In Store | Promocije | Održivi razvoj – osnov poslovanja kompanije NIS\nKrajem maja ove godine, kompanija je objavila Izveštaj o održivom razvoju za 2019. godinu i time obeležila deceniju izveštavanja u ovoj oblasti\nPrema pojedinim definicijama, održivi razvoj predstavlja koncept ekonomskog napretka koji se zasniva na očuvanju resursa za buduće generacije i kao takav predstavlja osnovu za poslovanje mnogih uspešnih, društveno odgovornih kompanija. Jedna od njih je i kompanija NIS, čije se poslovne aktivnosti zasnivaju na primeni i poštovanju ciljeva održivog razvoja. Kao jedan od ključnih podataka izdvaja se činjenica da je od 2009. godine u razvoj NIS-a uloženo više od tri milijarde evra, a da je investirano u brojne projekte značajne za unapređenje poslovanja kompanije i zaštitu životne sredine.\nOdrživi razvoj utkan je u srž poslovanja kompanije, a tome svedoči i godišnje predstavljanje verifikovanog Izveštaja o održivom razvoju, kojim je NIS kao kompanija, još jednom pozicionirana kao lider na našem tržištu.\nPrema izveštaju, u projekte zaštite životne sredine u 2019. godini uloženo je 534 miliona dinara. Ta sredstva namenjena su prvenstveno za nabavku modernih tehnologija, značajno unapređenje zaštite životne sredine u svim oblastima poslovanja - od istraživanja i proizvodnje nafte i gasa do distribucije naftnih derivata potrošačima i proizvodnje električne energije. Takođe, NIS je tokom protekle godine nastavio sa ulaganjem u ključne ekološke projekte u oblasti prerade u pančevačkoj rafineriji. Jedan od njih je projekat Duboka prerada, vredan 300 miliona evra koji će, između ostalog, omogućiti i prestanak proizvodnje mazuta sa visokim sadržajem sumpora, što je ujedno i obaveza Srbije prema Energetskoj zajednici.\nNIS je od 2013. godine realizovao i izgradnju malih elektrana na naftnim i gasnim poljima u Srbiji u kojima se iz gasa, koji je ranije spaljivan na baklji, proizvodi toplotna i električna energija koja se prodaje na slobodnom tržištu. Pored dodatnih vrednosti za kompaniju ovaj program značajan je i zbog smanjenja emisije gasova sa efektom staklene bašte. Od velikog značaja je i projekat izgradnje termoelektrane-toplane (TE-TO) koji NIS realizuje sa ruskom kompanijom „Gazprom energoholding“, na teritoriji Rafinerije nafte Pančevo. Ovaj projekat vredan je oko 180 miliona evra, a podrazumeva izgradnju elektrostanice u kojoj će se iz gasa istovremeno proizvoditi električna i toplotna energija.\nBrojna ulaganja NIS je realizovao radi poboljšanja korisničkog iskustva svojih potrošača. U razvoj i regionalnu ekspanziju maloprodajne mreže kompanija je od 2009. godine investirala više od 320 miliona evra. NIS je dominantna mreža benzinskih stanica u Srbiji, a posluje i na tržištima BiH, Bugarske i Rumunije.\nIstovremeno, briga o ekologiji i zaštiti životne sredine jedan je od primarnih ciljeva NIS-a. O tome govori i podatak da je od 2009. godine uloženo više od 13 milijardi dinara u različite ekološke projekte, među kojima su i „suve lokacije“, moderna metoda kojima se na bušotinama NIS-a obezbeđuje efikasna zaštita zemljišta.\nNIS podjednako brine i o razvoju zajednice, posebno mladih. U unapređenje života građana Srbije kompanija je od 2009. godine uložila 3,8 milijardi dinara. Brojni uspešni projekti svedoče o značaju ovih ulaganja, jer je, između ostalog, NIS podržao izgradnju, obnovu i opremanje 37 dečjih bolnica i domova zdravlja, 77 igrališta i parkova, 12 laboratorija, 14 porodilišta, četiri muzeja i četiri pozorišta. Takođe, zaposleni NIS-a i sami su se angažovali na podršci sugrađanima, a njihova podrška bila je od posebne važnosti tokom epidemije novog virusa i poplava u Srbiji. Članovi Kluba volontera NIS-a, njih više od 500, samo u 2019. godini, realizovali su preko 1.700 volonterskih sati.\nKrajem maja ove godine, objavili smo Izveštaj o održivom razvoju za 2019. godinu i time obeležili deceniju izveštavanja u ovoj oblasti. Ovim izveštajem, koji je verifikovao nezavisni revizor, obuhvaćene su sve aktivnosti koje je kompanija realizovala u 2019, kao i najvažnija ostvarenja u prethodnih deset godina. Na ovaj način kompanija prati svetske prakse u izveštavanju javnosti o svim biznis aktivnostima, ali ujedno pokazuje I rezultate svoga rada u oblasti društveno odgovornog poslovanja, rekao je Nenad Stojković, menadžer za održivi razvoj u NIS-u.


Becollino kolekcija | Apoteka Online\nBECOLLINO JE NAJNEŽNIJA, SPECIJALNA KOLEKCIJA PROIZVODA ZA KOMPLETNU HIGIJENU, NEGU I ZAŠTITU OSETLJIVE KOŽE BEBA. ČINE JE PROIZVODI NAJVIŠEG KVALITETA, NAPRAVLJENI PO NAJSAVREMENIJIM RECEPTURAMA I OD PAŽLJIVO ODABRANIH, NEŽNIH SASTOJAKA. NE SADRŽE VEŠTACKE MIRISE, BOJE, KONZERVANSE, KAO NI POTENCIJALNE ALERGENE. CELOKUPNA BECOLLINO KOLEKCIJA JE KLINIČKI I DERMATOLOŠKI ISPITANA U EVROPSKOJ UNIJI.\nKOLEKCIJA BECOLLINO PRUŽA EFIKASAN, ALI NEŽAN I JEDNOSTAVAN ODGOVOR NA SVAKU POTREBU KOŽE VAŠE BEBE.\nTemeljno otklanja sve nečistoće sa bebine kože.Becollino Sensitive Calm&Care vlažne maramice za negu kože beba koja je sklona iritacijama. Sadržaj meda, cveta lipe i vitamina E na kožu deluje umirujuce i čini je izuzetno mekom. Temeljno otklanjaju sve nečistoće sa bebine kože, održavaju njen..\nNeka kupanje beba bude opuštena igra.Becollino kupka blaga formula sa postojanom i obilnom penom, dizajnirana sa specijalnom formulacijom bez suza i namenjena održavanju svakodnevne higijene beba. Sadrži blage površinski aktivne materije – gliceril oleat, koji čisti i obnavlj..\nZa svakodnevnu negu osetljive koze vase bebe.Becollino mleko namenjeno je svakodnevnoj nezi bebine kože. Sadrži jojobino ulje, shea i kakao buter koji dubinski hrane osetljivu bebinu kožu. Ekstrakt nevena smiruje kožu i smanjuje mogućnost pojave ojeda, a pantenol ubrzava regeneraciju već o&scaro..\nBECOLLINO PUDER ZA BEBE 100g\nSmiruje i štiti bebinu kožu.Puder sa cink-oksidom i alantoinom. Ima antibakterijsko dejstvo, pa je namenjen za uslove kada dolazi do osipa ili kod pojačanog vlaženja kože. Na koži stvara vodootpornu barijeru i tako sprečava nastajanje osipa, a već postojeće osipe i iritacije ublažava i ub..\nBecollino “2u1” je specijalno pogodan za kupanje, pranje kose i nežne kože glave. Formulaciju bez suza obezbeđuju blage površinski aktivne materije. Sadrži gliceril oleat koji se i prirodno nalazi u koži beba, neven i pantenol, kao i proteine pšeničnih klica koje kožu i kos..\nIdealno za pranje kose I osetljivu kozu vase bebe.Becollino sampon za bebe , specijalna formulacija bez suza koja neguje, cisti I stiti kosu I osetljivu kozu bebine glave. Sadrzi pantenol koji smanjuje iritacije koze I pomaze kod omeksavanja temenjace koja se veoma cesto javlja kod novorodjencad..\nPakovnje od 400ml sa pumpicom omogucice vam lako I prakticno korscenje. Sampon je idealno za pranje kose I osetljivu kozu vase bebe.Becollino sampon za bebe , specijalna formulacija bez suza koja neguje, cisti I stiti kosu I osetljivu kozu bebine glave. Sadrzi pantenol koji smanjuje iritacije ko..


