 13:53 / no comments\nU Regionalnom centru Čačak održan je 27. marta 2016. godine seminar “Informatička aktualizacija”. Seminaru je prisustvovalo 17 nastavnika iz Medicinske škole u Čačku. Slike pogledajte na linku.\n01/03/2016 12:45 / no comments\nU Regionalnom centru Čačak održan je 20. februara 2016. godine seminar “Informatička aktualizacija”. Seminaru su prisustvovale profesorke Sanja Perovanović i Nataša Pantović. Učesnici su za pohađanje ovog seminara dobili 8 bodova. Fotografije sa seminara možete pogledati na linku.


Fudbalerke „Spartaka“ trijumfovale su na turniru na Tenerifima | GradSubotica\nIzvori | 23. avgusta 2018.\nFudbalerke „Spartaka“ trijumfovale su na turniru na Tenerifima\nFudbalerke „Spartaka“ vratile su se iz Španije kao pobednice velikog međunarodnog turnira, koji je održan na Tenerifima.\nDo velikog pobedničkog pehara „Golubice“ su došle nakon trijuimfa od 3:1 protiv domaće „Malage“ i pobede od 2:1 protiv „Tenerifa“. U finalu raspoložene Subotičanke za protivnika su imale izuzetno jaku i kvalitetnu ekipu „Sportinga“ iz Lisabona, protiv koje su, sasvim zasluženo, slavile, posle izvođenja jedanaesteraca, sa 4:2.\nFudbalerke „Spartaka“ sada se okreću obavezama u šampionatu Superlige, a 12. septembra predstoji im prvi meč šesnaestine finala Lige šampiona protiv „Bajerna“ iz Minhena.


Lokalne vijesti | olovka.info | Vijesti iz opština i gradova u BiH.\nNaslovna\tVijesti\tLokalne vijesti\nRukovodstvo Medžlisa Islamske zajednice (MIZ) Doboj načinilo je ozbiljan propust u aranžiranju prostorije za susret predstavnika Islamske zajednice sa članom Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz reda srpskog naroda Miloradom Dodikom, kada su istaknute samo zastava IZ u BiH i bosanskohercegovačkog entiteta RS, saopšteno je iz Ureda za odnose s javnošću Rijaseta Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini.\n„Islamska zajednica ovo smatra ozbiljnim propustom, zbog čega se izvinjava svim svojim članovima i pripadnicima, a unutrašnjim procedurama će biti ustanovljena odgovornost nadležnih organa Islamske zajednice. Istovremeno, Islamska zajednica pozdravlja susrete i saradnju predstavnika Islamske zajednice sa svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini kako bi se osigurala prava građana muslimana na svakom dijelu njene teritorije“, dodaje se u saopštenju.\nU dobojskom Jevrejskom kulturnom centru, u srijedu 11. decembra 2019, otvorena je izložba ogledala…\nDOBOJ: Dodik, Jerinić i Petrović uručili ključeve stanova za mlade bračne parove\nZa devet stanova i za isto toliko mladih bračnih parova iz Doboja koji su…\nDOBOJ: Lukač i Jerinić pustili u rad savremeni sistem video-nadzora\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač i gradonačelnik Doboja Boris Jerinić pustili su…\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik donirao je danas 100.000 KM za izgradnju Islamskog…\nMilorad Dodik, srpski član Predsjedništva BiH, danas će u Doboju uručiti ključeve stanova mladim…\nU srijedu, 11. decembra, u galeriji Jevrejskog kulturnog centra, u suorganizaciji Jevrejskog kulturnog centra…\nRukometaši Sloge doživjeli su tek drugi poraz u ovogodišnjem šampionatu BIH, pošto su u…\nU nedjelju, 8. decembra 2019, odigrane su utakmice 2. Doboj kupa za generaciju fudbalera…


OZLOGLAŠENI BARNERVERNET SISTEM I U SRBIJI - DECA KAO VRLO PROFITABILAN BIZNIS - Veliko istraživanje deo 1.\n08/05/2018 Global Media AKTUELNO, RAZOTKRIVANJE 0\nOZLOGLAŠENI BARNEVERNET SISTEM I U SRBIJI – DECA KAO VRLO PROFITABILAN BIZNIS\nNekoliko poslednjih slučajeva oduzimanja dece od svojih bioloških ili hraniteljskih porodica otvorilo je niz pitanja ali i dalo niz odgovora. Iako je, sada već tradicionalno, trend da se od istine beži pokušaćemo da je približimo što većem broju čitalaca jer bolja je i istina koja škodi nego laž koja pomaže.