Bajkovito kraljevstvo poznato kao Zemlja Zmaja groma ušuškano je između dva planinska vrha prekrivena snegom između Tibeta i Indije. Otuda i drugi naziv: Kraljevstvo između oblaka. Butan važi za najsrećniju državu na svetu, a mali Zmajev princ Džigme najmlađi je prestolonaslednik na svetu.\nPriča počinje kada se sedamnaestogodišnji kraljev sin Džigme Hesar Namgjel Vangčuk zakljubio u ćerku pilota koja je tada imala samo sedam godina. Bila je to ljubav na prvi pogled. Današnji Zmajev kralj zakleo se da će se venčati kada oboje odrastu, a 13. januara 2011. ispunio je zavet: oženio se svojom Džetsun, koja je i danas najmlađa kraljica na svetu.\nButan: Najsrećnija zemlja na svetu\nNekoliko godina kasnije, petog februara 2016, kralj Džigme Hesar Namgjel Vangčun i kraljica Džetsun Pema objavili su rođenje prvog sina, koji će osigurati opstanak kraljevske porodice. U čast mladog prestolonaslednika Butanci su zasadili više od 100.000 stabala, a dan njegovog rođenja proglasili su državnim praznikom. Kraljevski par redovno objavljuje fotografije kako bi s narodom podelio radost.\nIme malog prestolonaslednika objavljeno je tek dva meseca nakon rođenja, 16. aprila 2016. U narodu je poznat kao Gjalsej Ugjen Vangčuk. Gjalsej znači Zmajevo dete. Osim toga, kao „najlepša kraljevska beba na svetu“. I K7 je jedno od njegovih imena: broj 7 označava sedmog prestolonaslednika u dinastiji Vangčuk.\nNjegov prvi rođendan bio je veliki događaj. Tada je nastala njegova fotografiju u žutoj svili – žuto je boja sreće u kraljevskoj kući.\nPogled na Himalaje koji oduzima dah, beskonačne šume i ukusna hrana razlog su da sve više turista odlazi u sićušno kraljevstvo Butan\nU Butanu godina počinje u februaru, a budući da je i mali princ rođen u tom mesecu, napravljen je kalendar u njegovu čast sa fotografijama kraljevske porodice. Roditelje su još tada prozvali himalajski Vilijam i Kejt.\nNa zvaničnom sajtu kraljevske kuće porodica svakog meseca besplatno stavlja na raspolaganje fotografiju koja može da se koristi kao pozadina na mobilnom telefonu. Kako poručuju narodu, to je poklon, da bi se “istopili od miline“.\nButanska kraljevska kuća objavljivala je svakog meseca novu stranicu kalendara sa različitim motivima u pozadini, kao što su skladni predeli i velelepne građevine. Kada je mali princ napunio tri godine, slikali su ga u žutom kimonu, koji je dobio na poklon od japanske carske porodice. Zmajev princ je zajedno s roditeljima prisustvovao krunisanju cara Naruhita.\nOdmah se sprijateljio s Hisahitom, sinom japanskog cara Naruhita. Njih dvojicu vezuje nešto sasvim posebno: biće proglašeni za kralja Butana, odnosno cara Japana. Monarhije na Dalekom istoku zbog toga polažu velike nade u Džigmea i Hisahita. Kako Džigme bude rastao, to će biti svesniji tereta na svojim plećima. Zbog toga ga roditelji redovno vode sa sobom prilikom obavljanja zvaničnih dužnosti.\nOd 19. marta 2020. četvorogodišnji prestolonaslednik više nije jedinac: dobio je mlađeg brata po imenu Džigme Ugjen Vangčuk.\nPogled na Himalaje koji oduzima dah, beskonačne šume i ukusna hrana razlog su da sve više turista odlazi u sićušno kraljevstvo Butan, zemlju koja svoj rast meri prema sreći svojih stanovnika i čuva svoju prirodu u tolikoj meri da je ovo jedina zemlja u svetu koja apsorbuje više ugljen-dioksida nego što ga proizvede. Smešten između dva azijska džina – Kine i Indije – Butan je prvi put otvorio vrata turistima sedamdesetih godina, birajući opciju “visoko kvalitetnog turizma sa niskim posledicama”.\nButanski kralj dobrovoljno se odrekao monarhije i uveo demokratiju 2008, iste godine osnovano je i Ministarstvo sreće\nTurista, međutim, ima toliko da su neki zabrinuti da će Butan postati još jedna prenatrpana destinacija. Stoga je određeno da stranci mogu posetiti kraljevstvo samo sa tur operaterom, moraju da potroše minimum 250 dolara dnevno po osobi u sezoni, a 200 van nje. Ti troškovi uključuju smeštaj, transport i taksu za “održivi razvoj”, koja pokriva besplatnu zdravstvenu brigu i obrazovanje Butanaca.\nButan godišnje poseti oko 250.000 turista i svake godine broj poseta raste.\nHRAMOVI I MIR\nAli Butan sa svojih 750.000 stanovnika nije bio spreman za nagli porast regionalnog turizma.\n- Posetioce najviše privlače budistički hramovi i manastiri, priroda i mir. Ali ta očekivanja se umanje kad se suočite sa smećem, bukom i prevelikim brojem ljudi koji se kreću okolo – kaže Karma Cering, osnivač butanskog Društva za održivi turizam.\nUprkos velikom broju turista, Butan je i dalje mesto kao nijedno drugo u svetu. Više od 60 odsto zemlje je pokriveno šumama, kako je određeno Ustavom. U Butanu nema semafora – za red na prometnim saobraćajnicama u prestonici Timbu zaduženi su policajci. Lokalni stanovnici nose svoje nošnje u javnosti, a sve zgrade su građene u tradicionalnom maniru koji se temelji na upotrebi drveta, a izbegavanju stakla i čelika.\nNeke tvrđave u Butanu – koje su zovu “dzong” – grade se bez ijednog eksera. Butanski kralj dobrovoljno se odrekao monarhije i uveo demokratiju 2008, iako je tadašnji premijer Cering Tobgaj rekao nekoliko godina kasnije da javnost nije tražila tu promenu. U Butanu, u kojem oko osam odsto stanovnika živi ispod nivoa siromaštva, turizam se pojavio kao ključna ekonomska industrija, čiji rast najviše podstiču posetioci iz regiona. U zemlji se danas uvelike gradi u velikim mestima poput Timba i Para, jer mnogi vlasnici žure da podignu hotele za turiste. Delimičan problem sa turistima, kako kaže Dordži Dradul, direktor Turističkog saveta Butana, jeste što većina njih poseti samo pet od 20 distrikta zemlje. Oni ukazuju da se prenatrpanost turistima može rešiti njihovim širenjem u druga područja zemlje.\nSavet priprema nova pravila za regionalne turiste, uključujući plaćanje takse poput međunarodnih putnika, a možda će se naplaćivati i ulasci u manastire i na druge lokacije. - Naša vizija je da nastavimo da održavamo sliku Butana kao poslednjeg turističkog raja na Zemlji – ističe Dradul. Butan je dobro poznat po planinskim stazama, a među najpopularnijim lokacijama su drevne ruševine Drukgjel Dzong, rezervat Bumdeling, nacionalni parkovi Džigme Dordži i Rojal Manas, manastir Tamžing i drugo.\nButanska kuhinja zasniva se na crvenom pirinču, heljdi, kukuruzu, svinjetini, govedini, mesu jaka, piletini i jagnjetini. Supe i čorbe, specijaliteti sa mesom i povrćem začinjeni čilijem i sirom popularni su širom zemlje. Od napitaka tu su čaj sa maslacom, crni čaj, lokalno pirinčano vino zvano ara i pivo.\nButan je takođe prva zemlja koja je zabranila prodaju duvana 2010. Zanimljivo je da se nasledstvo u Butanu prenosi ženskom linijom, dok se od muškaraca očekuje da se snađu u svetu i oni se često presele u kuću svoje žene. Dok su brakovi iz ljubavi uobičajeni u urbanim sredinama, u ruralnim područjima se brakovi i dalje ugovaraju. Poligamija je prihvaćena, ali ne i uobičajena.


PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU DRUGOG DODATNOG PROTOKOLA UZ EUROPSKU KONVENCIJU O UZAJAMNOJ SUDSKOJ POMOĆI U KAZNENIM STVARIMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 601 | Croatian Parliament\nPRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU DRUGOG DODATNOG PROTOKOLA UZ EUROPSKU KONVENCIJU O UZAJAMNOJ SUDSKOJ POMOĆI U KAZNENIM STVARIMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 601\nDana 1. prosinca 2006. prihvaćena je primjena hitnog postupka (jednoglasno, 79 glasova "za").\nRasprava je zaključena 13. prosinca 2006.\nZakon je donesen 15. prosinca 2006. (jednoglasno 102 glasa "za").


DŽENKINS O PORUCI ZA KUZMIĆA: To neću da radim preko medija! Pozvaću ga i reći ću mu sve! Zna on sve vrlo dobro! | Sport | Espreso\nDženkins i Kuzmić dok su bili saigrači u Zvezdi, Foto: Saša Pavlić Koky\nDŽENKINS O PORUCI ZA KUZMIĆA: To neću da radim preko medija! Pozvaću ga i reći ću mu sve! Zna on sve vrlo dobro!\nBek iz SAD je naglasio da je i za vreme boravka u Himkiju pratio mečeve Crvene zvezde\nObjavljeno: 24.07.2019. 09:14h\nČarls Dženkins je ljubimac Delija, a u narednoj sezoni će ponovo nositi crveno-beli dres.\nPopularni Đenka je u razgovoru za Novosti otkrio kako je došlo do povratka u Crvenu zvezdu.\n- Kontaktirali su me u junu. Svestan sam da nisam previše dobro igrao u prethodne dve sezone u Rusiji, tako da se klubovi nisu baš otimali. Bilo je nekoliko ponuda, Zvezda je bila jedna od njih. Uzeo sam malo vremena, razmislio i doneo najbolju odluku za mene. Od odlaska u Himki sa Lazićem sam pričao o mogućem povratku. Stalno me je podsećao da želi da ponovo igramo zajedno. Čim je produžio ugovor poslao mi je poruku: „Znaš šta treba da uradiš - rekao je Dženkins za Novosti.\nSpanulis i Dženkins u duelu foto: EPA\n- Stalno su mi slali poruke na društvenim mrežama, kačili slike u dresu Zvezde. Stavili su mi do znanja da bi voleli da me vide ponovo. Naravno da ih volim, oni su fenomenalni, ali su saigrači ti koji su mi pomogli da odlučim.\nMilan Tomić je insistirao na njegovom dovođenju foto: Starsport©\n- Mnogo me je to pogodilo. Mi smo drugari i van terena. Njegov sin, žena, roditelji, njeni roditelji, svi me poznaju. Svi smo prijatelji. Bilo mi je veoma teško. Poruka za njega? Ne moram to da učinim putem medija. To je moj prijatelj, pozvaću ga, pričaćemo, kazaću mu sve. Zaista mi je teško da pričam o tome, on dobro zna kako se osećam - dodao je popularni Đenka.\nKUZMIĆ POČEO DA PRIČA: Sjajne vesti stižu iz bolnice! Zvezdin centar se uspešno oporavlja!\nMOZAK I DALJE OTEČEN, PLUĆA SU SVE BOLJE: Zvezda dala nove informacije o stanju Kuzmića posle operacije!\nČarls DženkinsKK Crvena zvezdaEvroligaDelijeDženkins u ZvezdiĐenkaDelij


Otkriven novi međuzvezdani objekat: Oblik pokazuje da dolazi van Sunčevog sistema (video) - Sputnjik Srbija\n22:23 06 Maj 2021\n20:35 13.09.2019 Preuzmite kraći link\nPrvi međuzvezdani objekat u našem solarnom sistemu otkrili su astronomi 2017. godine. „Oumuamua“ imao je hiperboličnu putanju, koja je ukazivala na to da je došao iz daleka i da se neće vraćati.\nNaravno, proizveo je i mnogo spekulacija o njegovom poreklu, a jedna od njih je da je možda vanzemaljski.\nNovootkriveni objekat predstavlja drugog međuzvezdanog gosta, a predstoji još mnogo ispitivanja, praćenja i posmatranja.\nBorisov je prvi put spazio objekat 30. avgusta koristeći teleskop koji je sam napravio. Nakon toga, usledile su i druge potvrde, a „Majnor planet senter“ pri Centru za astrofizičare izdao je saopštenje o novom objektu nazvanom „C/2019 Ku4 (Borisov)“.\nUkoliko se nesumnjivo potvrdi njegova međuzvezdana priroda, dobiće novu oznaku koja počinje sa „2I“. Slovo „I“ kao početno slovo reči „međuzvezdani“, koja na engleskom glasi „interstelar“.\nSa dodatnim posmatranjima i proučavanjima naučnici su počeli da izračunavaju oblik njegove orbite, a proračuni pokazuju da putanja ima hiperboličan oblik, a ne eliptični, koji karakteriše orbite nebeskih tela u Sunčevom sistemu.\nHiperbolična putanja ukazuje da će novootkriveni objekat napustiti naš sistem i da se nikada neće vratiti.\nastronomija, objekat, galaksija