Radomir Lazović: Uprkos svemu, „Ne davimo Beograd“ će učestvovati na gradskim izborima, a postoje velike šanse da izađemo i na republičkim | Hronika\nPočetna strana > Hronika > Radomir Lazović: Uprkos svemu, „Ne davimo Beograd“ će učestvovati na gradskim izborima, a postoje velike šanse da izađemo i na republičkim\nAktivista pokreta Ne davimo Beograd (NDMBGD) Radomir Lazović izjavio je za N1 da je taj pokret odlučio da uprskos svemu učestvuje na izborima i da su za njih u fokusu pre svega Beograd i gradski izbori, ali da postoje velike šanse da izađu i na republičke izbore. Na pitanje da li su u NDMBGD neprincipijelni zbog odluke da izađu na izbore u situaciji u kojoj, što se izbornih uslova tiče ništa nije promenjeno, on odgovara: "Ne bih rekao da smo neprincipijelni, bijemo bitku koju mislimo da možemo da dobijemo".\nOn je u emisiji „Iza vesti“ rekao da je ovo trenutak u kom bi trebalo razmisliti da Beograd bude prva stepenica u smeni kriminalne vlasti u Srbiji.\nPovodom predsedničkih izbora, kaže da su u NDMBGD spremni da sa ostalim strankama opozicije razgovaraju o predsedničkom kandidatu i da vide šta su ideje drugih organizacija. „Ono što je nama važno je da postoji otvorenost i konstruktivan pristup koji imamo u zajedničkom delovanju“, rekao je Lazović.\nIstakao je i da mu je teško da se izjašnjava „o fotorobotu“ budućeg kandidata opozicije, kao i da se oko nekih pitanja NDMBGD ne slaže sa drugim strankama, ali dodaje da su spremni da podrže onog ko ima najviše šanse za uspeh. On je naglasio da će, ako se ne dođe do prave osobe, i NDMBGD razmisliti da ponudi nekoga.\n„Videćemo i da mi ponudimo nekoga ko je osoba vredna da zauzme tu funkciju“, kaže.\nLazović ne negira da su izborni uslovi dosta slični kao pre dve godine i u prethodnom izbornom ciklusu, da mu se čini da nema promena na bolje i da može da se očekuje slična situacija kao u prethodnom ciklusu.\nOn ipak ističe da u tom pokretu nisu krivi što izborni dijalog nije uspeo. „Učinili smo sve da u njemu istaknemo sve probleme koje imamo, da nađemo saveznike u međunarodnoj zajednici“, rekao je Lazović.\nNa pitanje da li su u tome uspeli, kaže da jesu i da su trenutno neki od njih u poseti Srbiji, a radi se o grupaciji zelenih. On ipak dodaje da saveznike nisu pronašli među ljudima iz EU koji su trebali da obezbede da međupartijski dijalog donese rezultate.\nUpitan zašto sada smatra da je „bitka“ izlazak na izbore, a u prošlom ciklusu su govorili da je to bojkot, u situaciji kada od izbornih uslova ništa nije promenjeno, on kaže da je to pre svega zajednička odluka svih u organizaciji.\n„Mi ćemo rezultate bojkota i celog međupartijskog dijaloga videti na ovim rezultatima“, kaže.\nLazović dodaje da je većina u NDMBGD za to da je neophodno na izborima tražiti da slobodna volja građana bude prenesena na odbornička mesta u Beogradu.\nNa pitanje da li se cela opozicija nije dovoljno služila svim sredstvima da popravi izborne uslove, on kaže da se „mnogo lako kritički odnosimo prema onom što opozicija može da uradi u ovom trenutku“ budući da je „ekipa koja otela državu“ bez ikakvih skrupula.\nOn kaže i da se NDMBGD nije odlučio da zajedno sa drugima krene u trku za Beograd jer su se sva ranija udruživanja završila tako da su se brzo raspala, podsećajući na 2018. godinu i zajedničku listu opozicije koja se raspala odmah nakon ulaska u parlament. Podsetio je i na to šta se dešavalo sa Savezom za Srbiju, kao i sa Ujedinjenom opozicijom Srbije.\nIstiče i da je prvi cilj NDMBGD srušiti Vučića, a potom i – hajde svako ko može da radi zajedno neka se udruži.\nUpitan zašto neće u savez sa grupacijom oko Đilasa, Lazović je podsetio da su i ranije govorili da su tradicionalne političke partije izneverile poverenje građana. „Mi vrlo dobro znamo kako je izgledala politika koju su vodili Jeremić i Đilas i prema tome imamo otklon, ali to sada ne stavljamo u prvi plan“, rekao je Lazović.\nOn međutim nije odbacio saradnju sa tim strankama posle izbora, budući da je kako kaže njihov prvi cilj smena kriminalne vlasti, ali da su spremni na kompromis, ali ne na štetu budućnosti Srbije.\nKljučno je, dodaje, animirati veliki broj ljudi da izađe na izbore, i da se smeni režim. „A onda ćemo da razmišljamo kako ćemo učiniti da naša politika za Beograd bude sprovođena“, rekao je Lazović.\nRekao je i da su u NDMGBD radili prvo istraživanje u krugu simpatizera i članova kojem se odazvalo 3.000 ljudi i da je ono pokazalo da ljudi žele da se nastupi u programskim kolonama. Ukazao je i na rezultate drugoh istraživanja da ljudi žele da glasaju za nove politike, drugačija lica i odnose.\nPrema tom drugom istraživanju, NDMGBD i SSP su blizu po podršci u Beogradu, a prvi je SNS sa 33 posto. „To je najmanji rezultat da SNS ima bilo gde u gradovima i velika je šansa da ih pobedimo. U konačnici ćemo imati više glasova nego SNS“, rekao je Lazović.\nOn je rekao da je podrška NDMGBD u Beogradu više nego duplirana, i da će dati sve što možem da bude smenjen režim. „Beograd može biti prva stepenica ka tome“, kaže.\n„Beograd je jako značajna cigla u zidu posle koje su mnoge stvari moguće“, kaže.\nOn je rekao da NDMGBD deluje u svim opštinama u gradu a ne samo u centralnim. „Za nas je važno i to da će mo nakon izbora krenuti u stvaranje u nacionalno leve organizacije na nacionalnom nivou“, rekao je.\nPrecizirao je da će u trku za beograd krenuti zajedno sa organizacijama Nebojše Zelenovića i Aleksandra Jovanovića Ćute, da razgovaraju i sa predstavnicima Pokreta „Solidarnost“, sa Forumom Roma…Ide se ka tome da to bude zeleno-levi blok i na jednim i na drugim izborima, kaže.\nOn je istakao i da je naše društvo potpuno kriminalizovano, osvrćući se na slučaj Jovanjica i crtanje mete na čelu ljudima koji su istraživali taj slučaj. „Ako to dozvolimo kao društvo, biće to ozbiljna katastrofa“, kaže.\nPovodom informacije da je nadležnim službama podneta prijava da je napravljen dogovor da se likvidiraju policijski službenici Slobodan Milenković i Dušan Mitić, koji su radili na slučaju Jovanjica, Lazović kaže da bi trebalo alarmirati još više javnost da se tim ljudima nešto ne desi, jer od institucija nema mnogo vajde“.


Annuncio: 21 93\nAppartamento bilocale e mezzo Kragujevac, Kragujevac, Centar, Prezzo: 1.150,00 € / m² (~ 71.645,00 €)\n1.150,00 € / m² (~ 71.645,00 €)\nterrazzo, ripostiglio in cantina, ascensore, garage, posto auto\nNovi dvoiposobni i troiposobni stanovi u Centru od 62,3m2 do 81,4m2 na odličnoj mirnoj lokaciji. Struktura dvoiposobnih stanovi od 62,3m2: hodnik, kupatilo, dnevni boravak sa kuhinjom i trpezarijom koji izlazi na terasu, dve spavaće sobe. Struktura troiposobnih stanovi od 81,4m2: hodnik, dva kupatila, dnevni boravak sa kuhinjom i trpezarijom koji izlazi na terasu, tri spavaće sobe. Zgrada se sastoji od prizemlja i tri sprata. Postoji mogućnost kupovine parking mesta, garažnih mesta i podrumskih prostorija.


ATP RIM: Srpski derbi pripao Novaku, Krajinović ipak nije mogao do čuda! (VIDEO)\nAutor: Glas javnosti 18.09.2020. u 18:07\nSvetski reket broj jedan Novak Đoković savladao je 29. igrača planete Filipa Krajinovića sa 2:0 i pobedom u pravom malom srpskom derbiju obezbedio plasman među osam najboljih.\nSjajan meč odigrala su dvojica tenisera iz Srbije, a da će tako biti moglo se naslutiti i na samom početku, kada je Krajinović poveo sa 40:0 na Novakov servis, da bi treću brejk loptu iskoristio i došao do vođstva, ali je ono trajalo samo do narednog gema, kada je Đoković četvrtu šansu pretvorio u izjednačenje.\nMogao je favorizovani Đoković da povede sa 3:1, 5:3, čak je imao i dve set lopte pri rezultatu 6:5, ali nije uspeo, kao ni Krajinović u sedmom gemu, pa je meč otišao u taj-brejk, koji je Nole dobio na razliku, 9:7, nakon tri set lopte.\nIzgubljen prvi deo igre kao da je obeshrabrio Krajinovića, pa je Đoković prvo došao do 2:1, a zatim i na rivalov servis u devetom gemu do meč lopte koju je pretvorio u trijumf.\nU borbi za polufinale Đokovića očekuje bolji iz duela Lorenci Museti - Dominik Kepfer.\nNovak ĐokovićFilip KrajinovićATP Rim