\nPrvo, koji je zajednički imenitelj, oduzimanja dece od svojih bioloških roditelja kao što je to na primer slučaj porodice Trkulja (u momentu oduzimanja devojčica je imala samo 6 godina), hraniteljske porodice kao što je to na primer slučaj prof. dr. Mila Alečković (ne manje važno – univerzitetski predmeti koje predaje Psihologija ličnosti, Psihopatologija ličnosti, Antropologija ličnosti, Kognitivna neuro psihologija, Psihologija stvaralaštva, Psihološke škole i pravci, Psihologija učenja 2, Psihologija manipulacije …), i sigurno ne poslednji slučaj porodice Milojković (oduzimanje bebe stare svega 20 dana)?\nNa prvi pogled svi gore pomenuti slučajevi ne mogu se staviti u istu ravan osim u jednom – načinu na koji su deca oduzeta. Ne manje važno a čime ćemo se ozbiljnije pozabaviti zašto i zbog čega? Pitanje motiva je osnovno pitanje od koga se polazi u svakoj iole smislenoj istrazi koja teži da rasvetli na primer zločine sa margina sa koje su i došli. To svaki iskusni krivičar ili istraživački novinar zna.\nJedni su siromašni, drugi ne oskudevaju; neki su možda politički angažovani, drugi nisu; jedni su eksponirani u javnosti, drugi to uopšte nisu. Dakle šta je to što spaja ne samo ove slučajeve oduzimanja dece iz porodica u kojima su ista rasla i kojima nije manjkalo ljubavi i topline?\nOdgovor je NAČIN na koji su oduzeta. U svim slučajevima (ne samo ovde pomenutim) način oduzimanja dece je isti a isti je vrlo surov i žestoko krši dečja prava kako po domaćem zakonodavstvu još više po međunarodnim standardima i konvencijama a čijih je i Srbija potpisnik. O pravima roditelja i hranitelja da i ne govorimo ali ćemo i o tome naravno govoriti jer ćutanje nije dostojno čoveka.\nAko se malo bliže upoznate kako se deca oduzimaju primetićete da je „postupak“ vrlo neuobičajen za ovo područje ali jeste uobičajen za model oduzimanja dece u sistemu ozloglašenog Barnevernet sistema karakterističnog za Skandinavske zemlje pre svega, naročito Norvešku koja je od ovoga napravila pravi vrlo unosan i neverovatno profitabilan biznis ali i mnogo više od toga. Jedan tekst na ovu temu svakako nije dovoljan u odnosu na količinu podataka do koje se došlo istragom koja svakodnevno donosi nove detalje a koji su predugo skrivani daleko od očiju obične javnosti.\nNačin kako se oduzimaju deca je, po pravilu i gotovo uvek, vrlo sadistički, bez trunke empatije a o samoj „brizi o deci“ nema ni govora, kao ni o tome da se radi o „najboljem interesu deteta“. Ne može biti najbolji interes nikoga da doživljava preteške psihološke traume koje će nesumnjivo doživotno ostaviti traga na detetu, roditeljima i onima koji se staraju o njima. Međutim, te prvobitne psihološke traume vrlo nasilnog oduzimanja dece (ako za time uopšte ima potrebe), samo je mala kap u moru onog što sledi nakon toga sa decom oduzetom na takav način.\nDa je „život deteta ugrožen“ nekom procenom nekoga ko u životu nije video dete koje oduzima ili zbog „anonimne prijave“ nekoga čiji se identitet i ne može ustanoviti ili se krije, floskule su i prazne mantre koje se ponavljaju u svim ovim slučajevima. U Srbiji ih aminuje Dragan Vulević, alfa i omega oduzimanja dece u Srbiji iz Ministarstva za rad i socijalna pitanja, koji je više puta u javnim nastupima i sam menjao „svoje“ mišljenje.\nJedan od njegovih intervju-a koji ovo potvrđuje možete naći i u Večernjim Novostima u članku pod nazivom „Država godišnje oduzme 500 dece“, autor: V. Crnjanski Spasojević od 17. januara 2016. godine. U istoimenom članku on objašnjava pod kojim uslovima se deca mogu oduzeti iz primarnih porodica, kao i koliko dece godišnje oduzmu Centri za socijalni rad, a koliko bi zaista moglo, navodeći cifru od čak 400.000 godišnje (toliko se dečjih dodataka dodeljuje, pa je on tu izveo paralelu) a da je to sada samo oko 1.000. On takođe napominje da se roditelji gotovo uopšte i ne žale na Odluke Centara i Rešenja koja on potpisuje sada, čini se kao na filmskoj traci.