Nakon predstavljanja na 'sedmici mode' u Sarajevu, ekskluzivne Invento bunde i zimske jakne stigle u prodavnice | BL!N Magazin\nFOTO/ AKO VOLITE OVE MODNE KOMADE\nNakon predstavljanja na 'sedmici mode' u Sarajevu, ekskluzivne Invento bunde i zimske jakne stigle u prodavnice\nLifestyle 24.11.18, 21:56h\nBrend Invento se ogleda u spoju tradicije, trajanja, dugovečnosti i prije svega originalnosti\nI ove godine 41.NIVEA BH Fashion Week Sarajevo je svojim modnim poslasticama oduševio sve ljubitelje mode. Održao se na dvije lokacije, u hotelu Hills Sarajevo i Alta Shooping Centar Sarajevo pod nazivom ‘Alta Fashion Night’.\nInvento Fashion na čelu sa Majom Rončević predstavio je kolekciju bundi i jakni na sedmici mode. Brend Invento se ogleda u spoju tradicije, trajanja, dugovečnosti i prije svega originalnosti.\nKožne jakne su izrađene od najfinije jagnjeće, teleće kože. Modeli kožnih jakni su kombinovani i sa prirodnim krznom rakuna i lisice. Dok su prsluci od prirodnog krzna zeca.\nKrznene jakne, bunde, dizajnirane su uz veliku dozu ekskluzive, sa najmekšim i najfinijim prirodnim krznom zeca, lisice, rakuna, kao i jagnećim krznom. U kolekciji Invento su i bunde, gde je krzno u kombinaciji sa kožom i svilom.\nInvento zimske jakne su punjene perjem, paperjem i tehnološki naprednim materijalima. Proljećne i jesenje jakne su izrađene uglavnom od vodootpornih materijala, sa jedinstvenim detaljima, uz upotrebu naprednih tehnologija.\nInvento možete pronaći u Dobrinji-Istočna Ilidža i na Palama, na šetalištu.\n41. NIVEA BH Fashion Week Sarajevo otvorila je poznata bh. dizajnerica Emina Husedžinović Ibrahimović. Zatim su se predstavili Jasmine by Nerma, prepoznatljiv potpis brenda Nina’s Fashion dizajnerice iz Crne Gore Nina Dulović, renomirana modna dizajnerica Art by Tea, Cecily Fashion, Diana Fashion, Marijana Dukić, Ajla Omeragić, Helena Beljo, te modna dizajnerica iz BiH Melina Ajanović, koja živi i radi u Njemačkoj.\nKoji će modni trendovi vladati krajem 2018. godine, otkrili su treće veče u Alta Shopping Centru poznati modni brendovi Deichmann, P…S…Fashion, Retro, Dogo, New Yorker, Birkenstock, Jeordie’s , Vestido, Extreme Intimo, Werkkol, Juventa Sport, Penti i dr.\nZa estetski dio pripreme bili su zaduženi Akademija Željko Banja Luka, Akademija Brezar Sarajevo, Frizerski saloni Ogledalce I Mexx, Studio Dijana S te Akademija za obuku šminkerica Master Class BiH.\nNIVEA BH Fashion Week Sarajevo zaista predstavlja idealno mjesto za prikazivanje najnovijih modnih trendova, a koji neumorno cirkuliraju modnom scenom.


SportDC - Vesti - Međunarodni fudbal - Mažić poštuje Švabu\nUtorak, 19.02.2019 15:08\n19.05.2018 Administrator DC\nMažić poštuje Švabu\nSudija Milorad Mažić 26. maja sudit će najvažniju klupsku utakmicu na planeti, odnos finale Lige prvaka.\nU intervjuu za srbijanski Mondo razgovarao je o svojoj prošlosti, ali i predstojećem Svjetskom prvenstvu. Na posebno zanimljiv način je opisao odnos sa Zlatanom Ibrahimovićem, za kojeg kaže da ima posebni tretman.\n“Što se tiče Zlatana, to je jedini igrač za koga zaista morate dobro da se pripremite uoči utakmice. Nije problem ako nekom svojom odlukom naljutite publiku, problem je ako Ibrahimovića okrenete protiv sebe. E, to onda nije nikako dobro”.\nTakođer, Mažić se podsjetio Svjetskog prvenstva u Italiji kada je bivša Jugoslavija izbačena u četvrtfinalu od Argentine koja se bolje snašla u penal seriji.\n“Maskota Svjetskog prvenstva u Italiji 1990. Sećam se utakmice protiv Argentine, bratove i moje reakcije kod penala, tuge koja nas je obuzela zbog poraza. Imali smo fenomenalnu reprezentaciju, vrhunski izbalansiranu pod rukom jednog istinskog znalca. Bio sam gost bosanskog saveza pre godinu i po dana na seminaru njihovih sudija i oduševio sam se kada sam video Ivicu Osima u prvim redovima. Nikada neću zaboraviti kako su ga pre tog Mundijala stavili na stub srama, a on sve stoički podneo i stigao do senzacionalnog podviga. Njemu i danas radi kliker bolje od ovih mlađih naraštaja. Tada nisam imao ni ideju da ću se jednog dana baviti suđenjem. Skakao sam pored ekrana zbog onih žutih kartona koje je Retlisberger pokazao Refiku Šabanadžoviću”.\nMeđunarodni fudbal Muškarci Bosna i Hercegovina Republika Srpska Istočno Sarajevo Istočno Sarajevo\nIz Čelika u Zvijezdu\nLjubinko opet Zvijezdin\nAbas Arsalanagić: Kome smetaju zlatni olimpijci\nFA Kup: Junajted izbacio Čelsija i prošao u 1/4 finale\nFA Kup: Vulvsi u 1/4 finalu\nFA Kup: Siti rutinski prošao dalje\nFA Kup: Milvol u četvrtfinalu\nFA Kup: Brajton u četvrtfinalu


Kurti: Ukoliko ne izaberemo Vjosu Osmani za predsjednika, slijede novi izbori | Info-ks.net\n02.04.2021 u 12:35\nPremijer Kosova Albin Kurti izjavio je na zasjedanju Skupštine Kosova da su za četvorogodišnji mandat neophodne stabilne insitucije i funkcija predsjednika Kosova, i ukoliko ti uslovi ne budu ostvareni neminovan je ponovni izlazak na birališta, prenosi Reporteri.\n"Potrebno je da imamo institucije i predsjednika kako bismo imali četvorogodišnji mandat, u suprotnom ćemo izaći na birališta", rekao je Kurti.\nKurti kaže da snosi odgovornost pred svim građanima Kosova, pa i onima koji nisu izašli na birališta i naglašava da, iako su očekivanja opozicije velika, nije moguće "za deset dana riješiti probleme koji su nasleđeni iz proteklih deset godina".\nAlbin KurtiVjosa OsmaniPredsjednik KosovaIzbori


O SUSPENZIJI ŽIRIJA 17. SEPTEMBRA\nSabrija Vulić, Knez Ivan Maksimović, Foto: Luka Zeković\n27.06.2015. 07:08h Ažurirano: 27.06.2015. 07:08h\nDa li poništenje glasova žirija iz Crne Gore na ovogodišnjem Eurosongu ima pokriće ili ne, biće poznato tek 17. septembra, kazao je za "Vijesti" Sabrija Vulić, šef delegacije Crne Gore na ovom takmičenju.\nTako je odlučila referenta grupa EBU koja je o tom slučaju raspravljala ovog mjeseca.\n"Sjednica je, kao što je i najavljeno, održana u junu i odlučili su da slučaj proslijede TV odboru koji se sastaje tek 17. septembra. Rečeno nam je da je problem što su članovi žirija glasali slično. Isti slučaj je sa Makedonijom", objasnio je Vulić. A od odluke odbora zavisiće i hoće li se ubuduće Crna Gora takmičiti na Eurosongu, otkrio je Vulić za "Wiwibloggs".\n"Poslali smo zvanično pismo referentnoj grupi sa više pitanja, među kojima je molba da objasne na osnovu čega smatraju da pet ljudi ne može imati slično gledište i na osnovu čega su zaključili da glasanje nije bilo regularno. Mi smo igrali fer, ali plaćamo cijenu, jer se nekome prohtjelo. Šteta je već napravljena, jer regionalni mediji više pričaju o poništenju glasova našeg žirija, nego o Knezovom uspjehu. Upravo zbog toga je naše dalje učešće upitno", izjavio je Vulić za pomenuti blog.\nPo završetku Eurosonga saopšteno je da u finalnom glasanju nisu uračunati glasovi žirija Crne Gore i Makedonije, zbog navodnih nepravilnosti. Crnogorski predstavnik Knez završio je na 13. mjestu i tako ostvario najbolji plasman na ovom takmičenju u istoriji Crne Gore od sticanja nezavisnosti.\nNenad Knežević KnezKnezSabrija VulićEvrovizijaEurosong\n26.09. 14:45 h\t10834\n26.09. 16:17 h\t2828