Balaš — Википедија\nBalaš (srednjepersijski: Wardākhsh/Walākhsh, persijski: بلاش یکم; kod grčkih autora: Balas) bio je devetnaesti persijski car sasanidskog carstva od 484. do 488. Bio je brat i naslednik Peroza I (457–484) koji je poginuo u bici protiv Efalitske invazije Irana sa istoka.\nBalaš je novopersijska forma srednjepersijskog Wardākhsh. Etimologija imena je nejasna. Originalni oblik imena je verovatno Walagash (partijski),i značilo je "snaga".\nNovčić cara Balaša\nVladavina[уреди | уреди извор]\nBalaš je uzdignut na tron uz pomoć aristokratije posle smrti njegovog brata Peroza I, koji je poginuo u bici kod Herata boreći se protiv Efalita. Po dolasku na vlast, odmah sklapa mir sa Efalitima, koji je koštao carstvo visokog danka. Malo se zna o Balašu,ali prema istočnjačkim izvorima bio je tolerantan prema hrišćanstvu.Međutim, Balaš je bio samo marioneta jednog moćnog sasanidskog aristokrate Sukre.\nNakon smrti Peroza I, jermenska aristokratija se pobunila. Kako je carstvo bilo slabo, Balaš nije poslao vojsku na Jermene, već je sklopio mir sa njima. Uslovi mira su bili da se hrišćanstvo slobodno širi Jermenijom, da se svi oltari iranske religije unište i da se zamene hrišćanskim i da se jermenska zemlja ne dodeljuje ljudima koji prelaze u zoroastrizam.Ali uprkos tome,Jermenija i dalje priznaje vrhovnu vlast Carstva. Nekoliko meseci nakon toga, Perozov sin Zarir je dugao bunu protiv Balaša, mada je ona uz pomoć Jermena ugušena.Ali 488., drugi Perozov sin Kavad diže bunu,i ovog puta uspeva da srvgne Balaša uz pomoć Efalita.\n^ Decline and fall of the Sasanian empire: https://books.google.rs/books?id=I-xtAAAAMAAJ&redir_esc=y\n^ Schindel, Nikolaus (2013). "KAWĀD I i. Reign". Encyclopaedia Iranica, Vol. XVI, Fasc. 2. pp. 136–141: http://www.iranicaonline.org/articles/kawad-i-reign\n^ Shapur Shahbazi, A. (2005). "SASANIAN DYNASTY". Encyclopaedia Iranica, Online Edition.\n^ Frye, R. N. (1983), "Chapter 4", The political history of Iran under the Sasanians, The Cambridge History of Iran, 3 (1), Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-20092-9.:https://en.wikipedia.org/wiki/The_Cambridge_History_of_Iran\n^ Daryaee, Touraj (15. 8. 2014). Sasanian Persia: The Rise and Fall of an Empire. I.B.Tauris. ISBN 978-0-85771-666-8.\nBalaš на Викимедијиној остави.\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Balaš&oldid=21984023”\nДатум и време последње измене странице: 20. јун 2019. у 21:44


Modeliranje generatora pare u programu TRACE | FER Repository\nŠeper, D. (2014). Modeliranje generatora pare u programu TRACE (Undergraduate thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:737676\nŠeper, Denis. "Modeliranje generatora pare u programu TRACE." Undergraduate thesis, University of Zagreb, Faculty of Electrical Engineering and Computing, 2014. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:737676\nŠeper, D. (2014). 'Modeliranje generatora pare u programu TRACE', Undergraduate thesis, University of Zagreb, Faculty of Electrical Engineering and Computing, accessed 24 October 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:737676\nŠeper D. Modeliranje generatora pare u programu TRACE [Undergraduate thesis]. Zagreb: University of Zagreb, Faculty of Electrical Engineering and Computing; 2014 [cited 2021 October 24] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:737676\nD. Šeper, "Modeliranje generatora pare u programu TRACE", Undergraduate thesis, University of Zagreb, Faculty of Electrical Engineering and Computing, Zagreb, 2014. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:737676\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:737676\nTitle Modeliranje generatora pare u programu TRACE\nTitle (english) Steam Generator Modeling in TRACE code\nCreated on 2018-02-06 07:24:45


Dosada i sprej zaslužni za prava mala umetnička dela mladog Čabe Ridega - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nDosada i sprej zaslužni za prava mala umetnička dela mladog Čabe Ridega\nMladi Čaba Rideg u svet umetnosti ušao je zahvaljujući spreju koga se u garaži latio pre tačno godinu dana. Od prvog dana najradije crta portrete, a za grafite kaže da su idealni za izražavanje kreativnosti jer svaka površina može biti mesto za crtež.\nMladića smo sreli u lokalnoj pivnici gde se, uoči prve godišnjice u svetu umetnosti, jednodnevnom izložbom nenametljivo predstavio sugrađanima. Reakcije ljudi koje je ovekovečio, kaže, pozitivne su. Većina onih koji je videla njegov dosadašnji rad je mahom u neverici kada vidi šta se sve može uraditi sprejom.