\n„Slučajevi u kojima se roditelji bore da dobiju nazad svoje dete u Srbiji nisu toliko česti jer se kod nas deca izmeštaju iz porodice samo u krajnjoj nuždi, ukoliko roditelji kontinuirano rade na njihovu štetu, zanemaruju ih, zlostavljaju, krše njihova prava, ugrožavaju im zdravlje i bezbednost.“ – kaže Dragan Vulević, načelnik Odeljenja za upravno-nadzorne poslove u oblasti porodične zaštite pri Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja. „Ti roditelji praktično sami sebe na neki način diskvalifikuju i ne pokazuju interesovanje da vrate decu. Na odluke centara o privremenom izmeštanju Ministarstvo, kao drugostepeni organ, dobije tek 10-20 žalbi godišnje. Na odluke suda o trajnom oduzimanju, žalbi je još manje.“ – navodi u ovom kontradiktornom tekstu Dragan Vulević.\nU istoimenom tekstu Dragan Vulević kaže da „se Srbija razlikuje od ostalih evropskih zemalja, posebno Norveške, koju su u poslednje vreme potresali talasi nezadovoljstva i protesti zbog prekomernog i neselektivnog oduzimanja dece“ ali ne kaže otkud nepregledni spiskovi njegovih zaposlenih na listama saradnika Norveškog ozloglašenog Barnevernet-a, do kojih se u istrazi došlo, zatim kakva je veza komercijalnih nevladinih organizacija, udruženja, pravnih i privatnih lica sa Centrima za socijalni rad, ko, kada, kako i pod kojim uslovima sklapa Ugovore o „međunarodnom posredovanju za usvajanje dece“ i u kom svojstvu, kome se sve dostavljaju podaci o deci i zašto, dalje, zašto se prosleđuju podaci Norveškoj i Norveškom Barnerernet-u, ZAŠTO se prosleđuju podaci Univerzitetskoj bolnici Severna Norveška (The University Hospital Nord-Norge) koja je deo Helse Nord RHF? Kome se još sve i ZAŠTO prosleđuju podaci? On ne kaže da su u pitanju čisto komercijalne firme niti šta se sve krije iza toga. A krije se i previše toga…\nSpiskovi zaposlenih u Centrima za socijalni rad Ministarstva za rad, socijalnu i boračku zaštitu pronađeni i na spidkovima ozloglašenog Norveškog Barnevernet – na slici Smilja Igić psiholog Gradskog centra za socijalni rad Beograd – Zvezdara\nNa priloženoj slici je psiholog gradskog centra za socijalni rad Smilja Igić kao pošiljalac date, ujedno i suvlasnik profitabilne, komercijalne organizacije pod nazivom „Crisis Centre for Men Serbia“ („Krizni centar za muškarce“), a koja se pojavljuje i u drugim vidovima različitih organizacionih oblika. Na ovoj listi se mogu videti i pronaći i drugi zaposleni u centrima za socijalni rad. U interesu deteta? Ili u interesu profita? Možda u interesu poboljšanja demografske slike Norveške? Jedna slika govori više od hiljadu reči, pogledajmo je dobro:\nDepopulation Project in Europe Countries 2017 to 2050\nKoje su to „nevladine organizacije“ u pitanju, koje agencije za takozvano „posredovanje za međunarodna usvajanja dece“ („Adoptionscentrum“ iz Švedske, „Atid Hayeladim“ iz Izraela i nebrojene druge, koje se, zbog limitiranosti teksta na žalost se neće pojaviti u ovom članku, a koje niču kao pečurke posle kiše i koje posećuju Centre za socijalni rad ugovarajući ŠTA?), su pitanja od opšteg, dakle javnog interesa i neshvatljivo je da ti Ugovorni odnosi budu toliko zavijeni velom tajne. Čim se nešto toliko skriva, znači da tu nešto debelo nije u redu jer, da je u redu, ne bi se skrivalo. A previše se toga skriva.\nKo to sve ima pristup dati (podacima) nesumnjivo najosetljivijih kategorija stanovništva tj. dece? Neka od njih, proverom je utvrđeno, čak nisu ni upisana u bazi APR-a, a pojavljuju se kao ugovarači sa centrima za socijalni rad vezano za usvajanje dece. Nažalost, ti Ugovori nisu dostupni javnosti, samo manji deo jeste. Zato se zašlo još dublje i počela je da pristiže data iz baza podataka zemalja koja posećuju naše centre i onda je počela da se otvara Pandorina kutija. U narodu se kaže: „Ko laže taj i krade…“ Svako može da priča šta poželi, ali samo retki činjenično potkrepe svoje reči saznanjima do kojih dolaze. Pa hajde da počnemo.\nNajbolje čuvana tajna jeste tajna da su deca uveliko postala vrlo profitabilan biznis, a sve preko onih koji bi bar deklarativno trebalo da se brinu o njima.