Četvrtasto mesto - antologija priča o čitanju novina : 978-86-523-0123-2 : Knjizara.com: Knjige\nČetvrtasto mesto - antologija priča o čitanju novina\nTrideset i tri poznata pisca s prostora bivše Jugoslavije napisali su priče u kojima odgovaraju na pitanja:\nZašto čitamo novine?\nKako čitamo novine?\nŠta dobijamo, a šta gubimo čitanjem novina?\nTematska antologija Četvrtasto mesto donosi priče pisaca od Davida Albaharija do Srđana Tešina, od Milete Prodanovića do Muharema Bazdulja, od Jurice Pavičića do Đerđa Serbhorvata, od Jovice Aćina do Miće Vujičića, od Daše Drndić do Veselina Markovića, od Jelene Rosić do Bekima Sejranovića, od Ivane Simić Bodrožić do Aleksandra Prokopieva, od Saše Obradovića do Nenada Veličkovića...\nKnjiga priča o medijima, o tome kako medije treba čitati i kako u medijima možemo prepoznati vlastitu stvarnost.Priče u antologiji Četvrtasto mesto prate ilustracije akademskog slikara Branka Đukića.\n2014; Tvrd povez; latinica; 22 cm; 152 str.; 978-86-523-0123-2;\nIzdavač: Arhipelag; 2014; Tvrd povez; latinica; 22 cm; 152 str.; 978-86-523-0123-2;\nO čitanju, pisanju i... brisanju\nČETVRTASTO MESTO, ANTOLOGIJA PRIČA O ČITANJU NOVINA\nNe verujem da sam ikada obrisao dupe novinama; možda i jesam nekad, kao klinac, ali se toga ne sećam. Nije da nisam bivao na selu, pamtim i vremena kada je poljski nužnik još bio raširena pojava, ali džaba – novine su, u mom klonjara-sećanju, uvekispred, a ne iza mene. No, iz nekog je razloga u našoj književnosti do dan-danas živa i zdrava ta analna fiksacija glede novina, to jest, kako su one tobože dosta pogodne u tu svrhu, mada meni, moram da priznam, to uopšte tako ne izgleda... Brisanje prozora, to da, ali zadnjice, hm... No, evo, i u antologiji priča savremenih srpskih i "regionalnih" pisaca tematsko-motivski nekako povezanih s novinama Četvrtasto mesto, niko novinama ne briše prozor, niko njima čak ni ne ubija komarce niti ih podmeće pod kraću nogu od stola, ali se zato valjda u bar pola tuceta priča pojavljuju kao neizostavan deo toaletnog inventara. I to ne kao sredstvo za prekraćivanje vremena.\nOkej, ajmo sada nazad, "s dupeta na glavu". Srđan V. Tešin je priredio još jednu u seriji Arhipelagovih "tematskih" pripovedačkih antologija – prethodno su to bile priče o starosti, poslastičarnicama, Savamali... – ovaj put posvećenu novinama, što je izazovna ideja i zahvalna tema, ako pronađe prave pisce, i ako ove ne mrzi da se odmaknu dalje od "dupebrisnih" opštih mesta. Doduše, ta reč "antologija" nekako nije baš primerena, jer se ovde radi o pričama naručenim specijalno za ovu knjigu – i za serijal Kikindskihna osnovu kojeg je nastala – ali dobro, to je manje važno.\nTrideset i tri priče su ovde sabrane, i kada pogledate spisak njihovih autora i autorki, nije da sastav nije dovoljno reprezentativan, s posebnim naglaskom na danas već "mlađu srednju generaciju" srpskih pisaca i njihovih parnjaka sa područja našeg zajedničkog jezika ili iz šireg ex-YU konteksta, dakle onih koji negde pripadaju naraštaju "Psećeg veka". Priređivač je autorima nametnuo kanda vrlo strog limit kada je u pitanju dužina teksta, tako da su sve priče gotovo identične dužine – cenim, oko dve do dve i po šlajfne. To je vrlo tesno i za pošteni novinski tekst (ovaj je prikaz, dakle, duži od bilo koje među pričama) a kamoli za pripovetku, tako da se može reći da je ovo kolekcija radova koji pripadaju kategoriji short short stories, ili naprosto novinske priče, i to one najprimerenije nekom "četvrtastom mestu" omanjeg formata i "večernjačkog" profila. Namera je Tešinova bila, reklo bi se, da autore sabije u kalup vrlo striktno shvaćene novinske priče, pa sad – ko se kako snađe...\nNeki od onih koji su se najbolje snašli i sami redovno rade za novine, i to naravno nije čudno; nije tu toliko važno to da su "tematski" bliski tom svetu, nego činjenica da su bolje drilovani za kraće forme od onih koji nisu navikli da vode računa o takvim ograničenjima. Jurica Pavičić ima možda i ponajbolju priču u knjizi, pomalo na tragu jednog motiva iz Imperfekcionista Toma Rahmana; Muharem Bazdulj odlično ironizuje onu famoznu Kamijevu o čoveku dvadesetog veka kao biću koje "bludniči i čita novine"; Mileta Prodanović vispreno se sprda s površnošću i samosvesnim neznanjem tabloidizovanog novinarstva; David Albahari se vešto poigrava upravo s naslovnom sintagmom zbirke; Bekim Sejranović briljira s jednim od onih idiotskih paranovinskih "draga Saveta" poslova etc. Neki se vraćaju u detinje uspomene, drugi "metafiziciraju" u pričama krajnje labavo, čak jedva vidljivo povezanim sa "zadatom" temom, treći se vraćaju u ratna vremena, četvrti bi da budu nekako "angažovani", ali možda baš i ne znaju kako... Vredi istaći i priče Lejle Kalamujić, Veselina Markovića, Dane Todorović, Nenada Novaka Stefanovića, Nenada Veličkovića, Miće Vujičića, Daše Drndić, Milana Đorđevića, Ivane Simić Bodrožić etc.\nSam naziv ovog intrigantnog tematskog izbora potiče od Pola Valerija, koji je rekao nekoliko vrlo zajedljivih i bezobraznih, mada naravno u osnovi tačnih rečenica o naravi čitanja novina i pisanja za njih, to jest o limitirajućem formatiranju uma koji počne da razmišlja isključivo "medijski". Ono što Valeri nije mogao znati jeste da će doći, to jest, da je već uveliko došlo, vreme u kojem će novine, bar one "ozbiljnije", već biti polumuzejski artefakt klasične kulture, akademski kanonizovana baština, koju gaze i preplavljuju sa svih strana "novi mediji", čije je ugrađeno varvarstvo naprosto nepobedivo. Fejsbukom ili Tviterom, doduše, ne možeš obrisati ni dupe ni prozor, ali zato mogu da posluže kao okosnica za neku novu antologiju, ko zna.\nAntologija priča o novinama\nAntologija “Četvrtasto mesto”, koju je priredio Srđan V. Tešin, a objavila beogradska kuća Arhipelag, sadrži priče 33 poznata savremena pisca sa prostora bivše Jugoslavije o novinama.\nAutori su napisali priče u kojima odgovaraju na pitanja: Zašto čitamo novine? Kako čitamo novine? Šta dobijamo, a šta gubimo čitanjem novina?\nTešin je s kolegama piscima sklopio knjiga priča o medijima, o tome kako medije treba čitati i da li i kako u medijima možemo prepoznati vlastitu stvarnost.\nU antologiji “Četvrtasto mesto” našle su se priče: Davida Albaharija, Milete Prodanovića, Muharema Bazdulja, Jurice Pavičića, Đerđa Serbhorvata, Jovice Aćina, Miće Vujičića, Daše Drndić, Veselina Markovića, Jelene Rosić, Bekima Sejranovića, Ivane Simić Bodrožić, Aleksandra Prokopieva, Saše Obradovića, Nenada Veličkovića...\nPrema navodima Tešina, kratkoj priči pravo mesto je u novinama, jer je moderna kratka priča i ponikla u novinama, odnosno u književnim časopisima. Ali, u sveopštoj dominaciji romana kao jedinog profitabilnog, vidljivog i popularnog književnog žanra, došlo se do toga da je danas kratka priča, kako je naveo – donkihotovski žanr kojim se bave samo književni zanesenjaci i ona se, na svaki način, bori za prostor i pažnju koliko čitatelja, toliko i izdavača.\n“Naravno, istine radi, nisu svi romani profitabilni i popularni, kao što ni sve kratke priče nisu tek donkihotovski posao, ali malo je knjiga priča savremenih pripovedača koje su doživele veliku slavu. S druge strane, i među novinama je malo onih koje su izbegle sveopštu tabloidizaciju”, naveo je Tešin.\nPrema njegovim rečima, priče iz knjige su “pisane različitim pripovedačkim tehnikama koje odlikuje minimalizam, odnosno sažetost kao kvalitativna osobina”.\nU gotovo svim pričama je maksimalizovano traženje izražajnih mogućnosti jezika, tematski se kreću od fantastičnih i poetskih do tvrdo realističnih i egzistencijalističkih, često su ispripovedane u crno-humornom tonu, sa izrazitim osećajem i razumevanjem duha vremena u kojem su nastale, neretko su ispričane iz ugla onoga ko (zaista) i piše za novine.\nSvim pričama iz knjige “Četvrtasto mesto” zajedničko je mesto odigravanja događaja u pričama, a to je “četvrtasti prostor novina, dodao je Tešin.\nPriče u antologiji “Četvrtasto mesto” prate ilustracije slikara Branka Đukića.


Predsednik Srbije Boris Tadich je kazao da su gradjani dali podrssku evropskoj Srbiji. On je istakao da je najvecca vrlina novog Ustava smesstanje Milossevichevog doba u prosslost. "Nass krajnji politiccki cilj nije samo ustav vech evropski, bolji zzivot nassih gradjana i konaccano cclanstvo u EU, naglasio je Tadich.\nPremijer Srbije Vojislav Kosstunica izjavio je u nedelju uvecce da je potvrdjivanje novog Ustava na referendumu "pobeda Srbije" i da je ona sada jacca. "Ustav stavlja do znanja da je Srbija demokratska i pravna drzzava, ustav, pozivajuchi sa na medjunarodno pravo, joss jednom kazze da je Kosovo i Metohija njen sastavni deo", rekao je Kosstunica.


Beograd Član od: 29.12.2017 Ocenite\nDewalt laser sa tri zraka\nPRODATA-Ram 8gb Ramaxel 2x4gb ddr3\nRezervisano-Hp 27 inca\nprodata Ssd 120gb +win10\nSve preporuke za ovog člana, brz i lak dogovor u nekoliko minuta! 10/10\nXigmatek 2 kulera 12cm svetleci + Potenciometar\nRezervisan-Ram ddr4 8gb 2400mhz\nVeliko 10, sve preporuke\nProdata-Aku brusilica Makita\nSve preporuke sjajna saradnja. ..\nProdat-Samsung Ssd 860 evo 500gb\nMakita baterije 5ah PRODATO\nSvaka čast, vrlo korektna saradnja. .. .\nProf Auto 0665040734\nAlternator za bmw 2.0d 150A E46 x3\nSve preporuke za saradnju, brz dogovor i realizacija!\nMakita baterija i punjac REZERVISANO\nVrlo korektan za svaku preporuku\nSamsung ram memorija DDR4 8GB\nLed reflektori prenosivi 10w,30w,50w\nMakita sauber DFS 452 BL\nSve pohvale za Dusana brz i lak dogovor, saradnja odlicna preporucujem clana za svaku saradnju cista 10+++! !!\nJBL Tuner bluetooth zvucnik sa FM radiom crne boje ORIGINAL\nRapoo MT750s, Bluetooth, Wireless, bežični miš, neotpakovan\nIskrene preporuke za saradnju! Izuzetno brz i lak dogovor!\nProdata (Mrki Nis) Sapphire hd 7950 3gb\nProdavac za svaki primer. 10ka\nOdlicna saradnja, dogovor ispostovan, svaka preporuka za saradnju!\nfujitsu siemens 22 amilo ll 3220t\nMonitor odlican! Nadam se obostranoj oceni\nGtx 1080ti manli galardo 11gb\nBrz i lak dogovor, preporuka za kp clana! : )\nPRODATO-Tablet Samsung galaxy\nGaming PC FX8320 RX460\nSve ispostovano kao po dogovoru! Izuzetan momak! 10/10\nVrh za igrice za ove pare REZERVISANO\nSve preporuke za Dusana kao kupca\n(REZERVISAN) Gejmerski komp Ryzen 5\nDule je lavčina od čoveka. Dogovorili smo se za minut. Lično sam preuzeo mašinu, sve je bilo kako je rekao i više od toga. Svaka preporuka za saradnju. Ocena 10+++