Vreme 573 - Sverc zivotinja: Ko jede ptice\nNA TRPEZI BOGATIH: Krivolov sirotinje\nUjutro, nakon celovečernjeg provoda, turista lovac kači pušku o rame, pakuje opremu, nešto za piće i hranu i na kraju obavezno stolicu na rasklapanje. I tako opremljen lovac turista šeta nekim od lovišta u Srbiji sve dok ne izabere fino strnjište sa zgodnim mestom za prikrivanje, postavi vabilicu, magnetofonsku traku koja jakim tonom oponaša pevanje neke ptičje vrste (inače zabranjenu za korištenje u lovu), namesti mrežu i čeka. Ubrzo se oko vabilice okupi jato ptica, prebaci se mreža i nastaje pokolj ptičica. Prema pričama očevidaca iz lovišta u Baču, za samo nekoliko prepodnevnih sati u jesen ove godine lovci turisti uspevali su da pobiju na stotine ptica.\nSredinom novembra ove godine pukla je velika afera švercovanih ptica u Italiji. Na graničnom prelazu između Slovenije i Italije, Nova Gorica i Gorica, u kamionu hladnjači koji je vozio Franko Ibaćia, pod maskom transporta mesa divljači za koje je imao falsifikovane dokumente, u duplom dnu i bunkerima sa strane kamiona otkrivena je do sada najveća pošiljka ubijenih ptica u Evropi. U hladnjači su pronađene 120.702 ptice, od kojih su mnoge zaštićene vrste kao kao što su naše najređe ptice prdavac (crex crex), carska šljuka (numenius arquata), štiglic (carduelis carduelis), a u usput je pronađeno i 389 komada divljači.\nU zaplenjenom tovaru nalaze se osamdeset tri vrste ptica, odnosno četvrtina od 320 ptičjih vrsta koliko se procenjuje da ih ima u Srbiji. Najnovija saznanja ukazuju na to da je oko devedeset odsto ptica ubijeno na teritoriji zapadne Bačke, s tim da je nekoliko ubijenih vrsta bilo u tranzitu kroz našu zemlju na putu ka toplijim krajevima.\nLOV I PROSTITUCIJA: U Italiji su nakon uspešno okončane operacije "Balkanske ptice" za sada uhapšeni Enriko Rampako, njegova supruga Mira Milićević i njhov sin Frančesko, svi vlasnici agencije ERIC MIR, zatim Lućiano Balentani iz Modene, vlasnik agencije LUBE YU, i Bruno Del Ponti, špediter iz Gorice. Svi oni optuženi su za udruživanje zbog kriminalne delatnosti, falsifikovanja, krijumčarenja, ilegalnog posedovanja oružja i trgovine zaštićenom faunom. Ova mreža kriminalaca je na švercu ptica godišnje zarađivala oko tri milijarde lira (oko jedan milion nemačkih maraka). Takođe postoji sumnja da su učesnicima putovanja u Srbiju dodeljivali poslovnu pratnju, pa se očekuje proširivanje optužnice izbog organizovanja prostitucije. Pored ovih petoro optuženih, vozač kamiona hladnjače nalazi se pod istragom, a izdat je nalog za hapšenje još dvoje osumnjičenih.\nUhapšeni vlasnici Agencije ERIC MIR i LUBE YU odavno su u svojim prospektima za male pare nudili nezaboravan lov u prelepom ambijentu netaknute prirode Vojvodine. Vlasnik treće italijanske agencije RE DI QUAGLIE, koja posluje na teritoriji Vojvodine, izvesni grof Pjetro Arvedi d Emilei, poreklom iz Verone, dva dana nakon izbijanja afere doputovao je u Odžake pored Sombora. Grof je ove godine u Odžacima zakupio Gornju šumu, 867 hektara od ukupno 30.000 hektara velikog lovišta Doroslovo. Iz toga je proistekao spor između Lovačkog saveza Srbije i Ministarstva poljoprivrede oko toga ko u stvari ima pravo da sklopi ugovor o izdavanju lovišta u zakupkoji je izgleda motivisan jedino pitanjem ko će da mazne pare. Grof Arvedi nije doveden u vezu s ovom aferom, a u međuvremenu nastavlja da navodnjava zakupljeno lovište, sređuje objekte i u svojoj ponudi Italijanima predlaže "oživljavanje rituala lova na autentičan način, koji treba doživeti kao jednu nezaboravnu avanturu, privilegiju koja se deli s prijateljima". U prospektu takođe stoji da je "komforan ambijent opremljen velikim i svetlim spavaćim sobama s telefonom, televizijom i džakuzijem".\n"Grof koji se toliko brani dao je svojoj agenciji indikativno ime Quaglie, što u prevodu znači prdavac. Zamislite samo ironiju da je na odžake svoje vile postavio dva gnezda roda. Mi smo takođe izračunali da u lovnom periodu od početka avgusta do kraja oktobra za sedam dana deset italijanskih lovaca ubije ptica u vrednosti od 20.000 nemačkih maraka, što je iznos koji oni daju za zakup lovišta u Srpskom Miletiću za period od skoro tri meseca. Italijani veoma dobro poznaju ptice i sve što ubiju nije slučajno", kaže Dejan Đapić, član ekološkog pokreta "Stanišić".\nDOMAĆI NEMAR: Po važećim zakonima stranac s oružjem se po lovištima može kretati jedino uz pratnju, što kod nas nije slučaj, jer kada nadležno lice primi novac, zadovoljno protrlja bradu, opipa buđelar i pusti lovce turiste da rade šta im je ćef. Po Somboru kruži priča da stranci imaju dozvolu da ubijaju zaštićene i retke vrste ptica i da su ove jeseni ubili i crvenokljunog labuda, od koga se navodno pravi ukusan podvarak. Mnogi ukazuju na to da poslednji pokolj ptica nisu napravili samo lovci iz inostranstva već i domaći lovci mešetari, koji su zamrznute ptice poput sardina mesecima skladištili u zamrzivače daleko od očiju javnosti, čekajući pogodan trenutakda ih prodaju. Poznat je slučaj hladnjače firme Somboled koja je na carini stajala sve dok joj nije istekla ležarina, kada su je carinici otvorili i zatekli tovar od jedne i po tone ubijenih ptica; doduše od 20 vrsta ubijenih ptica većina je bila dozvoljena za lov. Carinici, ne znajući šta da rade s ubijenim pticama, poklonili su ih Milanu Miriću, vlasniku privatnog zoološkog vrta u Kolutu, gde su ptičice završile kao hrana za medvede. U aferi "Balkanske ptice" sa jugoslovenske strane još niko nije priveden niti osumnjičen, ne zna se ko je sarađivao s kriminalcima iz Italije, da li je neko od 80.000 registrovanih lovaca učestvovao u krivolovu, koji su sve propusti nadležnih organa i ministarstava, zašto se tolerisao neograničen safari i nezakonit lov kada je ove jeseni bilo dovoljno prošetati po vojvođanskim poljima koja su treštala od zvuka vabilica pa zaključiti da nešto nije u redu.\n"Mene je posle otkrivanja ove afere pozvao čovek koji se predstavio kao sudija iz Sombora i pitao me mogu li uraditi veštačenje nekog zamrzivača punog mrtvih ptica. Više se nikada nije javio i ne znam šta se dogodilo. Srbija je veoma bogata pticama i osam odsto njene teritorije proglašeno je kao svetski važno stanište ptica, a ovaj poslednji slučaj je velika ljaga za našu zemlju jer smo pokušavali da se svetu predstavimo kao ekološka država. Trenutno je Albanija prava meka za istrebljivanje ptica, a posle nje je Turska", kaže u razgovoru za "Vreme" ornitolog Slobodan Puzović, zaposlen u Zavodu za zaštitu prirode Srbije u Novom Sadu i predstavnik Društva za zaštitu i proučavanje ptica Vojvodine.\nPuzović dodaje da je ovakva vrsta ubijanja naglo porasla neposredno nakon bombardovanja SRJ, ističući da odgovornost za loše trenutno stanje, pored pojedinaca, leži i na tri zvanična nivoa – Srbijašumama, lovačkim društvima i ribnjacima koji su vlasnici lovišta. Njegovo društvo će u narednom periodu predložiti skidanje dozvoljenih lovnih vrsta poput prepelica i grlica sa lovostaja, jer se pod maskom lova na njih ubijaju zaštićene i retke vrste.\nŠTIGLIC NA KILOGRAM: Na novosadskoj buvljoj pijaci pod vedrim nebom, Najlonu i subotičkoj tržnici nedeljom u slobodnoj prodaji mogu se pronaći divlji kanarinci, štiglici, zelentarke, strnadice, cajzle, dve vrste zeba i zimovke, koje zbog svoje živopisnosti boja dostižu cenu čak i do 20 nemačkih maraka po komadu. Cena štiglica je mnogo niža i iznosi oko 50 dinara, a ukoliko se kupuje na veliko može se dobiti za trideset dinara. Obično je u kavezima izloženo tek nekoliko ptičica, dok se veće količine ptica nalaze po prtljažnicima motornih vozila i velikim tavanima, gde odlazite ukoliko ste ozbiljan kupac na veliko. Na mnogim berzama ptice se do poslednjeg trena drže zaštićene pod izgovorom da su eksponati, a kada se vidi da je sve prošlo bez frke, i one se prodaju. Poznatom novosadskom prirodnjaku Branku Žijku, koji se bavi uzgojom i prodajom životinja, pre dve nedelje oduzeta su tri štiglica koja je držao u svojoj radnji. Svestan je da zakonski nije smeo držati prstenovane štiglice čak ni kao eksponat, ali je ogorčen zašto još niko nije krenuo na glavne prodavce.\n"U Novom Sadu je 16. decembra održana berza u organizaciji Društva za zaštitu i odgoj ptica Novi Sad, gde su sasvim slobodno prodavane stotine štiglica, 30 parova gimpli, stotinu cajzla. Berza je deset dana najavljivana na medijima. Ja sam o tome obavestio inspektore, ali niko se nije pojavio, da li zato što je tog dana bila nedelja ili možda što je bilo minus četrnaest stepeni. Sa drugih pijaca verovatno se švercuju ptice u Nemačku, pa njihova cena na kraju lanca dostigne pedeset do stotinu nemačkih maraka", kaže Žijak.\nŠVERC BEZ GRANICA: U DZDPJ-u (Društvo za zaštitu divljih ptica Jugoslavije) kažu da je za dvadeset pet živih ptica potrebno uloviti sto jer veliki broj ugine prilikom hvatanja. Upravo zato, kada se zna koliko je hvatanje malih ptica težak, prljav i krvav posao, cena od dve marke za komad izgleda nelogično. Predsednica DZDPJ-a Aleksandra Tadić to objašnjava činjenicom da je niska cena tih ptica socijalno pitanje, jer se malim pticama bavi uglavnom niži stalež, dok se sokolarenjem bave skorojevići, i dodaje: "Švercom ptica bavi se više slojeva kriminalaca okupljenih oko odgajivača egzotičnih vrsta i ljudi iz raznih udruženja. Svaki veći grad ima neko svoje udruženje, ali su svi međusobno povezani, pa često zajednički organizuju izložbe. Grupacija švercera ptica grabljivica okupljena je oko određenih osoba koji sebe nazivaju sokolarima. Oni vade male ptice iz gnezda kako bi im već tada stavili prstenove. Reći sokolar za sebe isto je kao i okarakterisati sebe kao kriminalca, jer jedini koji imaju pravo da uzgajaju ptice su fazanerije i naučne institucije. Do sada mi nije poznato da je u nekom restoranu na jelovniku bila neka zaštićena vrsta ptice, znam za slučaj da se u jednom zemunskom kineskom restoranu na tanjiru našla svraka. Mi stalno moramo biti u toku sa terminima koje koriste lovokradice za određene vrste ptica, pa tako štiglica nazivaju štiglić, zimovku gimpla i tako dalje."\nPut šverca ptica koje ne žive na domaćim terenima, tvrdi Aleksandra Tadić, prolazi kroz našu zemlju, tako što tovar ulazi sa falsifikovanim papirima pa sve izgleda legalno, a domaći carinici koji ne prepoznaju ni domaće zaštićene vrste na granicama ih propuštaju dalje prema zemljama Zapadne Evrope. "Država se ne brine o tome. Zoološki vrtovi su posebna priča, pogotovo u zemljama kao što je naša, jer uvek nekako daju prođu za tu vrstu kriminala. Šverc sa gmizavcima je jako velik, izvoze se i naše vrste, posebno kornjače. Nama se često obraćaju ljudi koji nas pitaju kome da se obrate za gmizavce, ali ta sfera je apsolutno nepokrivena u našoj zemlji", kaže Aleksandra Tadić.\nMAJMUNSKA POSLA: Ekipa "Vremena" se na nekoliko mesta raspitala o ponudi domaćih zoo-prodavnica, u kojima nije problem nabaviti iguanu, zmijicu, pa čak i bebu krokodila; naravno, sve sa urednim papirima. Za zahtevnije kupce koji traže specifičnu, retku vrstu životinje može se napraviti dogovor, a zatim dobiti i isporuka iz inostranstva.\nU našoj javnosti svojevremeno je prašinu podigla priča ljudi iz novosadske organizacije ARKA, čiji je aktivista pretučen posle optužbi na račun Instituta Torlak u doba kada je Janković još bio direktor. Aktivista Dejan optužio je Torlak da godišnje kupuje nekoliko hiljada majmuna od ilegalnih trgovaca u Africi po niskim cenama, pune virusa i neadekvatno uzgojene, nakon čega ih brutalno kasape zarad pravljenja polio vakcine, koja se zajedno sa Mirjanom Marković izvozi u Indiju. Pojedinci i danas optužuju Torlak da ilegalno kupuje zaštićene vrste zmija za dobijanje seruma, navodno plaćajući za poskoke deset nemačkih maraka, a za šarke oko 30 maraka.\n"Malo ste me šokirali s takvim pitanjem. Mi majmune kupujemo od ovlašćenog dilera u Tanzaniji, svake godine moramo od njihovog resornog ministarstva dobiti dozvolu, a ovde strogo poštujemo karantinsku proceduru, obavljamo dodatne preglede i, verujte mi, ti majmuni imaju izuzetne uslove za život. Mi ih čak umesto četiri u karantinu držimo šest nedelja. Tvrdim da u ovom momentu od prihvatanja majmuna na aerodromu pa do dolaska na Torlak ne postoji način da majmun izađe iz Instituta. Ove godine smo uvezli 450 komada majmuna plativši za svakog po 185 dolara. Mislim da kod nas svako priča šta hoće. Takođe, ne postoji način da te zmije kupimo od firme koja se tim poslom bavi legalno, jer one spadaju u zaštićene vrste. Mi uz saglasnost Ministarstva imamo stotinjak zmija, kupujemo ih na različitim mestima i ‘ajde da kažemo da bi lov hiljadu zmija poremetio prirodnu ravnotežu. Mi trebada odlučimo da li je važnije sačuvati stotinjak zmija ili dopustiti da nam umre čovek. Čiji su moralni motivi jači, lekara ili dušebrižnika", kaže za "Vreme" Ranko Dakić, direktor Instituta za imunologiju i virusologiju Torlak.\nMeđutim, motiv švercera je isključivo lični interes – novac.\nPtice se u prirodi hvataju na više načina – ornitološkim mrežama koje se postavljaju na par metara iznad zemlje, mrežama na koje se postavlja lepak ili lovačkim puškama koje, kažu poznavaoci, koriste sitnu sačmu, kao brašno, koja ptičicu ne raznese već samo oprlji. Da bi se privukla jata ptica i potom napravio genocid, koriste se vabilice i tzv. lokeri – oslepi se mužjak prepelice i tako dezorijentisan on stalno peva privlačeći male i veće ptice, uključujući i grabljivice. Jedan od najbrutalnijih, ali najjednostavnijih metoda je da se mužjak neke od ptica nabije na granu pri vrhu krošnje. Prilikom skidanja ptica sa mreža i lepka gomila ih bude obogaljena, iskidanih krila, iskopanih očiju, otkinutih delova tela, pa ih lopovi koje interesuju samo žive ptice na licu mesta gaze nogama, lome vratove ili ih tako obogaljene samo bace prilikom sortiranja. Mreže za hvatanje ptica mogu se bez problema kupiti preko oglasa; u poslednjem broju časopisa "Zov" možete se javiti na beogradski telefon, kupiti mrežu za hvatanje ptica i krenuti u biznis.