\nPrateći tragove novca ovog vrlo profitabilnog biznisa sa decom, došao sam u posed vrlo interesantnih informacija o tome šta se zapravo dešava sa decom koja se oduzimaju od roditelja pod različitim izgovorima, zašto se to radi i zašto je oduzimanje dece od njihovih bioloških roditelja ili hranitelja u drastičnom porastu, kao i zašto je uključeno baš toliko mnogo privatnih agencija, pre svega “za međunarodno posredovanje pri usvajanju dece”, nevladinih organizacija, formalnih i neformalnih udruženja, grupa, grupacija, drugih pravnih subjekata, ali i privatnih lica, kao i u čemu se zapravo ogleda njihova tako čvrsta veza sa, pre svega Centrima za socijalni rad ali i psihijatrijskim ustanovama, i nadalje sa, ostalim institucijama sistema. A taj sistem trebalo bi da štiti decu i njihova prava, a ne da ih ugrožava o čemu će biti više reči u narednom tekstu, gde će taksativno biti nabrojano koja su sve prava ne samo pogažena, već smrskana u paramparčad, kao i za ljudski mozak gotovo neverovatno nehumano i nečovečno postupanje prema deci, postupanja koja su ne samo teška krivična dela već su čak i gora od zločina činjenih od strane nacističkih struktura. Ali i tu se u istrazi došlo do konkretnih činjenica, koje će biti prezentovane javnosti i koja traže odgovore – ne samo od institucija, već od svakog pojedinačnog građanina.\nVi možete ući u najcrnju sobu punu zla, punu tame i upaliti jednu vrlo malu sveću i momentalno tama beži. Ali obrnuto ne možete učiniti. Možete ući u veoma osvetljenu sobu punu istine i mudrosti, pravičnosti i zadovoljstva, zdravlja i harmonije sa univerzalnom snagom; možete uzeti bilo koju količinu tame i otići u tu veoma osvetljenu sobu i nećete imati nikakvog efekta – reče jedan pametan čovek. Pa hajde onda da upalimo tu malu sveću…\nHajde prvo da ispratimo sve konekcije i sve novčane tokove, sve uključene fondove i fondacije, takozvane nevladine organizacije a koje su povezane sa nacionalnim centrima za navodnu dobrobit dece uključenih u ovaj megabiznis.\nOvom prilikom želim da vam predstavim jedan manji deo podataka i informacija do kojih sam došao u ovoj istrazi:\nPet glavnih igrača kontroliše dve trećine norveškog tržišta za decu. Neki od njih su u vlasništvu fondova registrovanih u Londonu, Guernseiu i u Švajcarskoj. (Gernzi je ostrvo u engleskom kanalu blizu obale Normandije.)\nSlučaj: Međunarodno trgovanje decom – “Dobrobit dece” koja ostvaruje milijarde čistog profita godišnje\nKako vlada troši sve više i više novca za navodnu dobrobit dece, nordijski socijalni giganti su u velikoj meri i uveliko izašli na otvoreno tržište.\nPolovina od 20 kompanija sa najvećom zaradom u 2016. godini je u vlasništvu pet glavnih grupa.\nNjihove kompanije za “dobrobit” dece su ostvarile ukupan promet od 3,2 milijarde u 2016. godini. To čini oko dve trećine ukupnog prometa u industriji, svih kompanija koje, prema nalazima iz Brønnøisund registra, posluju u tzv. brizi o deci.\nČetiri grupe kontrolišu strani investicioni fondovi.\nŠvedski gigant Humana je u poslednjih nekoliko godina prisvojio i postao vlasnik devet norveških kompanija. Poslednja investicija je napravljena 2016. godine kada su kupili uspešnu KOA grupu za 190 miliona. Humanu pak kontroliše Argan Capital iz Londona (UK, Ujedinjeno Kraljevstvo).\nŠvedski tim za socijalnu zaštitu Tim Olivia AB poseduje šest norveških kompanija za zaštitu dece, kao i kompanije u zdravstvu i negu osoba. Ova Grupa je kontrolisana od strane Fonda za nabavku pod nazivom Procuritas, koja je registrovana u Švedskoj, Gernzi-ju i Švajcarskoj. Gernzi je dobro poznat poreski raj, dok je Švajcarska 2016. godine bila četvrta na Okfamovoj lista poreskih rajeva.\nAleris Ungplan & BOI je najjači i najveći norveški igrač za decu i kontroliše ga švedska investiciona kompanija Investor, koja je u vlasništvu snažne i moćne finansijske porodice Vallenberg. Investitor poseduje EQT fondaciju. Aleris je samo u 2016. godini ostvario promet od skoro dve milijarde, 60 procenata zarade dolazi od tzv. “brige za decu”.