EP: Srbija nazaduje, zabrinutost zbog jačanja utjecaja Rusije i Kine | Eurointegracije News | Al Jazeera\nSva tri izvještaja usvojena su s više od 500 glasova za (EPA)\nEvropski parlament ocijenio je u četvrtak da Srbija nazaduje u pogledu reformi potrebnih za pristupanje Evropskoj uniji i izrazio zabrinutost zbog rastućeg utjecaja Kine i Rusije u zemlji.\nParlament “žali zbog nedostatka napretka u mnogim područjima srbijanskog reformskog programa i činjenice da je čak došlo do nazadovanja u pitanjima koja su ključna za pristupanje EU”, navodi se u rezoluciji EP-a o izvještajima Evropske komisije o Srbiji za 2019. i 2020. godinu.\nEuroparlamentarci su pozvali EK da “promijeni svoju metodologiju izvještavanja kako bi se uzelo u obzir značajno nazadovanje i poslala jasna poruka Srbiji”.\nRezolucija je prihvaćena sa 538 glasova za, 69 protiv, dok je 79 zastupnika bilo suzdržano.\n‘Ograničen napredak’ u poglavljima 23. i 24.\nZa usvajanje rezolucije glasala je velika većina zastupnika svih klubova, izuzev krajnje desnog kluba Identiteta i demokratije, koji su dijelom bili suzdržani, a dijelom su glasali protiv.\nZastupnici krajnje lijevog kluba zastupnika GUE/NGL (Ujedinjena Evropska ljevica / Nordijska zelena ljevica) većinom su bili suzdržani.\nParlament navodi da je tempo usklađivanja srbijanskog zakonodavstva s evropskim “znatno sporiji” od planiranog, ali ostvaren je “ograničen napredak” u poglavljima 23. (pravosuđe i temeljna prava) i 24. (pravda, sloboda i sigurnost).\nKonstantno raste kineski i ruski utjecaj\nUsprkos činjenici da je EU vodeći trgovinski partner Srbije i najveći donator pomoći, Srbija “pridaje nerazmjerno mnogo pažnje trećim zemljama”, navodi se u rezoluciji EP-a.\nU tom su kontekstu apostrofirani utjecaji Rusije i Kine, čijeg je čelnika Xi Jinpinga srbijanski predsjednik Aleksandar Vučić na početku krize izazvane pandemijom korona virusa nazvao “bratom”, izjavivši pritom da je evropska solidarnost “bajka”.\nParlament je “zabrinut zbog sve većeg utjecaja Kine u Srbiji i diljem Zapadnog Balkana te nedostatka transparentnosti i procjene utjecaja kineskih ulaganja i zajmova na okoliš i društvo”, piše u rezoluciji.\nEuroparlamentarci su zabrinuti i “zbog sve veće ovisnosti Srbije o odbrambenoj i sigurnosnoj opremi i tehnologijama iz Kine, uključujući sistem masovnog nadzora u Beogradu i masovno prikupljanje ličnih podataka bez odgovarajućih zaštitnih mjera”.\nUskladiti vanjsku politiku s evropskom\nBrinu i zbog “bliske političke i vojne saradnje Srbije s Rusijom, uključujući kontinuiranu prisutnost ruskih zračnih kapaciteta u Nišu”\nIstaknuta je važnost usklađivanja vanjske i sigurnosne politike Srbije i EU-a, što je nužnost za pristupanje Srbije Uniji.\n“Vanjska politika Srbije najmanje je usklađena s evropskom politikom”, kazao je na plenarnoj sjednici slovački narodnjak Vladimír Bilčík, izvjestitelj EP-a za Srbiju.\nSrbija mora “okrenuti stranicu” na tom području, kako bi pristupila EU, poručio je on.\n“Regionalne kampanje dezinformiranja”, s ciljem “diskreditiranja” EU-a i slabljenja evropske perspektive balkanskih zemalja, “često potječu iz Srbije”, piše u izvještaju.\nStoga se apelira na Srbiju da sarađuje s EU-om u “borbi protiv manipulativnog dezinformiranja”.\n‘Otvorite dosjee Udbe i KOS-a, vratite arhivu’\nU navedenom kontekstu posebno su apostrofirane “dezinformacije koje potječu iz Kremlja”, a širi ih ruski državni medij Sputnjik, odnosno njegova ispostava u Srbiji.\nEvropski parlament apelirao je na srpske vlasti da “nastave s naporima da se eliminira nasljeđe bivše komunističke tajne službe”.\nUtjecaj vlasti na pravosuđe, medije i nevladine organizacije, kao i organizirani kriminal, navedeni su kao problemi koji također priječe napredak Srbije prema evropskim integracijama.\nPo pitanju borbe protiv korupcije postignut je samo “ograničen napredak”, smatra EP.\nS druge strane, postoji “kontinuirani politički utjecaj na pravosuđe”, dok raste nasilje koje provide ekstremističke i “organizirane zločinačke skupine”.\nPo pitanju medijskih sloboda također je došlo do pogoršanja, ali i do “rasta korištenja uvredljivog jezika, zastrašivanja i čak govora mržnje” prema opoziciji, nezavisnim intelektualcima, nevladinim organizacijama, novinarima…\nZnačajan napredak Albanije na više polja\nIstiče se da Vlada Srpske napredne stranke (SNS) predsjednika Vučića teži “monopolizaciji medijskog prostora”, što pokazuje slučaj s kraja 2018. godine, kada su osobe povezane s Vladom stekle kontrolu nad dvije televizije s nacionalnom frekvencijom.\nS druge strane, EP je usvojio rezolucije kojima je ustvrdio da Albanija, Sjeverna Makedonija i Kosovo napreduju prema članstvu u EU provođenjem potrebnih reformi.\n“Došlo je do značajnog napretka na području vladavine prave, izbornih propisa, suzbijanja organiziranog kriminala, reforme pravosuđa, položaja Ustavnog suda i Vrhovnog suda”, rekla je na plenarnoj sjednici portugalska socijalistkinja Isabel Santos, izvjestiteljica EP-a za Albaniju.\nPotrebno je “odati priznanje” albanskim vlastima za napredak u reformama potrebnim za pristupanje Uniji, kazala je ona.\n‘Nesporna evropska budućnost Kosova’\nNaprimjer, u usvojenoj rezoluciji se navodi kako je primjetan “izostanak napretka u pogledu slobode izražavanja te prepreke ispravnom funkcioniranju nezavisnih medija”.\nTakođer se govori o slučajevima zastrašivanja, blaćenja i pritiska na novinare.\nViola Von Cramon-Taubadel, zastupnica njemačkih Zelenih i izvjestiteljica za Kosovo, istakla je kako EP “ima povjerenje u evropsku budućnost Kosova”.\n“Nijedna zemlja u regiji nema pozitivniji odnos prema EU od Kosova”, kazala je ona na plenarnoj sjednici.\n‘Politička zrelost’ Sjeverne Makedonije\nMeđutim, istakla je kako ni Srbija, ni Kosovo neće moći pristupiti EU bez “sveobuhvatnog sporazuma”.\nPet zemalja članica Unije – Kipar, Grčka, Rumunija, Slovačka, Španija – još nije priznalo Kosovo.\nEvropski parlament je apelirao na tih pet država članica da priznaju Kosovo, ističući “da je nezavisnost Kosova nepovratna”.\nSjeverna Makedonija pohvaljena je također u rezoluciji, zbog “predanosti integraciji u EU”, koja se očituje u “kontinuiranoj provedbi reformi povezanih s pristupanjem i radu na rješavanju bilateralnih pitanja sa susjednim zemljama”\nSjeverna Makedonija pokazala je “veliko posvećenje putu prema evropskim integracijama”, kazao je izvjestitelj za Sjevernu Makedoniju Ilhan Kyuchyuk, bugarski zastupnik iz liberalnog kluba Obnovimo Evropu.\nZabrinutost zbog ‘raširenog govora mržnje’\nSjeverna Makedonija pokazala je “visok nivo političke zrelosti”, dodao je.\nU rezoluciji je istaknuto da je u području slobode izražavanja medija situacija zadovoljavajuća.\nMeđutim, EP je izrazio zabrinutost zbog “raširenog govora mržnje”, posebno prema Romima, LGBTQI+ osobama i slično.\nIzvještaji za Albaniju, Kosovo i Sjevernu Makedoniju usvojeni su s više od 500 glasova za, pri čemu je dio zastupnika konzervativnog kluba ECR, krajnje desnog Identitet i demokratija (ID) te krajnje lijevog kluba GUE/NGL glasao protiv ili bio suzdržan.\nŠefovi diplomatija Sjeverne Makedonije i Bugarske u Berlinu rješavaju spor\nSofija zbog makedonskog jezika i identiteta prijeti Skoplju blokiranjem puta u Evropsku uniju.


Veselji: Takse ostaju | Radio Kosovska Mitrovica\n4. February, 2019 15:50 |\nKadri Veselji je tokom posete osnovnoj školi u Uroševcu rekao da su takse uvedene za dobro Kosova i kao način da se zaštite kosovski interesi, prenose prištinski mediji. Govoreći o eventualnoj suspenziji taksi, Veselji kaže da je to zahtev SAD i da bi to bila privremena mera. Prema njegovim rečima, od ključnog značaja je da Priština i Vašington ni u jednom trenutku nemaju različite pozicije prema Beogradu.\nVeselji je inače predao ranije ove nedelje liderima vladajuće koalicije u Prištini pisani predlog za suspenziju na 120 dana taksi od 100 odsto na robu iz centralne Srbije i BiH, pri čemu Srbiji za to postavlja deset, a BiH sedam uslova.\nPrištinski sajt “Zeri” naveo je da je Veselji uputio predlog “zarad očuvanja interesa Kosova i partnerstva sa SAD”. Navodi se da je prethodno dokument dat američkom ambasadoru u Prištini Filipu Kosnetu na sastanku 23. januara kojem je prisustvovao i kosovski premijer Ramuš Haradinaj.


Jovanin život u koferu: Jordan | insp.\nJovanin život u koferu: Jordan\nAutor putopisa: Jovana Kvržić\nJordan. Zemlja koju sam jedva znala i na mapi da pronađem. Nakon malo više istraživanja, u martu se upuštam u avanturu kakvu nisam mogla ni da zamislim. Kolevka civilizacije, zemlja bogate istorije, još bogatije i fascinantnije prirode...\nPrvi korak u planiranju ovog neobičnog putovanja je bio pronalazak načina da se ode tamo. Posle višednevnog proučavanja sajtova za kupovinu avionskih karata, odlučujem se za put preko Istanbula i Ankare, do Amana, prestonice Jordana.\nPri samom pogledu iz aviona na jordansko tlo, shvatam da dolazim na predeo kakav još nisam imala prilike da vidim. Na trenutak se zamislim - da li sam i dalje na planeti Zemlji?\nPri sletanju u Aman, osećanja su mi pomešana. Brzo zaboravljam na umor posle dugog puta, a uzbuđenje zbog dolaska na u potpunosti nepoznatu i drugačiju teritoriju raste. Mogu reći da sam na momenat i osetila strah (u zemlji sam u kojoj jedva da možete da vidite ženu samu na ulici), ali nakon par trenutaka shvatam da nema razloga za to, da sam u potpunosti bezbedna. Prva dva dana sam provela u Amanu, a smeštaj sam našla preko sajta Couchsurfing. Ovo je bilo moje prvo Couchsurfing iskustvo i, iako sam u početku možda bila malo skeptična, moji domaćini su razbili sve predrasude. Saznala sam mnogo o istoriji grada, načinu života, probala lokalnu hranu, a jedan ceo dan su bili i moji turistički vodiči za obilazak prestonice.\nPopulacija Amana iznosi oko četiri miliona ljudi i predstavlja jedan od modernijih gradova ovog područja. Grad leži na sedam brda, te blaga upala mišića nakon celodnevnog šetanja me ne zaobilazi. Iako zemlja važi za generalno bogatu, moj lični utisak je bio da je većina stanovništva siromašna, što se može primetiti na ulicama. Centar je kao jedna velika pijaca i ne vidi se mnogo turista. Glavne turističke atrakcije Amana su Citadela i Rimski teatar. Obe građevine su izgrađene oko 160. godine, od strane Rimljana. Lokalci su generalno druželjubivi, ukoliko znaju engleski, vrlo rado će pomoći šta god da ih upitate, a neretko i ponuditi čajem ili nekom poslasticom. Za doručak uglavnom jedu falafele i humus, ostali obroci se pretežno sastoje od piletine, ribe, pirinča, raznih salata. Hrana je dosta začinjena, ali po meni veoma ukusna. Jordanci piju mnogo crnog čaja i ono što mi je bilo zanimljivo je da ga, za razliku od drugih kultura u kojima se takođe pije mnogo crnog čaja, oni previše slade. Na ulici se svuda može naći sok od šećerne trske, za koji veruju da ima isceljujuće sposobnosti. On je veoma ukusan i, za razliku od čaja, nije toliko sladak koliko sam očekivala. Na ulicama se, osim hrane, prodaju i jeftini suveniri, antikviteti, odeća, nakit, kao i novac iz svih krajeva sveta. Na par mesta sam videla novčanice iz Srbije, a čak i Jugoslavije. Jednom prodavcu sam poklonila našu novčanicu od 10 dinara, a za uzvrat dobila iračku novčanicu, sa likom Sadama Huseina na njoj. Grad, kao i cela država, generalno je prljav i stiče se utisak da ne vode računa o tome.\nPrva sledeća lokacija je Jeraš, na sat i po vremena vožnje od Amana. Tu dolazim u jutarnjim časovima (Kapije Jeraša se otvaraju u 8h) i imam sreću da uživam u obilasku u tišini i bez drugih turista. Jeraš je grčko-rimski grad, čiji su ostaci sačuvani do danas. Unutar njega su pronađeni predmeti, kao i ljudski ostaci koji potiču još iz vremena 7000 godine p.n.e. Unutar grada se razaznaje Adrijanova kapija, Zevsov i Artemidin hram, hipodrom, klasični Rimski teatri. Hodajući ulicama ovog antičkog grada imam osećaj da živim u nekom drugom vremenu, jer ovde kao da je vreme stalo.\nNakon dva sata provedena u Jerašu, put nas dalje vodi na novo bajkovito mesto - pustinju Wadi Rum ili takozvanu Dolinu Meseca. Sam prilazak ovom čudu prirode nam govori da nailazimo na čaroban predeo. Ukoliko ste već posetili neku pustinju i pomislite da je ovo samo još jedan predeo sa mnogo peska, prevarićete se. Wadi Rum je sve samo ne obična pustinja. Razne boje peska se smenjuju, u jednom momentu nailazite na planinu koja podseća na Titanik, u drugom vidite nestvarne stene svih oblika i boja. Ovde su snimani filmovi ,,Marsovac’’, ,,Star wars’’, ,,Lawrence of Arabia’’… Tokom celog puta osećam veliku zahvalnost što mogu da iskusim neverovatan mir i tišinu koja ovde vlada. Zalazak Sunca opet daje novi doživljaj. Kako se sunce spuštalo, tako je naš vozač palio vatru, pevao tradicionalne beduinske pesme (Beduini su pleme starosedeoca) i kuvao čaj na način kako su to njegovi preci radili. Kada je mrak u potpunosti pao, nastavljamo ka beduinskom kampu u kome do kasno u noć igramo, pevamo, uživamo u nargili i tradicionalnim jelima. Ono na šta treba obratiti pažnju je da je u pustinji noću temperatura znatno niža, a grejanja, kao ni struje, u šatorima nema. Vlasnici kampa su izuzetno prijatni, spremni da odgovore na sva pitanja i pomognu ukoliko je potrebno. Posebnu čar noćenju u kampu daje i rano ustajanje (oko 5:30) i penjanje na obližnje brdo radi uživanja u izlasku sunca.\nNakon doručka, nastavljamo put ka jednom od sedam svetskih čuda novog sveta, veličanstvenom izgubljenom gradu Petri. Naziv ''izgubljeni grad'' je dobio iz razloga što je, iako izgrađen u 5. Veku pre nove ere, zapadnom svetu otkriven tek 1812. godine. Prvobitno stanovništvo su činili Nabatejci, poznati trgovci, pa je Petra u periodu od 5. do 3. veka p.n.e. bila glavno trgovačko središte. Ceo grad zapravo je uklesan u stene roze boje, pa ga nazivaju i ''Rose city''. Nakon izlaska iz kanjona (koji vodi do grada), prva građevina na koju nailazimo i koja ostavlja bez daha je Riznica (''The treasury''). Ovde je svojevremeno sniman film Indiana Jones, pa je Riznica postala zaštitni znak Petre. Dalje nas put vodi kroz grobove uklesane u stenama, amfiteatar, hramove, rimsku arenu… Kroz grad se može kretati peške ili na kamilama, konjima ili mazgama. Za obilazak grada je potrebno oko sedam sati. Ono što oduzima najviše vremena i snage je penjanje do fascinantnog Artemidinog hrama (oko 850 stepenica). Sve vreme sam bila očarana onim što vidim oko sebe i energijom ovog čudesnog mesta, tako da umor nisam ni osetila.\nNakon Petre, put nas vodi na sledeće čudo, ali ovog puta čudo prirode - Mrtvo more. Mrtvo more je jezero koje je deset puta slanije od okeana (salinitet je oko 30%). Zbog visokog saliniteta nijedna biljna ni životinjska vrsta ne može da opstane. Istovremeno predstavlja i najnižu tačku na planeti (430 m ispod nivoa mora). Plivanje, tj. plutanje (nemoguće je potonuti) u Mrtvom moru je fantastičan doživljaj, ali nakon izlaska potrebno je odmah ići pod tuš pošto so bukvalno kreće da izjeda kožu. Svuda su natpisi da se ne preporučuje kvašenje lica, pogotovo očiju i kose. Naravno, nezaobilazno je bilo i mazanje lekovitim blatom.\nOstatak dana koristimo za obilazak predela sa posebnim značenjem za hrišćane. Bez obzira da li ste vernik ili ne, ova mesta ostavljaju poseban pečat i bude duhovnost, a energija koja se tamo oseća se teško opisuje. Prva stanica nam je reka Jordan i mesto gde je Jovan Krstitelj krstio Isusa Hrista. Na mestu krštenja je ostao samo izvor i mogu se videti i ostaci pet malih crkava sagrađenih u Isusovu ast. Na reci Jordan se mnogo ljudi krsti i u današnje vreme. Ono što je posebno zanimljivo je to što je reka široka samo 2 metra, a istovremeno predstavlja granicu Izraela i Jordana, tako da stojeći na Jordanskoj strani možete pričati sa Izraelcima. Međutim, ovo je strogo zabranjeno, zbog zategnutih odnosa ove dve države i na svaki nelegalni prelazak reke, vojnici imaju nalog da pucaju bez izuzetka.\nMesto na kome je kršten Isus\nIdući očaravajućim predelima stižemo do mesta gde je Bog pokazao Mojsiju obećanu zemlju. Ime planine je Mount Nebo.\nZa razliku od prethodnog predela, ovde je veoma vetrovito i temperatura je znatno niža. Sa vrha (817 m nadmorske visine) se pruža pogled na reku Jordan, istorijski grad Jerihon i Jerusalim. Po verovanju, Mojsije je ovde i sahranjen, i u njegovu čast je podignuta crkva u vizantijskom stilu, čiji su ostaci sačuvani do sada.\nNakon silaska sa ove božanstvene planine stižemo u grad Madaba. Gradić je poznat po ostacima crkve u kojoj se nazire najstariji očuvani mozaik koji predstavlja mapu svete zemlje (6. vek nove ere). Takođe, ovde se mogu uočiti i hrišćanski i islamski simboli, što se najbolje vidi na pravoslavnim ikonama sa arapskim slovima.\nObilaskom Madabe, završavamo obilazak Jordana. Pet dana u ovoj zemlji je brzo prošlo i ne bih se žalila da sam imala još koji dan više. Jordan oduševljava, kako svojom neopisivom prirodom, tako i fascinantnom tradicijom i istorijom. Ukoliko ste ljubitelj aktivnog odmora, zaljubljenik u nesvakidašnje predele, ili jednostavno želite da posetite mesto koje će vas ostaviti bez teksta u svakom pogledu - Jordan je prava destinacija.\nJovana Kvržić je farmaceut, student doktorskih studija, večiti zaljubljenik u nauku, prirodu i putovanja. ''Neke predivne predele ne bih otkrila da se nisam izgubila...''