Zvanično – Milojević više nije trener Crvene zvezde! – mojKontakt portal\nPrevious Previous post: “Snajper” iz Banjaluke među osam najboljih gejmera\nNext Next post: Ljekarska licenca iz BiH važiće u svim zemljama CEFTA\n01. 04. 2020., 01:12


Dragan Vukanić predsednik opštine Voždovac : Nadlanu.com\nDragan Vukanić predsednik opštine Voždovac\nBEOGRAD, 27. januara 2010. (Beta) - Dragan Vukanić iz Srpske napredne stranke izabran je u sredu za predsednika opštine Voždovac, a za njegovog zamenika Dragan Čović iz Demokratske stranke Srbije.\nGlasanju su prisustvovala 32 odbornika iz vladajuće koalicije koju čine naprednjaci, DŠ i Nova Srbija i svi su glasali za izbor Vukanića i Čovića. Odbornici Socijalističke partije Srbije i odbornici "Za bolji Voždovac" nisu prisustvovali glasanju.\nRaspravu o njegovom izboru za predsednika opštine obeležila je burna polemika odbornika Demokratske stranke (DS) i naprednjaka o incidentu u kojem je Vukanić učestvovao pre sedam godina u dečijoj bolnici u Tiršovoj ulici u Beogradu, kao i napuštanje sednice opozicionih odbornika.\nNavode o tuči u operacionoj sali pokrenili su odbornci DS-a koji su čitali novinske tekstove iz tog perioda, a njihove optužbe negirali su naprednjaci koji su rekli da incident nije bio u operacionoj sali i tražili od DS-a da uz argumente a ne novinske tekstove, osporavaju kandidaturu.


Hrišćani danas slave zaštitnike iskrene ljubavi. Pravoslavni vernici obeležavaju Svetog Trifuna.\n30.05.2020 Od 1. juna normalizacija međugradskog saobraćaja (395)\n30.05.2020 Agencija pokreće postupak protiv šest funkcionera zaposlenih na Kosovu (254)


FoNet portal :: Politika :: Sporazum o vojnoj saradnji\nMinistar odbrane Srbije i austrijska ministarka odbrane potpisali\n14. 09. 2021. 11:26 | FoNet\nBEČ - Potpredsednik Vlade Srbije i ministar odbrane Nebojša Stefanović i austrijska ministarka odbrane Klaudija Taner potpisali su Sporazum o vojnoj saradnji, koji su ocenili kao dodatni podsticaj saradnji dve zemlje u oblastima od obostranog interesa.\nKako je saopštilo Ministarstvo odbrane Srbije, Stefanović učestvuje u Kremsu, u Austriji, na Konferenciji ministara odbrane Grac formata koji okuplja Austriju i zemlje Zapadnog Balkana koja je počela sinoć.\nGrac format regionalna je inicijativa Ministarstva odbrane Austrije, a učesnice su pored te zemlje pet država Zapadnog Balkana - Albanija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Severna Makedonija i Srbija. (kraj) dar/dj\nvojska nebojša stefanović sporazum saradnja ministri potpisivanje odbrana Klaudija Taner\nStefanović: Bestidni napadi