\nUnicare Small Units je u vlasništvu Britanskog akvizicionog fonda G Square Capital, koja takođe kontroliše niz zdravstvenih ustanova kao i kompanija za brigu o deci i negu lica a sve preko i kroz Care Holdco AS.\nDodatak, norveška grupa Aberia, u vlasništvu multi-milijardera braće Kristian i Roger Adolfsen (Kristijana i Rodžera Adolfsena) ima pristojnu podršku od strane ove prave industrije za navodnu brigu o deci.\nOvde je predstavljen jedan manji deo, dok će se liste saradnika hobotnice zvane Barnevernet, kako iz Srbije, Crne Gore tako i drugih zemalja (a spisak je poduži a data pristiže neprestano) objavljivati sekvencijalno, kao i metodologije koje se primenjuju kao i načini njihovog rada, koji će pokazati o kakvoj se to zapravo brizi o deci radi.\nSledi slučaj nezakonitog, protivpravnog i vrlo brutalnog oduzimanja maloletne M.T. (šest godina) od njenih bioloških roditelja, sa svim podacima do kojih se došlo, a od kojih su neki i previše bizarni, koji do sada nikada nisu bili predstavljeni javnosti: podaci, svedočenja i informacije na koje javno mnjenje Srbije, regiona i sveta zasigurno neće ostati ravnodušni sve da to i želi…\n(Autor je istraživački novinar Međunarodne (IFJ) i Evropske Federacije Novinara (EFJ)) – Duško Velkovski – Investigative Journalist\nObjavljeno u štampanom izdanju lista Geopolitika (Geopolitics), mart 2018, broj 106, na stranama: 65, 66, 67\nNorwegian foster family sexually abuses 6-year-old, mother seeks help\nUkoliko ste voljni i želite da podržite nastavak istraživačkog rada na ovom slučaju koji zahteva puno rada, sredstava, resursa, ljudi, to možete učiniti OVDE\nMilan Malenović – novinar, zamenik glavnog i odgovornog urednika Lista Protiv Mafije:\n“Deo rezultata ovih istraživanja objavljujemo u Magazinu Tabloid broj 103 od 22. februara 2018. u tekstu “Belo roblje na crnom tržištu”. Pomozite kolegi Velkovskom da nastavi istraživanja.”\nTo možete učiniti OVDE\n“MODERNI DANAK U KRVI: Nekada su nam uzimali bebe odmah posle porođaja, danas im je draže da kupuju decu u predškolskom uzrastu.\nU saradnji sa Duško Velkovski Tabloid nastavlja istragu ko kupuje srpsku decu kao belo roblje.”\nDECA KAO NAJPROFITABILNIJI BIZNIS – REZULTATI ISTRAGE (deo)\nTreba mi pomoć i podrška kako bi se nastavilo istraživanje i istraga o međunarodnoj trgovini decom pod plaštom zakona jer se istraga proširila na više zemalja.\nDošao sam u posed veoma velike količine podataka.\nPrateći tragove novca ovog vrlo profitabilnog biznisa sa decom, u posedu sam vrlo interesantnih informacija o tome šta se zapravo dešava sa decom koja se oduzimaju od roditelja pod različitim izgovorima, zašto se to radi i zašto je u drastičnom porastu oduzimanje dece od njihovih da li bioloških roditelja ili hranitelja, kao i zašto je uključeno baš toliko mnogo privatnih agencija pre svega “za posredovanje međunarodnih usvojenja dece”, nevladinih organizacija, formalnih i neformalnih udruženja, grupa, grupacija, drugih pravnih subjekata i privatnih lica kao i u čemu se ogleda zapravo njihova tako čvrsta veza sa pre svega Centrima za socijalni rad.\nOva istraga košta izuzetno puno i ja sam uložio sve što sam imao.\nTreba mi vaša pórška da nastavim istragu koja se tiče vaše dece. Ako to ne želite potpuno vas razumem jer niste ničime pomogli ni porodici koja je previše postradala a puna su vam usta iste.\nHoću da ispratim sve konekcije i sve novčane tokove, sve uključene fondove i fondacije, takozvane nevladine organizacije koje su povezane sa nacionalnim centrima za navodnu dobrobit dece uključenih u ovaj mega biznis.\nBez vaše pomoći, to dalje neće biti moguće.\nPrezentovao sam vam već određena saznanja a sada bih želeo da vam predstavim jedan manji deo podataka i informacija do kojih sam došao u ovoj istrazi:\nPet glavnih igrača kontroliše dve trećine norveškog tržišta za decu. Neki od njih su u vlasništvu fondova registrovanih u Londonu, Guernseiu i u Švajcarskoj. (Gernzi je ostrvo u engleskom kanalu blizu obale Normandije.)