Недеља Самарјанке – Диселдорф - ДИСЕЛДОРФСКА И НЕМАЧКА\nNedelja Samarjanke – Diseldorf\nU nedelju, 17.05.2020. u porti diseldorfskog hrama Svetoga Save služena je Sveta Liturgija. Bogosluženju je prisustvovalo oko dve stotine vernika što predstavlja veliki pomak u odnosu na prijašnje nedelje i svedoči da se verni narod, posle teškog perioda, vraća bogoslužbenom životu.\nSvetu Liturgiju služio je Episkop Grigorije uz sasluženje sveštenika Nebojše Rakića, Dragana Čolakovića i đakona Aleksandra Sekulića. Jevanđelsku besedu koju je proizneo Episkop Grigorije, čitaocima dostavljamo u audio formatu:


PRVA POSJETA U ISTORIJI\nEdi Rama, Aleksandar Vučić, Foto: Beta/AP\n27.05.2015. 12:45h Ažurirano: 27.05.2015. 12:45h\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić sastao se po dolasku u Tiranu sa albanskim premijerom Edijem Ramom.\n"Srbija Kosovo tretira i nastaviće da ga tretira kao svoj sastavni deo", izjavio je Vučić.\n"Nismo razgovarali samo o diplomatiji, govorili smo o razvoju turizma i kako da motivišemo građane Srbije da dođu u Tiranu i obrnuto. Na dobrom smo putu, moramo da radimo na tome. Činjenica je da nismo saglasni po pitanju KiM", rekao je Vučić, ističući da je došao u ime građana Srbije.\n"Ovi problemi se ne rješavaju ratom već dijalogom", rekao je Vučić i poručio da su Srbija i Albanija susjedi, te da zbog toga treba da uzmu sudbinu regiona zapadnog Balkana u svoje ruke.\n"Razmišljamo drugačije, govorimo drugačije. Ali to nije u vezi sa onim kako radimo zajedno. Hvala Albaniji na pozivu. Odnos Srbije i Albanije je važan za Balkan. Odnosi uvijek mogu biti bolji", rekao je Vučić.\nSusret dva premijera u palati Brigada je drugi bilateralni susret Vučića i Rame, ali je riječ o prvoj u istoriji posjeti jednog predsjednika Vlade Srbije albanskoj prijestonici.\nVučiću je ispred palate, u kojoj se održavaju zvanični razgovori, priređen svečani doček, uz intoniranje himni dvije države i smotru garde, a dočekao ga je Rama.\nVučića je prethodno na aerodromu dočekao zamjenik premijera Niko Peljesi.\nVozilo u kome su bili Vučić i njegova pratnja sprovedeno je od aerodroma kroz grad uz visoke mjere obezbjeđenja i pratnju vojnog helikoptera.\nVučić je uoči posjete poručio da Srbija želi dobre odnose sa Tiranom, dok je Rama rekao da bi Srbija i Albanija na Balkanu trebalo da budu ono što su Francuska i Njemačka bili u Evropi posle Drugog svjetskog rata.\n23.10. 07:30 h\t13626\n23.10. 08:50 h\t8988\n23.10. 15:30 h\t6493\n23.10. 11:47 h\t5422\n23.10. 13:00 h\t5170


U Kolumbiji se održavaju predsednički izbori - Infobrif\nU Kolumbiji se održavaju predsednički izbori\nPrema najnovijim anketama, vođstvo ima bivši senator Ivan Duke, štićenik bivšeg predsednika i vodećeg kritičara mirovnog sporazuma Alvara Uribea\nObjavljeno 27.05.2018. u 11:17 poslednja izmena 27.05.2018. u 11:21\nIvan Duke, favorit na predsedničkim izborima\nBOGOTA – U Kolumbiji se danas održavaju prvi predsednički izbori od potpisivanja mirovnog sporazuma sa najvećom levičarskom pobunjeničkom grupom u toj zemlji, kojima bi trebalo da se odlučiti o pitanjima korupcije, nejednakosti, kriminala i odnosa Kolumbije sa susedima.\nDvojica vodećih kandidata iznela su izrazito različite vizije i po pitanju ekonomije i po pitanju budućnosti mirovnog procesa u zemlji. Prema najnovijim anketama, glasači naginju senatoru Ivanu Dukeu (42), koga podržava bivši predsednik i vodeći kritičar mirovnog sporazuma Alvara Uribea.\nMalo je verovatno, međutim, da će on uspeti da u prvom krugu osvoji više od 50 odsto glasova i da izbegne sledeći krug koji se očekuje u junu.\nZa njim zaostaje Gustavo Petro, bivši gerilac i nekadašnji gradonačelnik Bogote čiji je uspon probudio američku zabrinutost da bi Kolumbija mogla opasno da se okrene levici i time uzdrma tržišta.\nAli, imajući u vidu često pogrešne rezultate anketa o izlaznosti, još ima šanse za iznenađenja poput bivšeg gradonačelnika grada Medeljin Serhija Fahardoa i bivšeg potpredsednika Hermana Vargasa Ljerasa odmah iza njega.\nFahardo koji je zaslužan za transformaciju Medeljina iz grada koji je bio središte kriminala u sve veću turističku destinaciju, kandidovao se uz poruku da će iskoreniti korupciju i ojačati socijalne programe.\nVarhas Ljeras je, sa druge strane, obećao da će obezbediti više od milion novih radnih mesta.\nGorska služba spasla mladića koji se zaglavio na steni na Kosmaju\nObustavljena gradnja giganstkog solitera u Njujorku, poginuo stražar


Sport – Regionalne Vesti | Srbija\nArhiva za kategoriju: Sport\nNAJAVA FESTIVALA ZDRAVOG DUHA 24 06 2022\nDrugi ,,Ovčarsko-kablarski festival zdravog duha“ pod sloganom ,,Budimo prirodni u prirodi” biće održan u period od 25.juna do\nMEMORIJALNI TURNIR „ALEKSANDAR JAĆIMOVIĆ“ 20 06 2022\nU subotu 18. juna na fudbalskom terenu Sportskog centra “Mladost“ održao se sedmi memorijalni turnir “Aleksandar Jaćimović“. FK\nU subotu 18. juna na fudbalskom terenu Sportskog centra “Mladost“ održao se sedmi memorijalni turnir “Aleksandar Jaćimović“. FK Čačak 94 i SC “Mladost“ uz svesrdnu pomoć porodice Jaćimović sedmu godinu zaredom organizuovali su fudbalski turnir kojim se čuva uspomena na tragično nastradalog našeg mladog sugrađanina.\nODRŽAN TURNIR U BOKSU „IVANJIČKI POBEDNIK“ 20 06 2022\nTurnir je okupio najbolje mlade nade boksa iz cele Srbije. Po prvi put u Ivanjici, na turniru je\nTurnir je okupio najbolje mlade nade boksa iz cele Srbije.\nPo prvi put u Ivanjici, na turniru je održan i revijalni meč u ženskom boksu. U sjajnoj atmosferi mnogobrojna publika imala je priliku da uživa u pravom sportskom spektaklu.\nDANI PLANINARA SRBIJE U OVČAR BANJI 17 06 2022\nPlaninarski savez Srbije, Planinarsko društvo „Kablar“ iz Čačka, uzpodršku Ministarstva omladine i sporta RS, Sportskog saveza Srbije, Grada\nPlaninarski savez Srbije, Planinarsko društvo „Kablar“ iz Čačka, uzpodršku Ministarstva omladine i sporta RS, Sportskog saveza Srbije, Grada Čačka i Turističke organizacije Čačka, i ove godine organizuju manifestaciju Dani planinara Srbije koja će se održati od 17. do 19. juna u Ovčar Banji.\nFK „VOJVODINA“ POBEDNIK „KUPA PRIJATELJSTVA“ 14 06 2022\nEkipa Vojvodine osvojila je četvrti Kup prijateljstva na Zlatiboru pobedom nad zagrebačkim Dinamom u finalu posle penala. Kup\nEkipa Vojvodine osvojila je četvrti Kup prijateljstva na Zlatiboru pobedom nad zagrebačkim Dinamom u finalu posle penala. Kup prijateljstva je još jedan u nizu sportskih događaja čiji je Zlatibor domaćin, a prevazilazi okvire nacionalnog značaja. Utakmice su odigrane na terenima Farma i kod jezera, a sve su prenošene na TV Sport klub. S obzirom da je turnir okupio 12 najboljih ekipa iz regina bivše Jugoslavije, za očekivati je da će neki od omladinaca koji su nastupili na Zlatiboru u narednim sezonama biti u jakim takmičarskim okolnostima.\nNA ZLATIBORU POČEO „KUP PRIJATELJSTVA“ ZA FUDBALERE MLAĐE OD 19 GODINA 08 06 2022\nTradicionalni Kup prijateljstva za fudbalere mlađe od 19 godina četvrti put se održava na Zlatiboru, a mečevi najboljih\nTradicionalni Kup prijateljstva za fudbalere mlađe od 19 godina četvrti put se održava na Zlatiboru, a mečevi najboljih klubova iz regiona bivše Jugoslavije kao i svake godine okupili su brojna poznata fudbalska imena. Takmičenje je počelo juče i traje do 12. juna na terenima stadiona Švajcarija.\n„WILD WEST“ TRKA U OVČAR BANJI 06 06 2022\nNesumnjivo je da Ovčar banja protekle dve godine privlači sve veći broj turista i avanturista, ljudi koji su\nNesumnjivo je da Ovčar banja protekle dve godine privlači sve veći broj turista i avanturista, ljudi koji su željni odmora u prirodi ali i rekreativaca i sportista, jer se baš u ovom biseru prirode za svakoga može naći ponešto. Proteklog vikenda u njoj je boravilo preko 1000 ljudi iz svih krajeva Srbije ali i zemalja regiona a više od 600 takmičilo se u WIld West trci.\nZAVRŠNICA LIGE BUDUĆIH ŠAMPIONA PONOVO ODRŽANA NA ZLATIBORU 01 06 2022\nFinale Lige budućih šampiona u fudbalu za dečiji uzrast održano je i ove godine na Zlatiboru. Na dvodnevnom\nFinale Lige budućih šampiona u fudbalu za dečiji uzrast održano je i ove godine na Zlatiboru. Na dvodnevnom finalnom turniru nadmetalo se oko 1500 dece iz 108 ekipa u šest generacija.\nŽFK ČAČAK UŠAO U PRVU LIGU SRBIJE 30 05 2022\nNa Gradskom stadionu u Čačku odigrana je prijateljska utakmica između ŽFK Borac iz Čačka i ŽFK Radnički iz\nNa Gradskom stadionu u Čačku odigrana je prijateljska utakmica između ŽFK Borac iz Čačka i ŽFK Radnički iz Kragujevca. Predstavnici Fudbalskog Saveza Srbije uručili su pehar ženskom fudbalskom klubu Borac, koji je postao novi član Prve lige Srbije za žene.\nSLAVOLJUB PIPER IZABRAN ZA POTPREDSEDNIKA EVROPSKE KARATE FEDERACIJE 25 05 2022\nNa Kongresu Evropske karate federacije koji je održan 24. maja u turskom gradu Gaziantepu, gde se održava Prvenstvo\nNa Kongresu Evropske karate federacije koji je održan 24. maja u turskom gradu Gaziantepu, gde se održava Prvenstvo Evrope za seniore, Slavoljub Piper je jednoglasno izabran za potpredsednika Evropske karate federacije (EKF).\n1 2 3 … 113 Dalje