Одштампај страницу - U vezi Strazbura...\nДелије Кафе => Северна трибина => Тему започео: Anonymous децембар 03, 2005, 12:32:24 поподне\nНаслов: U vezi Strazbura...\nПорука од: Anonymous децембар 03, 2005, 12:32:24 поподне\nPosle utakmice sa Romom saznao sam da se Mirko Abramovic ne javlja na telefon nikome, a milion ljudi ga je zvalo na karte pa su se ljudi nervirali zbog nejavljanja.\nTrebalo je da dobijemo oko 1000 karata, ali cemo dobiti jos dodatnih 2500. To nam je 3500 ljudi. Taman da budemo kao domacini tamo.\nKarta je 18 evra, a kako su karte dostavljene u BGD, naplacuje se dodatnih 2 evra za transport. Dakle oko 20 evra su karte.\nНаслов: Re: U vezi Strazbura...\nПорука од: Ацо децембар 03, 2005, 04:12:26 поподне\nЈа сам из Немачке и планирам да долазим на дан утакмице у Стразбур. Хоће ли бити карата за госте у слободној продаји, или на који други начин можемо ми из дијаспоре да стигнемо до улазница?\nПорука од: kiki децембар 03, 2005, 04:42:07 поподне\nIskreno, ne verujem da ce iz Srbije put Francuske krenuti 3500 ljudi. Pretpostavljam da treba da se javis u klub i sa njima vidis kako se moze doci do karte.\nПорука од: Radza децембар 03, 2005, 08:17:26 поподне\nStvarno je sramota ako se barem sad, nakon 15 + godna, ne ode u nekom ozbiljnijem broj, ekipa + ostali manje/vise redovni, ne mogu da verujem da ne moze da se nesto iskombinuje sa klubom za vize + prevoz, da se deo plati, a deo .... ne mogu da verujem da ne mzoe da se skupi 2 som aljudi iz Srbije, a izgleda da je to za nas naucna fantastika ...\nПорука од: Godra децембар 03, 2005, 08:40:27 поподне\nRadza, uopste nije lako dobiti francusku vizu. NEki su nekoliko puta vracani da donesu svu dokumentaciju, traze mnogo toga, sto nije bas tako lako srediti i pribaviti. Moje misljenje je da, ako bude 500 pravih navijaca u Francuskoj, da ce to biti sasvim dobar broj. Jos su daleko vremena iz 90', ne treba previse da se zanosimo.\nПорука од: bl_regency децембар 03, 2005, 11:11:41 поподне\nViza i jeste veci problem nego novac. Da ona nije potrebna nebi bio uopste upitan broj ljudi. To se najbolje vidjelo po tome koliko ljudi je islo preko kad smo bili domacini u bugarskoj i rumuniji prije par godina a koliko u zemljama zapadne evrope.\nПорука од: negativac децембар 04, 2005, 01:15:34 пре подне\nMeni viza ne treba(posedujem i Cro pasos),ali problem je sto nema mesta.Tako sam cuo.\nПорука од: Johnny Blaze децембар 04, 2005, 01:54:56 пре подне\nE da je meni taj tvoj 'problem'\nПорука од: Radza децембар 04, 2005, 05:43:29 пре подне\nZnaci mi i dalje nemamo isti tretman prilikom dobijanja viza kao ostali evropljani, pa cak ni kad se ide na utakmice - gde je viza uvek, prakticno, zagarantovana za gostujuce navijace, pored toga tu i klub treba/moze da bude garant?! Zapadno evropski fasisti, jednom fasisti - uvek fasisti!\nПорука од: Anonymous децембар 04, 2005, 09:55:37 пре подне\nPa da, hoce da nas sjebu maksimalno. Ali dobro, mi im to sve vracamo velikim nacionalizmom.\nNe znam koliko je realno da tamo bude svih 3500 ljudi, ali iz Srbije moze maksimalno da krene oko 300 ljudi. Iz svih ostalih zemalja doci ce oko 1500 ljudi najmanje.\nПорука од: A&T децембар 04, 2005, 04:11:36 поподне\nIz Valjeva je bilo u planu da ide nas 8 sa dva auta, ali je prvi slobodan termin za prijem u ambasadi Francuske bio 11. januar 2006. godine!!??? Jebote, a to je samo termin kada se nose papiri potrebni za dobijanje vize. A Francuzi su inace najgori za te jebene, kako ih mi ovde zovemo "BILETE" ( papir za stoku)!! :boks Zato nam nazalost ostaje da kupimo piva i da se taj dan :flasa ;pivo ubijemo od piva i da skakucemo pored TV-a. Ali, nema veze, jednog dana, oticice iz Srbije ovaj broj ljudi o kome se ovde prica ( 2 - 3.000) a onda :boks :jebanje :finger i na kraju :sampion\nПорука од: Red Star Forever децембар 04, 2005, 04:57:52 поподне\nЉуди који су искрено хтели и размишљали о Стразбуру су предали за визе пре месец и по дана и на разговорима у последњих пар дана подобијали визе... Знајте за убудуће, за визе се треба спремити два-три месеца унапред, осим ако се не иде организовано са навијачима када се то ради пар недеља испред...\nПорука од: Northern децембар 04, 2005, 05:43:10 поподне\nМожда сад ово буде било глупаво питање, али адје (нажалост, нисам се баш напутовао за свог живота па сам слабије упућен):\nда ли се може пробати са узимањем виза за неке друге земље чланица ЕУ?Нпр Италије, Словеније па проћи до Стразбура..Да ли је слободан пролаз између ових земаља или има заустављања на границама..\nПорука од: Anonymous децембар 04, 2005, 06:07:49 поподне\nSlovenija jos uvek ima granicne prelaze, tako da ta viza otpada.\nZnaci u obzir ti dolaze Italija, Austrija, Nemacka itd...\nПорука од: Johnny Blaze децембар 04, 2005, 06:10:23 поподне\nMozda da pokusas sa Njemackom, relativno lako se dobija, mada je sad vec prekasno za bilo sta, bar ja tako mislim.\nПорука од: Anonymous децембар 04, 2005, 10:31:10 поподне\nČeka se 7 radnih dana, ako predaš u utorak, dobijaš u sled. utorak, taman da stigneš na tekmu u sredu.\nПорука од: goblins децембар 05, 2005, 11:10:22 пре подне\nU svakom slucaju iz Bg krece dobra grupa ljudi neznam tacan broj ali oko 100 ljudi. Ocekuje se veliki dolazak Delija iz Slovenje bar jedan bus...onda iz Nemacke...ce ih biti dosta kao i iz Svajcarske i same Francuske gde ima nasih ljudi ali pogotovo iz Nemacke koliko znam za sada i mislim da ce biti tribina nasa cela popunjena posle ko zna koliko godina a to nasi igraci u Crveno Belom dresu zasluzuju svojom igrom i nadamo se pobedi i dobroj atmosveri.Naj bitnije od svega je da gastosi koji dodju na stadion da pazljivo slusaju upustva vodja navijaca sta im govore!!! Da se ne bi ponovio Cirih zbog par debila za zastavama jugoslavije ili utakmica u Holandiji gde su neki opet popjedinci ponavljam to su pojedinci nosili dresove jugoslavije ili jos gore mateje kezmana...\nПорука од: Pjer децембар 06, 2005, 03:10:27 поподне\nUz svu dozu tolerancije koju posedujem strašno se iznerviram kad\nvidim da još ima kretena koji bi da nose jugoslovenske dresove i zastave i to na utakmicama Crvene Zvezde,neverovatno koliko je komunizam isprao mozak mnogim generacijama pa čak i danas se usuđuju da nose te proklete simbole.\nKoliko god da nas bude u francuskoj treba bodriti naše momke\njer pobedom ostajemo u Evropi i imaćemo prilike za barem još dva dobra meča na proleće.\nПорука од: Ultra klan децембар 06, 2005, 07:27:10 поподне\nSvako od nas treba oko toga da se dalje cima.. Dok ne iskorenimo taj debilizam.. Zato svakog ko znate da odlazi na tekmu isprichajte mu najbitnije stvari oko stava Severa i neka prosledi prichu!\nZvezda Srbija i nishta vishe!\nПорука од: Unity PK децембар 06, 2005, 08:11:58 поподне\nNadajmo se da ce biti josh puno evropskih tekmi za ovu je kasno\nПорука од: neNO-Bandits-Cacak децембар 07, 2005, 05:54:24 поподне\nПорука од: фкцз децембар 07, 2005, 06:42:31 поподне\nПорука од: Anonymous децембар 07, 2005, 06:49:31 поподне\nПорука од: goblins децембар 08, 2005, 12:33:08 поподне\nIz kopa pesma ori se.... :D\nПорука од: Anonymous децембар 08, 2005, 04:04:57 поподне\nПорука од: MIKI децембар 08, 2005, 06:04:36 поподне\nПорука од: фкцз децембар 08, 2005, 06:23:52 поподне\nПорука од: Anonymous децембар 08, 2005, 08:09:45 поподне\nПорука од: goblins децембар 09, 2005, 08:10:17 пре подне\nПорука од: briGATE 7 децембар 10, 2005, 12:06:13 пре подне\nПорука од: фкцз децембар 12, 2005, 09:22:49 поподне\nПорука од: Ultra klan децембар 13, 2005, 02:12:20 поподне\nПорука од: Anonymous децембар 13, 2005, 05:33:05 поподне\nTreba neko da mi snimi celu sutrasnju utakmicu sa Strazburom, ima li ko tv karticu sa dobrom slikom ili video rikorder? Ako ima, nagrada sledi :)\nПорука од: Restless децембар 14, 2005, 11:20:22 поподне\nПорука од: Majka Mara децембар 14, 2005, 11:37:08 поподне\nПорука од: Johnny Blaze децембар 15, 2005, 12:03:41 пре подне\nПорука од: vozd децембар 15, 2005, 12:09:29 пре подне\nПорука од: Бени децембар 15, 2005, 12:50:26 пре подне\nПорука од: Djape_BBrdo децембар 15, 2005, 01:26:40 пре подне\nNisam imao priliku ni da pratim tekmu a ni da cujem navijanje,ali u svemu ovome crnom me je obradovala ova poruka.Ali zato ne znam sta mi teze pada,ovaj "poraz" ili to sto nisam u mogucnosti da dodjem i pruzim podrsku svom klubu sada kada je najteze :( .\nПорука од: Radza децембар 15, 2005, 01:34:02 пре подне\nOpet pobedili sami sebe :(\nПорука од: Веља децембар 15, 2005, 02:16:34 пре подне\nБраћо, зна се - УЗ ЗВЕЗДУ И СРБИЈУ ОНДА КАД СМО НАЈПОТРЕБНИЈИ!!!\nА ТИ ЗВЕЗДО ИГРАЈ ФУДБАЛ - БОРИ СЕ...\nЗначи сморио сам се много!\nПукнемо од мртвих француза, изађем од ортака на коњарнику (где сам гледао текму), удари ме риба са југићем... излазим из кола и дивљам, шутирам свој ауто уз опаске - "мртви французи" и сл. Риба ме гледа, мисли да ћу да је поједем...\nА ја јој кажем "сестро, испала ми Звезда, можеш и да ми запалиш ауто, не интересујеме..."\nСВИ УЗ ЗВЕЗДУ!!!\nНаслов: Jedini lijek-utakmica!!!\nПорука од: delija-hn децембар 15, 2005, 02:45:02 пре подне\nNe znam zasto je ovo dobro,ali za mene kao i za vas sigurno nije!!!Tu najvise mislim na zdravlje,ali jedini lijek je sledeca utakmica sa Jedinstvom iz Bijelog Polja,u to sam siguran!!!Svaka cast svima koji su bili na stadionu,navijali su za 10!SAMO TI...U MOME SRCU SI...JEDNA JEDINA NEPOBEDIVA...MOJA LJUBAVI...\nПорука од: Radza децембар 15, 2005, 04:48:26 пре подне\n"....ауто уз опаске - "мртви французи" и сл. Риба ме гледа, мисли да ћу да је поједем...\nbas me malo oraspolozi ....\nПорука од: Gaga децембар 15, 2005, 08:12:23 пре подне\nJos uvek mi mozak trne, lagano propadanje ....\n:megafon U subotu cu se iskulirati\nПорука од: neNO-Bandits-Cacak децембар 15, 2005, 11:48:15 пре подне\nZaista tezak trenutak bas sam bio nervozan,evo jos uvek se tresem!!\nAjde da obelizimo vikend crveno-belim bojama ,zato bi vas sve zamolio da dodjete u sto vecem boroju na ove dve utakmice! Ja takodje dolazim da provedem vikend u Bg-u da bodrim zvezdu!!\nIDEMO SAD TREBA DA NAS BUDE NAJVISE!!!\nПорука од: pera децембар 15, 2005, 01:29:41 поподне\nBio sam na stadionu, i mislim da smo stvarno extra navijali celu tekmu. Ucutali smo ceo stadion, svaka cast delijama koji su iz celog sveta dosli. Svi smo videli sta se desilo, ne mozemo nista. Samo nama moze ovako nesto da se desi. Ali bice bolje u buduce, siguran sam.\nПорука од: Веља децембар 15, 2005, 03:52:26 поподне\nПа ето тако брате. namigivanje\nМислим, данас ми је већ мало бедак и за ауто, али јуче... Ма све ми је било равно...\nПорука од: Red Star Forever децембар 15, 2005, 07:54:24 поподне\nДа се не понављам... Пуно похвала свима који су били на стадиону, атмосфера изванредна, добар избор песама с обзиром да већина није имала појма ни 10% песама... Навијање без престанка, пуно пиротехнике итд...\nНесрећно примљен гол је можда врхунац, али било је пуно ситуација које су нас омеле да презимимо у Европи... Од судије који није свирао два чиста пенала, преко повреде Жигића који би пуно значио у одбрани код оних лопти које су центриране кад смо примили голове, па све до погрешних Зенгиних измена... Али није то за ове стране форума...\nУ суботу сви на север па да видимо ко је прави... Сад треба да будемо ту и покажемо да смо најјачи кад је најтеже... ЈУРУИШ НА ТИТУЛУ!!!\nПорука од: Dion_Cacak децембар 15, 2005, 07:58:06 поподне\nbilo bi lepo kad bi se odradila neka koreografija tipa setalica u obliku teritorije kosova a okolo srpske boje ili tako nesto...\njucerasnja poruka je bila extra!!!\nkosovo i metohija SRBIJA!\nПорука од: woorf децембар 15, 2005, 10:00:03 поподне\nBol..tuga..neverica ,sve u jednom\nkad covek prespava i shvati da je izgubio glasne zice u narednih par dana i ako se seti veceri pre toga..mislim,rado bi dao neke gl.zice ,zauvek..u nepovrat(valjda ih imamo desetak,a neki su se sigurno rodili sa 29 gl.zica), samo da ga neko ustine i kaze mu da je sve to bio samo ruzan san oko rezultata..\nAko cu nesto zapamtiti sa ove tekme(a bilo je nebrojeno pikantnih detalja) je sekund pogleda na kop gde je tada,u tom trenutku bio na sipki jedan ULTRAS(majica) i njegov izraz lica u trenutku kad smo vodili 0:2,kad je sve bilo maltene"reseno"....\nmozda cu sad malo da kenjam(po nekima),ali posto je ovo otvoren forum moram da opisem tu sekundu koja mi se vracala nebrojeno puta u toku dana jer sam spavao samo 3 sata(danas sljaka)...\nznaci,okrenem se prema kopu i vidim visokog ,starijeg lika sa nekih 50 metara..vidim smeh,radost,zelju,istrajnost,vidim ljubav,ljubav,ljubav na kub,vidim neko dete koje kao da je u tom trenutku dobilo najvecu i najlepsu igracku na svetu,gestekulacija rukama koja kao da zeli i prigrli ceo svet,kako sve voli i svi su mu dragi....\nza samo tu jednu sekundu\nNisam bio izgurdriran ili nesto slicno.,,\nciljam na tu neku neizrecivu,neopisivu ljubav koju sam u toj sekundi provalio koju je taj lik iskazao prema svom klubu..i ta ljubav ,samo ona nam pomaze da idemo dalje i istrajemo,posebno sad kad nikome nije lako..\nOpet na vrhu,uskoro!\nПорука од: Anonymous децембар 16, 2005, 01:45:59 поподне\nMislim, da je to bilo to jedno od boljih ako ne i najbolje gostovanje u poslednjih par godina, barem sto brojnosti tice.\nOvaj put je veliki vidjen napredak kod gastosa. Kada sam video koliko ih ima i da su ultra grupe u kavezu a gastosi na drugoj tribini uplasio sam se da od navijanja nece biti nista i da ce se ponoviti odense ili razna druga gostovanja, koja nisu upamcena po dobrom navijanju.\nMedjutim desilo se sasvim suprotno a to je da su gastosi slusali i navijali zajedno s ekipom :ruke , naravno bilo je i slucaja da su oni poveli itd. Uglavnom mislim da je to bio veliki napredak iako ima jos dosta da se radi. S druge nije bilo dobro sto su bacili nekoliko baklji u teren i da su prema kraju utakmice lomili stolice i gadjali redare.\nNo bitno je da stvari idu na bolje :)\nOno sto je mene najvise iznenadilo je francuska zandarmerija. Skoro da ih nije ni bilo :o . Bilo je nekoliko vozila na glavnom trgu, nekoliko njih nas je pratilo do biliard puba :) i na tome se zavrsilo. Nikakvo snimanje, cimanje...\nTakodje moram da kazem da je osoblje u pabu bilo veoma gostoljubivo a posebno kelenerica :) .\nKad je vecina pocela da se skuplja napolju, kolima je prolazio jedan stariji gospodin i upita me da li su to navijaci Zvezde... U daljem razgovoru mi je rekao da je on vlasnik paba i onog kina sto je bio pored. Interesovao se da li smo bili zadovoljni pabom/uslugom, da li nam se dopada...\nMislim da smo u pabu ostavili dobar utisak iako su upaljene dve baklje, bilo je i par razbijenih casa.\nПорука од: R.S.K. децембар 16, 2005, 02:26:01 поподне\nTakodje moram da kazem da je osoblje u pabu bilo veoma gostoljubivo a posebno kelenerica .\nMadam,madam...daj dva piva! :D\nU pabu je bilo extra,navijanje,cirkanje...AL ispred paba vrhunac veceri...ljudi staju sa druge strane ulice da bi nas videli,slikali...znaci,show smo napravili.\nE da,njihove indijanstine- nigde!Skupilo se njihovih par skinsa?! ispod naseg kaveza,kao prozivali nas....pa su bili nagrdjeni sa "hooligans,hooligans..." ;pljuga Ne znam iz koje su rupe izasli,kad im je grad pun crnaca,al dobro...\nja sam godine proveo sa tobom...tebi dao sve,za tebe ziveo!\nПорука од: Ujka Vanja децембар 16, 2005, 05:20:38 поподне\nЦитат: "R.S.KNe znam iz koje su rupe izasli,kad im je grad pun crnaca,al dobro...\nIzgleda da se kod njih sedmi cas kasnije zavrsava u popodnevnoj nastavi,posto su im se "huligani" pojavili tek nekih 20-ak minuta pred kraj tekme. Na mene su ostavili dobra utisak,pogotovu onaj sto se popeo na ogradu 30 metara od nas.\nПорука од: Majka Mara децембар 16, 2005, 06:45:29 поподне\nЦитат: "Ujka Vanja"\nNa mene su ostavili dobra utisak,pogotovu onaj sto se popeo na ogradu 30 metara od nas.\nJel to bio jedini "bliski susret " sa navijačima Strazbura?\ndesilo se sasvim suprotno a to je da su gastosi slusali i navijali zajedno s ekipom :ruke\nNeki igrači su izjavili da su se osećali kao na Marakani! ;pljuga\nGlasni i veliki kop se video i čuo i na malim ekranima i to je ostavilo jak utisak na sve koji su gledali tekmu kod kuce.\nПорука од: Ujka Vanja децембар 16, 2005, 06:57:57 поподне\nDobar utisak :rofl .\nHteo bi jos samo da skrenem paznju svim odgovornima na ovom sajtu da poziv DELIJA stoji ceo dan na delije net-u dok ovde i dalje stoji samo tragedija. Ako iko od vas ovo cita stvarno bi bilo korisno za sever da to prepravite da bar i ovo malo sati sto je ostalo do sutra iskoristimo da pozovemo nase da dodju.\nU buduce malo vise budite aktivniji,jer nema smisla da postoji ni forum,ni oglasna tabla na naslovnoj strani...ako tu ne pise ono sto treba.\nПорука од: Anonymous децембар 16, 2005, 07:19:18 поподне\nСве је сређено. Данас се баш потрефило да сам ја стигао у Бгд, КББ се враћа тек вечерас, док РСФЦ не знам шта ради?!\nЈош увек се опорављам од шока...\nПорука од: LukaLoko децембар 16, 2005, 10:34:41 поподне\nSvaka cast na paroli :ruke\nПорука од: радомир децембар 16, 2005, 11:09:53 поподне\nПорука од: радомир децембар 16, 2005, 11:22:34 поподне\nПорука од: UrbanBaby децембар 16, 2005, 11:34:27 поподне\nCe sont plus de 2000 supporters de l'Etoile Rouge qui avaient pris place dans le stade de la Meinau, une partie dans le parcage et les autres dans la partie haute de la tribune Est. De nombreuses bâches dont celles des BBRS, Ultra Boys, Nurnberg 7 (section de la Gate7), Bykobap, Ultras Red Star,... A l'entrée des joueurs, cramage massif, certaines torches ont été lancées sur la pelouse et quelques grands drapeaux de la Serbie ont été déployés. Même si la puissance vocale n'était pas extraordinaire, la constance des chants et le fait que tous les supporters étaient debouts à sauter, tourner leur écharpe avaient un rendu vraiment sympa. Sur le premier but de leur équipe, nouveau cramage massif. En début de seconde période, une banderole "Kosovo c'est la Serbie" a été sortie. L'ambiance est similaire à la première, seul le but égalisateur de Strasbourg à la dernière minute de jeu, otant ainsi l'espoir pour Belgrade d'aller en 16èmes de finale les fera taire.\nПорука од: Anonymous децембар 17, 2005, 12:31:24 пре подне\nПорука од: Djape_BBrdo децембар 17, 2005, 12:35:05 пре подне\nПорука од: радомир децембар 17, 2005, 01:30:30 пре подне\nПорука од: Restless децембар 17, 2005, 01:42:16 пре подне\nПорука од: Djape_BBrdo децембар 17, 2005, 02:52:28 пре подне\nПорука од: R.S.K. децембар 17, 2005, 04:10:35 пре подне\n:D ja sve to s 5 na 1....\nПорука од: Anonymous децембар 17, 2005, 01:28:35 поподне\nSlep nisam :) Pogledaj jos jednom sta sam napisao. Primetio sam one mini buseve ali kao sto sam rekao nije ih bilo na samom ulazu na stadion, niti sam ih primetio ispred blagajne! Znaci pored onolike mase samo redari, naravno kad si prosao redare bili su i panduri ali koliko sam primetio bili su maksimalno korektni, nikakvo drkanje u zdrav mozak itd...\nПорука од: радомир децембар 17, 2005, 07:28:18 поподне\nПорука од: simeon децембар 17, 2005, 10:50:49 поподне\nПорука од: Panthers_Milano децембар 18, 2005, 08:06:06 поподне\nПорука од: Anonymous децембар 18, 2005, 08:26:18 поподне\nПорука од: REDMAN децембар 18, 2005, 08:40:00 поподне\nHteo si reci "...onaj reflektor..." zar ne :D .\nПорука од: паја&јаре децембар 19, 2005, 02:07:45 поподне\nПорука од: woorf децембар 19, 2005, 04:37:18 поподне\nПорука од: woorf децембар 19, 2005, 05:06:29 поподне\nПорука од: Djape_BBrdo децембар 20, 2005, 09:41:27 поподне\nПорука од: KizaLion јануар 04, 2006, 09:23:49 поподне\nПорука од: n јануар 10, 2006, 04:31:19 поподне\nПорука од: munja јануар 10, 2006, 04:35:36 поподне