\nSlučaj je: Međunarodno trgovanje decom – “Dobrobit dece” koja ostvaruje milijarde čistog profita godišnje.\nKako vlada troši sve više i više novca za navodnu dobrobit dece, nordijski socijalni giganti su u velikoj meri i uveliko otišli na norveško tržište.\nPolovina od 20 kompanija sa najvećom zaradom u 2016. godini je u vlasništvu pet glavnih grupa.\nNjihove kompanije za “dobrobit” dece su ostvarile ukupan promet od 3,2 milijarde u 2016. godini. To čini oko dve trećine ukupnog prometa u industriji, prema nalazima svih kompanija koje, prema Brønnøisund registru, posluju u tzv brizi o deci.\n• Švedski gigant Humana je u poslednjih nekoliko godina prisvojio i postao vlasnik devet norveških kompanija. Poslednja investicija je napravljena 2016. godine kada su kupili uspešnu KOA grupu za 190 miliona. Humanu pak kontroliše Argan Capital iz Londona (UK, Ujedinjeno Kraljevstvo).\n• Švedski tim za socijalnu zaštitu Tim Olivia Ab poseduje šest norveških kompanija za zaštitu dece, kao i kompanije u zdravstvu i negu lica. Ova Grupa je kontrolisana od strane Fonda za nabavku pod nazivom Procuritas, koja je registrovana u Švedskoj, Gernzi i Švajcarskoj. Gernzi je dobro poznat poreski raj, dok je Švajcarska 2016. godine bila četvrta na Okfamovoj lista poreskih rajeva.\n• Aleris Ungplan & BOI je najjači i najveći norveški igrač za decu i kontroliše ga švedska investiciona kompanija Investor, koja je u vlasništvu snažne moćne finansijske porodice Vallenberg. Investitor poseduje EQT fondaciju. Aleris je samo u 2016. godini ostvario promet od skoro dve milijarde, 60 procenata zarade dolazi od “brige o deci”.\n• Unicare Small Units je u vlasništvu Britanskog akvizicionog fonda G Square Capital, koja takođe kontroliše niz zdravstvenih i kompanija za brigu o deci i negu lica sve preko i kroz Care Holdco AS.\n• Dodatak, norveška grupa Aberia, u vlasništvu multi milijardera braće Kristian i Roger Adolfsen (Kristijana i Rodžera Adolfsena) ima solidnu podršku od strane ove prave industrije za navodnu brigu o deci.\nOvde je predstavljen manji deo a liste saradnika hobotnice zvane #Barnevernet kako iz Srbije, Crne Gore tako i drugih zemalja (a spisak je poduži) objavljivaču sekvencijalno kao i metodologiju i način rada.\nAko ste u mogućnosti i ako to želite podržite ovu istragu. Dalji rad više neće biti moguć bez vaše podrške.\nDuško Velkovski – istraživački novinar međunarodne i evropske federacije novinara | Investigative Journalist (IFJ) – International Federation of Journalists & (EFJ) – European Federation of Journalists\nTABLOID – List protiv mafije | Državna Rasprodaja Srpske Dece – BELO ROBLJE NA CRNOM TRŽIŠTU\nkako do usvojenja\nMinistarstvo za rad socijalnu i boračku zaštitu\nministarstvo za socijalnu zaštitu\nministarvo socijalne zaštite\npsiholog grdskog centra za socijalni rad\nSerbian Child Welfare\nSerbian Child Welfare Services


Sprema se spektakl za ceremoniju otvaranja EYOF-a\nU jednoj od sportskih dvorana Kantonalnog javnog preduzeća (KJP) ''Skenderija'' danas je održana jedna od završnih proba Plesne grupe pred ceremoniju otvaranja Evropskog olimpijskog festivala mladih (EYOF)\nFazlagić za Avaz.ba o EYOF-u: Bio je ovo Sizifov posao, ali vjerovali smo u ideju i zajednički san\nOsjećaji su pomiješani i recipročni vremenu provedenom u radu na ovom značajnom projektu - Zimskom olimpijskom festivalu mladih\nOlimpijski duh opet u Sarajevu: Ceremonija svečanog otvorenja EYOF-a bit će spektakularna\nNa olimpijskoj planini Trebević danas je održana konferencija za medije povodom ceremonije svečanog otvorenja Evropskog olimpijskog festivala za mlade (EYOF)\nSkaka: EYOF će vratiti olimpijski duh našem gradu\nGradonačelnik Sarajeva Abdulah Skaka smatra da gradovi postaju sve važniji za život ljudi, posebno glavni gradovi, te svjesni