'Rubinova“ vina putuju u Kinu - Novosti - Turistički svet\n"Rubinova“ vina putuju u Kinu\nPredstavnici Rubina potpisuju ugovore o saradnji\nMada već prisutna na kineskom tržištu, kompanija “Rubin”, ovog puta, izabrana među više od 500 izlagača na nedavno završenom Međunarodnom sajmu kineske robe široke potrošnje u Ningbou, stazu će do novih kupaca utabati vrhunskim VINIMA SA PEČATOM, sa geografskim poreklom, više puta nagrađivanim na takmičenjima širom sveta, a nekoliko ugovora već je potpisano i kreću prve isporuke ka Aziji - navodi se u saopštenju kompanije.\n- Prve isporuke VINA SA PEČATOM upravo kreću i od ove saradnje očekujemo mnogo, kako za “Rubin”, tako i za našu zemlju, kad je u pitanju izvoz domaćih brendova – rekla je Danijela Jovanović, direktor “Rubina”, iz kojeg se u budžet Republike Srbije, na ime akciza i doprinosa slije blizu deset miliona evra godišnje.\n– Pokazali smo da moderna firma, poput naše vinarije, može da bude lider u zemlji, regionu, ali i šire. Raduje nas što je Kina prepoznala naš kvalitet, ali i druge zemlje, čime nam se dalje krči put ka vrhu vinske karte sveta - dodala je Danijela Jovanović.\n“Rubin” jejedna od malobrojnih vinarija koje na bocama vina imaju ljubičastu markicu, dobijenu od Ministarstva poljoprivrede i na osnovu koje potrošači mogu da prepoznaju da se radi o vrhunskom vinu.\n- Ljubičasta markica je garant kvaliteta i porekla vina, to je oznaka za najviši kvalitet – objasnila je Danijela Jovanović i dodala - Na 18 lokacija u Srbiji, “Rubin” ima najveće površine pod vinogradima u rodu u Srbiji, na 1.200 hektara. Još osamdesetih godina prošlog veka, zaposleni u “Rubinu” su uvideli značaj geografske zaštite, i danas, ova kompanija ima najveći broj vina sa geografski zaštićenim poreklom. Potvrda ovome jeste i dodela ljubičaste plakete za Rubinova vina.\nUčešćem na sajmu, s ciljem unapređenja saradnje Kine i zemalja centralne i istočne Evrope, među kojima je i Srbija, “Rubin” je napravio poseban iskorak, pre svega svojim VINIMA SA PEČATOM, sa geografskim poreklom, a poznavaoci pića, odlučili su se mahom za srpske nosioce priznanja “AVC Viena” jednog od najznačajnijih takmičenja u kvalitetu vina u Evropi, odobrenog od Evropske unija, sa ciljem nagrađivanja najboljih vina. Takođe, upućeni su i da su vina “Rubina” dokazala svoj kvalitet i na najvećem sajmu vina u Šangaju, takmičenju vinara u Londonu – Decanter, ali i istaknutom međunarodnom sajmu vina i alkoholnih pića u Diseldorfu.


2001/02/17 16:39 Britanski izaziva� ''Vodafon'' u albanskom ringu mobilne telefonije\nSAT, 17 FEB 2001 16:39:15 GMT\nBritanski izaziva� ''Vodafon'' u albanskom ringu mobilne telefonije\nU maju pro�le godine, Albanian Mobile Comunication (AMC), dr�avna kompanija koja je jo� od 1994. godine dr�ala monopol telefonske usluge GSM, iznela je na prodaju 85 odsto svojih akcija postav�i prvom velikom dr�avnom kompanijom koja se privatizuje. Druga�ije nego �to se o�ekivalo, kupovina ovih akcija od strane konzorcija ''Telenor Cosmote'' nije dovela do sni�avanja veoma visokih tarifa, �to je stvorilo nervozu u javnosti koja je pretpostavljala da se jedna inostrana kompanija ne�e pona�ati isto kao prethodna koja je svojevremeno postavila nedosti�ne tarife za ve�inu Albanaca.\nOsim ovoga, privatizacija jedine albanske dr�avne kompanije mobilne telefonije je povukla za sobom i o�tru raspravu: Da li u procesu privatizacije treba imati u vidu i nacionalne geopoliti�ke interese ili, jednostano, treba se samo baviti trgovinom i ni�im vi�e.\nU stvari, kada je 1. juna 2000-te godine progla�ena za dobitnika na tenderu za prodaju akcija AMC jedna norve�ka kompanija, ustanovilo se da je javnost u ve�oj meri pragmati�nija nego zainteresovana da shvati igre izme�u nekoliko kompanija, tj. kako da se one ujedine u konzorcijume za vr�enje strate�ke kupovine i kako se igra sa nazivima i procentima akcija. Niko nije imao ni�ta protiv Nordijaca: Albanci su uvek pothranjivali uva�avanje i distancu prema njima i teme oko kojih su se vrtele rasprave, uglavnom su se ticale obe�anjima primene novih tarifa. Svi su o�ekivali jednu politiku koja �e doneti sni�avanje ludih cena usluga GSM.\nNakon burne kupovine, Vlada je izjavila da su 85 miliona USD koje je isplatio Telenor - Cosmote, prevazi�la i njena najoptimisti�nija predvi�anja. Ali, tu su se zavr�ile i dobre vesti. Iz nerazumljivog razloga, u po�etku je sakrivena �injenica da je Telenor - Cosmote, konzorcijum upravo stvoren za kupovinu AMC u kojem je najve�i deo deonica pripadalo jednoj gr�koj kompaniji. Biranje ove ''�ice'', donelo je �irenje jedne nacionalisti�ke melodije, koja je manjevi�e zvu�ala kao jedna nevi�ena izdaja.\nS druge strane, bez obzira na buku u javnosti, gr�ka kompanija je instalirala novu aparaturu tehnologije ''Nokia'' u sredi�njoj centrali AMC. Za zemlju u kojoj i nakon deset godina tranzicije ima mnogo ''stvari koje se de�avaju po prvi put'', iz prvog iskustva u privatizaciji izvu�ene su vredne pouke. �tampa je i dalje ostala skepti�na prema ozbiljnosti kompanije koja je u svoje ruke preuzela AMC, kritikuju�i je da je do�la u Albaniju, jednostavno, da bi se obogatila. Otkriveni su izve�taji koji su pokazivali da je Cosmote ne samo bila kompanija sa sedi�tem u Gr�koj, - i van nacionalisti�kih polemika Gr�ka nema neku istaknutiju tradiciju u elektronskoj industriji - ali, �ak i u toj zemlji bez mnogo te�ine u svetskoj areni, Cosmote je bila komapnija druge ruke.\nSvakako, dominiralo je stajali�te da se Albanija i dalje ne smatra interesantnim tr�i�tem za ''velike'' svetske tehnologije. Ali, upravo decembra pro�le godine, dok se emocionalno stanje kretalo tim vodama Vlada je iznela na prodaju drugu licencu, zapo�inju�i tako realno istinsku utrku za dominaciju na albanskom tr�i�tu mobilne telefonije.\nRizik je bio mnogo ve�i po�to onaj koji bi odlu�io da kupi tu licencu, ne samo da bi morao da zapo�ne od nule, ve� bi imao pred sobom konkurenta sa najmanje 30 hiljada konsolidovanih pretplatnika u zoni sa najve�om urbanom gustinom Tirana - Dra�, kao i u celoj albanskoj zapadnoj dolini.\nOsim toga, ostala je i dilema da li �e ispasti da su ti pobednici ponovo Grci ili �e Vlada znati da igra prodaju�i tu drugu licenci zainteresovanim turskim kompanijama, za koje se verovalo da �e se boriti na �ivot i smrt sa Grcima iz AMC. Iz tog razloga, prisustvo Panafona, jo� jedne gr�ke kompanije u konkurenciji sa britanskim Vodafonom, teretirano je u nekoliko slu�ajeva kao novo izdajstvo, a u nekim drugima kao poku�aj uspostavljanja gr�ke finansijske oligarhije na tr�i�tu mobilne telefonije u Albaniji. Nije se ustru�avalo da se pominje i primer Mobilmaka iz Makedonije, koji je ''u cilju za�tite nacionalnih interesa'', odbio da proda deo svojih akcija jednog gr�koj kompaniji koja je dala najvi�u ponudu, ve� je preferirala nema�ki Deutsche telekom.\nMe�utim, ovoga puta u igru su u�li Britanci. Vodafon ne samo da je pokazao interesovanje za ulazak na do sada paradoksalno albansko tr�i�te mobilne telefonije, ve� se �ak udru�ila ovoj operaciji kupovine licence zajedno sa Panafonom. Upravo za atinsko sedi�te ove poslednje �aputali su svoje rezerve nezadovoljnici u Tirani, ali Englezi pa�ljivi kada su u pitanju balkanski detalji, postarali su se da objasne da je i sam Panafon u stvari 55 odsto britansko.\nTokom finalne faze tendera za AMC 2, desilo se pomalo sve �to se moglo desiti u jednom me�unarodnom tenderu. Date su odre�ene ponude, usledila su odgovaraju�a ogovaranja, �ak se desilo i �udo kada je unutar koverti koje su se otvorile u prisustvu jednog advokata otkriveno da su Vodafon i turski Finturi ponudili obe po 25 miliona dolara. Iz tog razloga ERT je odlu�io da ponovi tender. Me�utim, ovoga puta sa druga�ijom procedurom. Po�etna ponuda dozvoljena od strane Vlade je iznosila upravo 25 miliona koje su kao maksimalnu cifru ponudile Vodafon i Fintur. Onaj koji je pomi�ljao da se povu�e imao je najbolju priliku.\nMe�utim, sve tri kompanije u trci su ponovo i�le sa ciframa u kovertama i poslale su ih u ured, gde su �ekali predstavnici ERT i nevi�enu medijski ''�opor''. Na kraju, kao �to to zahtevaju pravila, dobio je onaj koji je ponudio najvi�e. Vodafon je ponudio 38.010.001 USD, Rumeli Telekom - 32.525.000 USD, a Fintur je pridodao samo 350 hiljada dolara svojoj prethodnoj ponudi od 25 miliona.\nPredstavnik Vodafona, George Danielos ipak je izjavio novinarima da jo� uvek ne smatra svoju kompaniju pobednikom sve dok ta odluka ne bude progla�ena od strane ministra za privatizaciju, Mustafe Mucija. Ali, ako se Vodafon ubrzo proglasi pobednikom licence za drugog operatora GSM u Albaniji, bi�emo svedoci onoga �to Albanci ina�e sanjaju: Pristizanju ozbiljnih investitora. Nakon zavr�etka svih predvi�enih procedura Vodafon obe�ava da �e odmah zapo�eti sa investiranjem u centrale i nove antene visoke tehnologije.\nU uredima Telenor - Cosmote jo� uvek imaju vremena da koriguju neke od svojih pogre�nih politika koje su oni sledili. Odakle da po�nu? Od najvi�ih cena pretplate i impulsa na celom kontinentu (sva je prilika i u celom svetu) ili od slabe usluge i ''zakrpljenog'' pokrivanja signalima samo jednog dela teritorije zemlje?\nDolazak na albansko tr�i�te drugog operatora mobilne telefonije zasigurno bele�i trenutak za okon�anje monopola i po�etka konkurenicije Vodafona, koji je uputio medijima i svoj ''peronal information'' u kojoj se ka�e da ako se stvari budu dobro odvijale, Albanci �e pre avgusta imati mogu�nost da biraju izme�u dosada�njeg AMC i britanskih ''izaziva�a''. Albanci �ekaju.