DRITAN osudio napad na urednika "Monitora" Esada Kočana... (foto) - IBALKAN\nDRITAN osudio napad na urednika “Monitora” Esada Kočana… (foto)\nPotpredsednik Vlade Crne Gore Dritan Abazović, kazao da je nastavak napada na novinare- nastavak napada na državu i da će ona na sve to odgovoriti…\nPODGORICA: Cena Gora, vijesti, ponedeljak, 29.03.2021…00.34…DRITAN osudio napad na urednika “Monitora” Esada Kočana… (foto)\nAbazović je saopštio da on prvo podržava inicijativu Medijske asocijacije jugoistočne Evrope (MAJE) za izmjenu Krivičnog zakonika Crne Gore, kako bi se napad na novinare normirao kao napad na službeno lice\nPodržavam inicijativu Medijske asocijacije jugoistočne Evrope za izmjenu KZCG, kako bi se napad na novinare normirao kao napad na službeno lice.\nNedvosmisleno, za razliku od ranije, u @VladaCG postoji volja da se to uradi. To je jedini put do istinski demokratskog društva\n— Dr Dritan Abazovic (@DritanAbazovic) March 28, 2021\n“Nedvosmisleno, za razliku od ranije, u Vladi postoji volja da se to uradi. To je jedini put do istinski demokratskog društva”, zaključio je DRITAN Abazović.\nPodgorička policija je saopštila da je uhapsila muškarca (55), zbog sumnje da je napao glavnog i odgovornog urednika nezavisnog nedeljnika Monitor Esada Kočana.\nCG će ostati bezbjedna i stabilna uprkos naporima pojedinih organizacija i grupa da incidentima stvore sliku ugrožavanja opšte i sigurnisti naših građana. Nadležni organi će sankcionisati svako narušavanje javnog reda i mira, posebno napade na novinare ali i druge pojedince. pic.twitter.com/pdZquGdEe9\n— Zdravko Krivokapić (@profKrivokapic) March 28, 2021\nKako je saopšteno iz Uprave policije, uhapšeni D.Š. će biti hitno priveden nadležnom tužiocu uz krivičnu prijavu.\nKočan je u subotu uveče prijavio da mu je ispred zgrade u kojoj živi prišao nepoznati muškarac i upućivao mu uvredljive i preteće reči, a u jednom trenutku je i fizički nasrnuo na njega, hvatajući ga za revere mantila.\nČitaj još: Masnoća u krvi: Spas je u orasima, pasulju, luku...