toga sve politike Gradske uprave usmjerene su ka ispunjavanju zadaće koju Sarajevo kao prijestonica Bosne i Hercegovine ima\nU okviru trodnevnog seminara šefova misija koji se, od 14. do 16. novembra održava povodom organizacije EYOF-a “Sarajevo i Istočno Sarajevo 2019”, Olimpijski komitet Bosne i Hercegovine posjetili su šefovi misija iz 46 evropskih zemalja\nSeminar šefova misija EYOF-a 2019. održava se od 13. do 16. novembra na Jahorini\nNa kružnom toku na Dobrinji postavljeni svijetleći olimpijski krugovi\nPlan je da se atraktivna obilježja, koja Sarajlije podsjećaju na nezaboravne olimpijske dane 1984., postave na sve ulaze u glavni grad BiH. Osim toga, ovim činom se najavljuje novi, veliki sportski događaj koji će privući više hiljada mladih sportista iz pedesetak država\nEYOF: Do sada prijavljene 43 zemlje\nDo početka EYOF-a su preostala još 324 dana, to je brojka koja nas polako podsjeća i uozbiljuje da nemamo i previše vremena. Do ovog trenutka svoje učešće na EYOF-u potvrdile su 43 evropske zemlje - kazao je Godinjak\nEYOF 2019 pokrenuo zvaničnu internet-stranicu\nDolazak na Evropski zimski omladinski olimpijski festival u Sarajevu i Istočnom Sarajevu do sada je potvrdila 41 država, saopćeno je iz EYOF 2019\nPripreme za EYOF: Ovog vikenda 16. FIS trka "Jahorina 2018"\nU subotu, 20.januara će se na stazi Prača voziti veleslalom u muškoj i ženskoj konkurenciji, a u nedjelju, 21.januara je na programu slalom na istoj stazi.\nPredstavljena maskota EYOF-a 2019\nPobjedniku je uručena nagrada od 1.500 KM\nKreirana idejna rješenja za maskotu EYOF-a 2019.\nZoran Cvjetković, mentor sa Likovne akademije u Sarajevu koji se bavi 3D animacijom, karakternim dizajnom i izradom maskota, kaže da su uspjeli kroz protekla tri dana usmjeriti ove mlade ljude do izrade odličnih rješenja\nBh ekipa sa EYOF 2017 doputovala u Sarajevo s bronzom Anđele Samardžić\nCrnogorac je naglasio da mu je posebno draga medalja koju je osvojila Anđela budući da je i njen otac nekada bio njegov takmičar a on danas vodi i Anđelu\nBh. kadeti brane zlatnu medalju osvojenu prije dvije godine u Tbilisiju, a meč trećeg kola igrat će sutra od 14.30 sati protiv selekcije Hrvatske


Vatikan najavio tužbu: Benetton povukao fotomontažu poljubca pape i imama - Visokoin.com\nVatikan najavio tužbu: Benetton povukao fotomontažu poljubca pape i imama\nItalijanska kompanija Benetton povukla je fotomontažu iz reklamne kampanje na kojoj se papa Benedict XVI ljubi u usta sa najvišim egipatskim imamom šeikom Ahmedom Mohamedom el-Tayebom, nakon osude Vatikana, javila je agencija Reuters.\nVatikan je naveo da je fotografija na kojoj se poglavar Rimokatoličke crkve ljubi sa imamom kairske džamije Al-Azhar “neprihvatljiva” provokacija koja predstavlja napad na vjernike.\nPortparol Vatikana Fedrico Lombardi rekao je da korištenje lika pape u ovoj fotomontaži neovlašteno i manipulativno, kao i potpuno neprihvatljivo i najavio moguće pravne mjere protiv Benettona.\n“Ovo predstavlja veliko nepoštovanje pape, uvredu osjećanja vjernika i jasan primjer kako reklamiranje može prekršiti osnovna pravila poštovanja ljudi kako bi se privukla pažnja putem provokacije”, naveo je Lombardi u saopštenju.\nVatikan je istovremeno upozorio da će preduzeti mjere da zaštiti “imidž pape”, uključujući tužbu.\nBenetton je saopštio da je cilj njegove “kampanje protiv mržnje”, pokrenute u srijedu, podsticanje tolerancije.\nU kampanji Benettona prikazano je nekoliko političkih neprijatelja kako se ljube u usta, među kojima i američki predsjednik Barack Obama sa venecuelanskim kolegom Hugom Chavezom, njemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsjednik Nicolas Sarkozy i izraelski premijer Benjamin Netanyahu sa palestinskim liderom Mahmoudom Abbasom.\nOva italijanska kompanija i ranije je pokretala kontroverzne reklamne kampanje.\nNajkontroverznija je uključivala poster na kome se vide uplakani roditelji pored sina koji umire od side.