Siniša Mihajlović pojačanja Bolonja 34 miliona evra | Mondo Sport\n27.06.2019. | 09:45 > 09:58\nKada je s onakvom ekipom napravio čuda, šta će tek sad biti...\nFoto: Alessandro Sabattini/Getty Images/Guliver\nBolonja zaista "puca" na visoko!\nNakon što je Siniša Mihajlović sačuvao tim sa severa Italije u najvišem rangu tražio je garancije da će klub zaista biti ambiciozan u narednoj sezoni, a već sada se to u praksi pokazuje kao istinito pošto su ovog leta potrošili već 34 miliona evra.\nBolonja je dovela Rikarda Orsolinija iz Juventusa za 15 miliona, dok je u Italiju iz Španije vratila i dvojac Viljareala - Nikolu Sansonea i Roberta Sorijana - za ukupno 14.\nBilo je i jeftinijih transfera, Matija Bani je stigao iz Kjeva za 3 miliona evra, dok su Danilo (Udineze), Safir Tajder (Montreal) i Ordži Okvonkvo (Montreal) došli kao slobodni igrači bez obeštećenja, dok se u narednim danima očekuje i zvanična promocija Japanca.\n/MIHA SE DOGOVORIO S BOLONJOM, EVO KOLIKO ĆE ZARAĐIVATI/\nKako prenose italijanski mediji, Takehiro Tomijašu (20) iz Sent-Trudena pojačaće Bolonju za 7 miliona evra, a taj transfer je odložen zbog učešća Japana na Kopa Amerika.\nOvaj fudbaler igra na mestu štopera i označen je kao veliki potencijal, dok ostaje da se vidi da li je Bolonja njegovim dolaskom završila "operaciju pojačanja" za ovo leto, ili će nastaviti da troši kao i do sada kako bi napravila ekipu za Evropu.\n15.07.2019. | 22:03 > 22:07 1 0\nMihajlović se dan ranije javio na bolničko lečenje. Hrabri Srbin je spreman da pobedi opaku bolest!\n15.07.2019. | 14:11 > 14:29 21 0\n15.07.2019. | 12:37 > 12:39 33 0\n15.07.2019. | 10:38 > 10:43 14 0\n"Ovo su bili teški dani za mene i izvinjavam se ako nisam odgovorio na svaku i zahvalio svakom od vas. To sam želeo...


Тонино Пицула: Пандемија коронавируса је стрес тест за институције, на почетку угрозила ЕУ - Коментари\n1 среда, 18 новембар 2020 13:58\nKurjakova je dobro rekla da se zbog novca ide u EU,to je prvenstveno kao i to da se političari iz istočnih zemalja mogu osjećati značajnima u čestim druženjima sa liderima velikih zemalja. Radi taštine. Građani nemaju neko veliko oduševljenje za EU jer se početni idealizam poslije pada komunizma istopio nakon propasti industrije i radnih mjesta i pljačkaških kredita koje su nudile uglavnom banke iz EU pogotovo u chf. EU trenutno ni sama ne zna kojim putem dalje a iskušenja se umnožavaju. Građanima EU to članstvo kao da ni ne postoji osim slobode putovanja i zapošljavanja. Sve drugo je irelevantno jer EU ukupno gledajući zaostaje za drugim brzo rastućim regijama svijeta,a nema mehanizme za pokrenuti tokove na zdrav način jer se stalno postavlja pitanje opstanka EU.Pitanje je što će biti kada države koje sada dobivaju novac rastom BDP dođu do istovjetnih uplata i povlačenja sredstava


Stočari strahuju za cenu mleka – AGRO VESTI by agronews.rs\nJan 17, 2017 | Agrarna politika, agro danas, Aktuelno, Evropska unija, fokus, Hrana, Poljoprivreda, Prehrambena industrija, Srbija, Stočarstvo, Teme, Tržište, uvoz-izvoz, Vesti\t|\nMlekari u Srbiji, posle nedavnog ukidanja dodatnih taksi na uvoz mleka i mlečnih proizvoda iz EU, strahuju da bi njihov ionako loš položaj mogao dodatno da se pogorša, a najviše su zabrinuti mali proizvođači, iako prerađivači kažu da nema mesta panici. Udruženja koja zastupaju stočare sa razvijenijih farmi, smatraju da je još rano reći kakav će biti uticaj ukidanja prelevmana i da će se biti jasnije tek za neki mesec.\n– Cena mleka u EU generalno raste i ako znamo da je četvrti kvartal završen na proseku od oko 30 centi, nema razloga da se bilo ko uznemirava – rekao je Ljubiša Jovanović, predsednik Udruženja proizvođača mleka Srbije. – Prosečna cena sirovog mleka znaće se negde krajem januara. Sada kada se kupuje mleko ne može ispod 33 centi, ali se uzima prosek poslednja tri meseca.\nKako nam je ispričala Sanja Bugarski, predsednik Asocijacije proizvođača mleka Vojvodine, situacija u srpskom mlekarstvu je prilično loša. To je, kako smatra, posledica višedecenijskog uništavanja ove grane poljoprivrede.\n– Uticaj ukidanja prelevmana još ne može da se vidi jer je rano, ali smo dobili čvrsta uverenja od prerađivača da nas neće ugroziti – rekla je Bugarski. – I ministar poljoprivrede Branislav Nedimović je obećao da će ukoliko bude bilo kakvog negativnog uticaja, opet raditi na tome da se uvedu prelevmani. U proteklih 18 meseci imali smo cenu mleka koja je bila viša nego u EU. To je bio jedini način da preživimo. Ministarstvo je obećalo i neku vrstu direktne pomoći stočarima, ali još čekamo da se dogovorimo oko toga.\nUkidanje prelevmana, smatraju pojedini poljoprivrednici, najviše će uticati na male stočare, tačnije one koji imaju do desetak krava.\n– Dve trećine mleka proizvedu baš takvi mali stočari, njih je oko 70 odsto od ukupnog broja onih koji se time bave – objašnjava Miroslav Kiš, predsednik Asocijacije poljoprivrednika Vojvodine. – Velike farme uvek imaju neke određene podsticaje i benefite, pa su na neki način favorizovani. Stav je – ako nemaš 50 ili 100 krava, nemoj ni da radiš. Deo takvih stočara nema subvencije, jer im grla nisu umatičena, otkupljivači im plaćaju značajno nižu cenu za litar, jer navodno ne zadovoljava kvalitet. Svakako, to mleko je otkupljivačima dobro za jogurt i prerađevine, ali nije konkurentno za izvoz. Prema rečima Kiša, za pola godine najbolje će se videti efekti ukidanja prelevmana, ali je pitanje da li će neko tada odgovarati ako dođe do sunovrata.\n– Vojvođani su ne tako davno prolivali mleko jer su otkupljivači uvozili i nisu hteli da kupuju od proizvođača – ističe Kiš. – Onda se država umešala, pa je okupila deo mleka. Trgovcima je dozvoljeno da rade šta hoće, a mi i dalje ne znamo čije mleko pijemo. Razumemo mi da je tržište slobodno, ali država mora da štiti svoje proizvođače. Svima bi nam odgovaralo da se mleko plaća po kvalitetu. Ali ne da kvalitet određuje onaj ko otkupljuje, kakav je sada slučaj.\nPritisci iz Evropske unije\nPrelevmani na uvoz mleka i mlečnih proizvoda iz EU ukinuti su 29. decembra 2016. Vlada Srbije ih je uvela jer je EU ukinula kvotu za proizvodnju u istom momentu kada je došlo do ruske zabrane uvoza poljoprivrednih proizvoda iz EU. Sve to je stvorilo ogromne viškove mleka u Evropi. Uvozne takse za mleko iznosile su od 10 do 20 dinara po litru, a za kiselomlečne proizvode od 10 do 30 dinara.\nTags: asocijacija proizvođača mleka vojvodineevropska unijaljubiša jovanovićmiroslav kišprelevmanisanja bugarskiStočarstvotržište


Polovni Cesab b315 električni viljuškari oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Skladišna oprema > Viljuškari > Električni viljuškari > Cesab > Cesab b315\nPolovni Cesab b315 električni viljuškari\nCesab B 316Broj točkova: 3, Poslednja inspekcija: 18.11.20, Opšte stanje (1-5): 4, Maksimalni kapacitet dizanja: 1600, Maksimalna visina podizanja: 450.5, Dizalica: 140, Visina pogona: 218, Stub za podizanje: Trojni, Nosač vila: Viljuške za prskanje, Dužina viljuškara: 115, Kabina: Zaštitnik za glavu, Tip gume: Umeci, Snaga motora: 16.32, Jačina akumulatora: 48, Kapacitet akumulatora: 650, Godina proizvodnje akumulatora: 2013\nCesab B315Broj točkova: 3, Maksimalni kapacitet dizanja: 1500, Maksimalna visina podizanja: 451, Visina pogona: 204, Stub za podizanje: Trojni, Dužina viljuškara: 120, Jačina akumulatora: 48, Kapacitet akumulatora: 500, Godina proizvodnje akumulatora: 2012, Transportna težina: 2030, Profili prednjih guma: 60%%, Profil zadnjih guma: 60%%, Certifikati: CE\nMascus pruza svojim korisnicima najbolju priliku za pretragu i pronalazak polovnih mašina u kategoriji Cesab b315, B 316 električni viljuškari i druge opreme\nOvde je kompletna lista polovnih Cesab b315, B 316 električni viljuškari za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Cesab b315, B 316 električni viljuškari koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Izaberite brend, model, cenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Cesab b315, B 316 električni viljuškari.