Sve strane u istočnoj Ukrajini moraju da obezbede sigurnost i slobodu kretanja posmatračima SPM, kaže predsedavajući OEBS-u Dačić | OSCE\nPočetna strana Novosti Vest i saopštenja Sve strane u istočnoj Ukrajini moraju da obezbede sigurnost i slobodu kretanja posmatračima SPM, kaže predsedavajući OEBS-u Dačić\nBEOGRAD 28 jul 2015\nBEOGRAD, 20. jul 2015. – Sve strane u istočnoj Ukrajini imaju odgovornost da obezbede sigurnost posmatrača OEBS i da garantuju njihov nesmetani pristup širom te regije, rekao je predsedavajući OEBS-u, ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić nakon dva skorašnja incidenta u kojima su timovi Specijalne posmatračke misije OEBS u Ukrajini (SPM) uhvaćeni u razmeni vatre.\n„Uznemiren sam i duboko zabrinut incidentima u gradovima Ščastja 26. jula i Širokino 27. jula, naročito onda kada izgleda da su naši nenaoružani, civilni posmatrači bili meta,“ kaže Dačić.\nRekao je da je posmatrač SPM, koji je zadobio blaži potres mozga i povredu desne noge u incidentu u Širokinu, sada otpušten iz bolnice.\n„Želim da pohvalim hrabrost i marljivost koje posmatrači i osoblje SPM pokazuju svakog dana u svom poslu, u sve težim okolnostima. Snažno osuđujem sve incidente ili akcije koje ometaju rad SPM.“\nSve strane na terenu u istočnoj Ukrajini su obavezane odredbama sporazuma iz Minska da obezbede sigurnost, bezbednost i slobodu kretanja SPM.“\nDačić je takođe podsetio sve strane o hitnoj potrebi da se potpuno primeni dogovor o prekidu vatre, da se nastavi i pojača povlačenje teškog naoružanja, i da se pojača politički dijalog, u skladu sa sporazumom iz Minska.\n„OEBS je jedina organizacija koja, na verodostojan način, nadgleda bezbednosnu situaciju i proverava povlačenje teškog naoružanja, u cilju smirivanja i normalizacije situacije na terenu,“ rekao je Dačić. „Sve strane imaju obavezu da podržavaju napore OEBS i da nastave da rade na političkom procesu koji vodi okončanju ovog smrtonosnog kruga nasilja.“


Vigemark: U BiH formirati izvršnu vlast što pre\nTanjug 13. marta 2019. 17:21\nSARAJEVO – Specijalni izvestilac EU za BiH Lars Gunar Vigemark izjavio je danas da je potrebno da se u BiH što pre formira i izvršna vlast, jer je sadašnja vlast u tehničkom mandatu nije u potpunosti legitimna i da se postavlja i pitanje kome onda treba dostaviti mišljenje Evropske komisije.\nVigemark je posle sastanka sa članovima kolegijuma Doma naroda BiH rekao da se nada da će vlast biti formirana što pre, jer to je jasno istaknuto prilikom poseti članova Predsedništva BiH Briselu, prenose Nezavisne.\nPrema njegovim rečima, sastanak sa članovima kolegijuma održan je danas kako bi naglasili važnost ubrzanja evropskog puta i dodao da raniji saziv nije pratio dinamiku.\n„Za značajnije iskorake na evropskom putu biće potrebno usvojiti celi niz zakona, dve konkretne teme su usaglašavanje poslovnika kojim se omogućuje rad parlamentaraca BiH i parlamentaraca evropskog parlamenta“, rekao je Vigemark.\nOn je naveo da treba da se nastavi sa sprovođenjem reformi koje omogućavaju nova radna mesta, smanjenje javne uprave i rešavanje pitanja korupcije.


“NE MOGU VEROVATI KOLIKO JE NISKO PAO” Trampove pristalice jedva dočekale ovakve BAJDENOVE … | SC Radar\nTue, 02 Jun 2020 13:18:51 +0000\n“NE MOGU VEROVATI KOLIKO JE NISKO PAO” Trampove pristalice jedva dočekale ovakve BAJDENOVE …\nBivši potpredsednik Sjedinjenih Američkih Država Džozef Bajden poručio je Afroamerikancima da “nisu crni” ako na predsedničkim izborima u novembru glasaju za predsednika Donalda Trampa, što je izazvalo kritike da se odnosi sa nepoštovanjem prema glasačima koji bi mogli da presude o tome ko ulazi u Belu kuću.\nI Tramp ima istoriju zapaljive retorike vezane za rasu. Kada je započinjao predsedničku kampanju 2015, Tramp je nazvao mnoge meksičke imigrante “silovateljima”. U kampanji 2016, pitao je crne glasače: “Šta dođavola vi imate da izgubite?”\nNakon nereda u Šarlotsvilu u Virdžiniji 2017. između belih ultradesničara i antirasističkih demonstranara u kojima je poginula jedna demonstrantkinja, Tramp je rekao da ima “dobrih ljudi sa obe strane”. Prošle godine je na privatnom sastanku u Beloj kući o imigraciji, Tramp pitao zato SAD primaju toliko imigranata i upotrebio vulgaran naziv za muslimanske afričke države. Takođe je napao četiri demokratske članice Kongresa, rekao im je da se “vrate odakle su došle”, iako su američke državljanke a tri su i rođene u SAD.