Javna rasprava o Nacrtu Lokalnog antikorupcijskog plana | POŽEGA ONLINE\nOpština Požega poziva sve zainteresovane da se uključe u javnu raspravu o Nacrtu Lokalnog antikorupcijskog plana (LAP) naše opštine koji je izradio Radni tim uz podršku Stalne konferencije gradova i opština. LAP je dokument koji usvaja svaka jedinica lokalne samouprave u Srbiji, u kom se prepoznaju rizici od korupcije u radu lokalnih javnih institucija i predviđaju aktivnosti na smanjenju tih rizika.\nTokom javne rasprave, koja će trajati do 14. aprila 2021. godine, građani, udruženja, stručne asocijacije, sindikati, mediji, političke stranke i svi drugi zainteresovani mogu da podnesu predloge za izmene i dopune Nacrta LAP-a. Predlozi za koje Radni tim proceni da će unaprediti LAP biće uneti u novu verziju Nacrta, dok će za one koji ne budu prihvaćeni, biti objavljeno obrazloženje za njihovo odbijanje.\nNacrt je dostupan na internet stranici opštine Požega.\nPredlozi za izmene i dopune teksta Nacrta LAP-a mogu se dostaviti na elektronsku adresu opstina@pozega.org.rs ili poštom na adresu Opština Požega, Trg slobode br. 9, 31210 Požega, sa naznakom “Predlozi za izmene i dopune Nacrta LAP-a”, a mogu se ostaviti i na pisarnici Opštinske uprave do 14 .aprila 2021. godine.\nNovi skok broja inficiranih u Zlatiborskom okrugu, Požega – 19


www.consalta.ba - Treninzi u novembru\nTreninzi u novembru\nInformation Security Management System & Business Continuity Management System\nConsalta d.o.o. u saradnji sa kolegama iz Hermes-Infotech organizuje treninge iz sljedećih oblasti:\nBCMS Lead Auditor prema BS 25999:2007 standardu: 14-18 Novembra 2011. godine\nISMS Lead Auditor prema ISO 27001:2005 standardu: 21-25 Novembra 2011. godine\nPetodnevni treninzi predstavljaju kombinaciju teorijskog i praktičnog rada u manjim grupama. Broj polaznika je ograničen na maksimalno 10 učesnika.\nIzvođenje treninga se odvija prema jasno definisanim pravilima IRCA organizacije (International Register of Certificated Auditors), a svi polaznici koji uspješno završe trening će steći međunarodno važeći certifikat 'Lead Auditora' iz oblasti koju su izabrali, ISMS ili BCMS.\nTrening je namjenjen prvenstveno organizacijama kojima je stalo do informacione imovine koju svakodnevno koriste i organizacijama koje žele da obezbjede kontinuitet poslovanja uvažavajući svakodnevne prijetnje nad imovinom i poslovnim procesima.\nPosebno je interesantan uposlenicima koji se bave rizicima i internim revizijama u organizacijama, procjenama rizika na projektima, rizicima poslovnih procesa, operativnim rizicima, kontinuitetom poslovanja, informacionom sigurnošću, fizičkom i tehničkom zaštitom imovine, upravljanjem promjenama, upravljanjem incidentima i dr.\nTreninzi će se održavati u Hotelu Hollywood Sarajevo u predviđenim terminima. Cijena pojedinačnog treninga po polazniku je 1.100,00 € + PDV. U slučaju da organizacija ili pojedinac izaberu oba treninga ili ako je više kandidata iz iste organizacije, odobravamo popust na definisanu cijenu.\nZa dodatne informacije molimo Vas obratite se gosp. Mahiru Bolobanu.


CIK odobrio korištenje aplikacije JIIS BiH, modul unosa izbornih rezultata - mojusk.ba\nCentralna izborna komisija (CIK) Bosne i Hercegovine danas je na sjednici usvojila Odluku o odobrenju korištenja aplikacije JIIS BiH (Jedinstveni izborni informacioni sistem BiH) – Modul unos rezultata Lokalnih izbora 2016. godine, kao i Instrukciju o načinu unosa, obrade i kontrole izbornih rezultata za lokalne izbore 2016. godine, saopćeno je iz CIK-a.\nPrezentacija navedene aplikacije i obuka općinskih/gradskih izbornih komisija najavljena je za sutra u Sarajevu, a glavno testiranje i simulacija izbornog dana planirani su za 26. septembar.\nCIK još jednom poziva birače koji glasaju putem pošte na Lokalnim izborima 2016. godine da odmah po prijemu glasačkog paketa glasaju i glasački materijal dostave u BiH, a po uputama koje su dobili.


Смањење аерозагађења приоритет у заштити животне средине | Zeleni Srbije\nOdbor za zaštitu životne sredine usvojio je danas informaciju o radu Ministarstva zaštite životne sredine za period februar-april 2021. godine, a u kojem se navodi da su zakonodavna aktivnost i rad na terenu bili intenzivni u tom periodu.\n„Najvažnije je da je usvojen Zakon o klimatskim promenama, što nam omogućava da radimo sve ono što smo u prethodnom periodu radili na popravljanju kvaliteta životne sredine u Srbiji”, rekao je državni sekretar ministarstva Ivan Karić.\nNaveo je da je doneto i više uredbi iz ove oblasti, da je bila živa i međunarodna aktivnost, gde je posebno istakao nastavak saradnje na projektu EISP 2 sa Švedskom, koji je produžen za još dve godine.\nU okviru ovog projekta realizovaće se brojni ekološki i infrastrukturni projekti u više opština i gradova u Srbiji.\nNaveo je i da je smanjenje zagađenja vazduha jedan od prioriteta Ministarstva te da su u tom cilju raspisana dva konkursa.\nJedan se odnosi na smanjenje zagađenosti iz individualnih ložišta u okviru kojeg je za 10 gradova i opština dato oko 100 miliona dinara, prenosi Tanjug.\nNa konkursu za sufinansiranje nabavke i zamene rekonstrukcije kotlarnica za grejanje za 24 lokalne samouprave je izdvojeno skoro 200 miliona dinara.\nKarić je naveo da je skoro 100 miliona dinara opredeljeno za pošumljavanje, te najavio da se u prvim nedeljama juna mogu očekivati intenzivniji razgovori o nacrtu plana o zaštiti vazduha.\nPomenuo je da Ministarstvo nikada nije negiralo postojanje zagađenosti vazduha ali da su problemi višedecenijski i kada je reč o fosilnim gorivima i individualnim ložištima, saobraćaju.\n„Ove godine je samo nešto više od 30 lokalnih samouprava došlo na red za rešavanje problema kroz individualna ložišta i kotlarnice. Verujem da će, ako bude prostora u rebalansu budžeta krajem godine, biti mesta za još jednu seriju projekata i da će se to nastaviti i sledeće godine”, naveo je Karić.\nDodao je da direktna saradnja sa lokalnim samoupravama koju ministarstvo neguje, daje dobre rezultate.\nPoslanici su u raspravi podržali informaciju o radu i pohvalili aktivnosti ministarstva u prethodnim mesecima.\nOdlučeno je i da se sledeća sednica Odbora, u petak, 4. juna održi van sedišta Narodne skupštine, u Sremskoj Mitrovici a povodom 5. juna, Svetskog dana zaštite životne sredine. Tekst preuzet sa stranice https://www.politika.rs/scc/clanak/480043/Smanjenje-aerozagadenja-prioritet-u-zastiti-zivotne-sredine


RIZIČAN SEKS? Jedna crta ličnosti odlučuje da li ćete se upustiti u opasnu avanturu! - Informer\nRIZIČAN SEKS? Jedna crta ličnosti odlučuje da li ćete se upustiti u opasnu avanturu!\nb92.net/Informer.rs 10. 09. 2017. 10:33\nDoktorka Kristin Moilanen, naučnica na čelu istraživačkog tima, odgovara:\n- Odgovor je dvostruk – većinu vremena naš tip ličnosti se ne menja mnogo tokom vremena. Promena je moguća, ali do sada se kao najbolji indikator pokazalo koliko je neko uspevao da kontroliše svoje ponašanje u prošlosti.\n- Ali, iako se tip ličnosti u suštini ne menja, ipak je moguće menjati ponašanje, odnosno imati kontrolu nad određenim aspektima – ljudi koji su po prirodi impulsivni mogu svesno i namerno izbegavati rizične seksualne odnose. Onima koji imaju tendenciju da žive u momentu za to će trebati nešto više vremena, ali ključno je da ne prestanete da radite na sebi radite na sebi i uvek imate u vidu svoju bezbednost - objašnjava doktorka Moilanen.\n- Za početak, postavite sebi neko od pitanja poput: ‘Šta mogu da učinim kako bih sprečio/la vezu za jednu noć sa nekim koga sam tek upoznao/la, ukoliko se desi da sam suviše pio/la?’ Ako napravite plan i povedete prijatelja koji će vas u tom trenutku zaustaviti, ili ponesete kondom ukoliko ne želite neplaniranu trudnoću, vrlo je moguće da ćete smanjiti šanse da kasnije kajete zbog svojih postupaka - zaključila je doktorka Moilanen.\nSEKS VIŠE NEĆE BITI ISTI!...\nISKORISTITE PRILIKU! Kako da...\n(VIDEO) KONDOM ZA ORALNI SEKS!...\nMALI SIGNALI! Ako se ponaša...\nBIRA DA GLEDA TELEVIZOR UMESTO...


Francuzi i Englezi najbliži „Vembliju“ – TIP\nPo mnogo čemu drugačiji od svojih prethodnika, danas kreće 16. fudbalski šampionat Evrope. Za trofej i mesto u istoriji, boriće se 24 države, raspoređene u 11 gradova i šest grupa širom Starog kontinenta, od Bakua do Sevilje. Prava fudbalska uživancija, naročito za one koji vole reprezentativni fudbal. Kao i svaki put do sada, pred neko veliko fudbalsko takmičenje, “Tip” će igračima biti glavni saveznik u borbi na kladioničarskom bojnom polju. Pokušaćemo, u skladu sa lajtmotivom jedinog kladioničarskog lista na ovim prostorima, da svima olakšamo put do dobitka predstavljanjem favorita, potencijalnih iznenađenja, ekipa koje vrebaju iz senke i drugog plana, pa i možda I ponekih senzacija. Što da ne, ziheraški pristupi nekad znaju i da se isplate, a primer Grčke iz 2004. je najbolji pokazatelj da je najlepša igra na svetu jako prevrtljiva i “namazana”.\nOd redakcija| 2021-06-10T12:32:58+01:00\t11-06-2021|0 Komentara


01-05-2020 13:04 Magazin Kultura Video\nKnjiževnik LJubivoje Ršumović Ršum bio je gost novog izdanja emisije "Promentej" TV Helm Kast, novinarke Nade Grujić. Sa slavnim Ršumom su pretresane aktuelne teme, naravno na prvom mestu pošast 21. veka, pandemija korona virusa.\nLJubivoje Ršumović Ršum (Foto: Jutjub)\n- Ovo nije najopasnija pošast, postoji mnogo opasnijih od ove. Pošast je recimo to što više od 20 hiljada dece dnevno umire od gladi u svetu. Razmišljam ovih dana, veliki sam prijatelj svih živih bića, pogotovo životinja i slepih miševa ili ljiljaka kako više volim da ih zovem. LJiljak je okrivljen da je izazvao ovu pošast, ali mislim da su ljudi mnogo veci krivci nego što je to on. Sva živa bića, čovek sa ljiljcima, sa drvećem... mora da uspostavi ravnopravan odnos. Poštovanje koje bi značilo, uvažavanje svih života. Priroda se na neki način sveti čoveku bez obzira da li je ovo proizveo čovek ili ljiljak. To je proizvela priroda koja nas drži na ovoj planeti koja je ugrožena. Više slepih miševa ima među ljudima nego u prirodi, kaže Ršum. na pitanje na šta je mislio kada je izjavio da tutnjimo u pogrešnom pravcu i da treba da obrađujemo zemlju da nas ne bi motikom oterali sa nje kaže:\n- Ovih dana sve više ljudi beži u selo, treba da ponesu i motiku, jer sela ostaju bez obrade. Prazna majka zemlja više ne rada hranu ljudima koju treba da rada, u onoj meri u kojoj bi trebalo, ne samo to već lepotu kiseonik sve što nam je Bog dao besplatno to nam zemlja daje. Čovek mora da radi da bi sve to dobio. Bolje da uzme motiku nego da dodemo u situaciju da uzimamo motku i to onu go*njivu, teramo one koji beže od majke zemlje.\nA šta je Ršum još pričao o politici, deci i njihovom vaspitanju, novinarstvu, saznaćete ako pogledate video.\nPročitajte OVDE šta Vanja Bulić kaže o izolaciji.


Zaharova tvrdi da je video o špijunima provokacija i da ne razume saopštenje srpske Vlade (VIDEO) | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 21.11.2019 16:05 > 21.11 16:37\nZaharova tvrdi da je video o špijunima provokacija i da ne razume saopštenje srpske Vlade (VIDEO)\n"To je korišćenje nekih tehnologija sa nekim ciljevima. Sada treba da se održe kontakti na visokom nivou, a već smo navikli da se nedelju ili mesec dana uoči takvih kontakata pojavljuju neki zanimljivi materijali, koji se predstavljaju kao senzacije", rekla je Zaharova na redovnoj konferenciji za novinare u Moskvi, odgovarajući na pitanje novinara.\nNa konstataciju agencije Beta da je BIA već potvrdila da je na videu Georgij Kleban koji je ranije bio pomoćnik vojnog atašea, a da je srpska vlada saopštila da je situacija ozbiljna, Zaharova je uz smeh pitala da li je potvrdjen identitet drugog čoveka koji se vidi na snimku.\n"Zašto nisu potvrdili?", upitala je Zaharova, dodajući da treba da budu potvrdjenje sve činjenice, o kom je vremenu reč i ko je na videu, te da će tek tada komentarisati.\nZaharova je rekla da ne razume saopštenje srpske vlade da je situacija "veoma ozbiljna".\n"O čemu je reč? Možete da mi objasnite šta znači da je situacija ozbiljna?", kazala je Zaharova.\nDodala je da "nema nameru" da se bavi komentarima stvari koje "očigledno imaju provokativnu prirodu".