Kraj arapske naftne ere donosi bol – Bankar.me\nJuly 26, 2020 Članci, ENERGETIKA, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nBudžeti proizvođača nafte se više ne pune. Alžiru je potrebno da cijena barela sirove nafte skoči na 157 američkih dolara, Omanu na 87 dolara. Nijedna arapska zemlja proizvođač nafte, osim Katara, ne može imati stabilne finansije dok je cijena nafte na trenutnom nivou – oko 40 dolara po barelu, piše „Ekonomist“.\nZato neke zemlje predzimaju drastične korake. Alžirska vlada je u maju saopštila da će prepoloviti potrošnju. Novi premijer Iraka, jednog od najvećih svjetskih proizvođača nafte, želi da drastično sreže plate u javnom sektoru.\nOman muku muči sa mogućnošću zaduživanja nakon što su agencije za kreditni rejting njegov dug ocijenile najnižom ocjenom. Deficit Kuvajta bi mogao dostići 40% BDP-a.\nPandemija kovida-19 oborila je cijene nafte na rekordno nizak nivo nakon ograničavanja kretanja ljudima kako bi se suzbilo širenje virusa. Kako se trgovina oporavlja i cijena se polako vraća, mada bi vrhunac potražnje mogao biti godinama daleko.\nMeđutim, nemojmo se zavaravati. Svjetske ekonomije sve više napuštaju fosilna goriva. Velika ponuda i sve veća konkurentnost izvora zelene energije znači da bi cijena nafte mogla ostati niska u doglednoj budućnosti. Nedavni potres na tržištima nafte nije slučajni lom, nego pogled u budućnost. Kako predviđa „Ekonomist“, svijet ulazi u eru niskih cijena nafte i nijedan region neće biti pogođen više od Bliskog istoka i sjeverne Afrike.\nArapski lideri su bili svjesni da vrtoglave cijene nafte neće trajati zauvijek. Prije četiri godine princ Muhamed bin Salman, de facto vladar Saudijske Arabije, iznio je plan pod nazivom „Vizija 2030“ koji ima za cilj da prekine ekonomsku zavisnost zemlje od nafte. Mnogi od susjeda imaju svoje verzije ovakvih planova. „Samo što je 2030. postala 2020.“, upozorio je princa Muhameda jedan konsultant.\nPrema podacima MMF-a, prihodi od nafte na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi pali su sa preko trilion dolara u 2012. na 575 milijardi dolara u 2019. Ove godine se očekuje da će arapske zemlje zaraditi oko 300 milijardi dolara od prodaje nafte, što nije ni približno dovoljno da pokriju potrošnju. Od marta prave rezove, dižu poreze i pozajmljuju. Mnogi su posegli za novčanim rezervama koje su bile namijenjene za finansiranje reformi.\nU „Ekonomistovom“ članku se podsjeća da i zemlje koje ne proizvode naftu će takođe žestoko osjetiti novu stvarnost. Već dugo vremena se oslanjaju na susjede koji proizvode naftu da im zapošljavaju građane. U nekim zemljama čak preko 10% BDP-a potiče od doznaka. U poređenju sa drugim regionima, Bliski istok ima jednu od najvećih stopa nezaposlenosti među mladima u svijetu. Nafta je finansirala neproduktivne ekonomije, podupirala neugodne režime i prizivala neželjene strane intervencije. Dakle, ne mora da znači da je okončanje ove ere katastrofa ukoliko se na ovaj način podstaknu reforme koje bi stvorile dinamičniju ekonomije i reprezentativne vlade.\nSigurno će usput biti i otpora. Počnimo sa najbogatijim proizvođačima nafte u regionu, koje kratkoročno mogu da se izbore sa niskim cijenama. Katar i Ujedinjeni Arapski Emirati (UAE) imaju ogromne fondove rezervi. Saudijska Arabija, najveća ekonomija u regionu, ima 444 milijarde dolara deviznih rezervi, što je dovoljno da pokrije dvije godine potrošnje na trenutnom nivou. Ali sve ove zemlje su žestoko pogođene kako pandemijom, tako i niskim cijenama nafte. Osim toga, već dugo imaju preveliku potrošnju.\nU februaru, prije nego što je koronavirus pogodio zalivske zemlje, MMF je predviđao da će članice Savjeta za saradnju zemalja Persijskog zaliva (GCC) – Bahrein, Kuvajt, Oman, Katar, Saudijska Arabija i UAE – potrošiti svoje dva trilion dolara vrijedne rezerve do 2034. Od tada je Saudijska Arabija potrošila bar 45 milijardi dolara. Ako se nastavi tim tempom, u narednih šest mjeseci biće poljuljana vrijednost saudijskog reala u odnosu na dolar. Devalvacija bi predstavljala snažan udarac za realne zarade u zemlji koja uvozi gotovo sve. Zvaničnici su zabrinuti.\n„Suočavamo se sa krizom kakvu svijet nije iskusio u modernoj istoriji,“ kazao je ministar finansija Mohamed al Džadan.\nU pokušaju da stabilizuje finansije, Saudijska Arabija je ukinula dodatke za stanovanje zaposlenima u državnoj službi, podigla cijene goriva i utrostručila porez na promet. Čak i uz ove mjere, deficit budžeta bi ove godine mogao premašiti 110 milijardi dolara (16% BDP-a). Oporezivanje bi se moglo nastaviti, možda kroz nove namete na poslovanje, dohodak i zemljište. Kraljevstvo se nada da bi porast vjerskog i rekreativnog turizma mogao bar djelimično da nadoknadi pad prihoda od nafte. To sad djeluje kao fantazija. Sveti grad Meka je za strance zatvoren još od februara. Prošle godine Meku je posjetilo 2,6 miliona hodočasnika. Ove godine je brojka pala na oko 1.000 vjernika.\nIpak neki vide drugu stranu preokreta u zemljama koje proizvode naftu. Zemlje Persijskog zaliva proizvode najjeftiniju naftu u svijetu. Ukoliko cijena nafte ostane niska, njihov udio u tržištu će rasti. Kako se stranci povlače, lokalno stanovništvo bi moglo zauzeti njihova radna mjesta. A nevolje sa kojima se suočavaju bi mogle podstaći neke zemlje da ubrzaju reforme. Agencije za kreditni rejting su pozdravile povećanje poreza u Saudijskoj Arabiji kao korak naprijed u transformisanju jedne rentijerske ekonomije u proizvodnu.\nKako bi dobili svježe prihode, arapski lideri su počeli da pominju i talas privatizacije. Kraljevstvo je nedavno objavilo prodaju najveće svjetske fabrike za desalinizaciju. Međutim, u ovom trenutku se čini da bi investitori prije htjeli da povuku sredstva iz ovog regiona.\nU međuvremenu, javni bijes raste. Saudijci gunđaju protiv novih poreza koji najviše pogađaju siromašne. „Zašto se ne oporezuju bogati?“, pitaju se nezaposleni građani na društvenim mrežama. „Zašto princ ne proda svoju jahtu i ne živi kao mi?“, pita se majka četvoro djece iz sjevernog regiona gdje princ gradi nekoliko palata. U Iraku, zvaničnici ljuti zbog rezanja plata podržali su protestni pokret koji traži zbacivanje kompletnog političkog sistema.\nU Alžiru, gdje je dohodak po glavi stanovnika pao sa 5.600 dolara u 2012, na manje od 4.000 danas, počinju protesti. Vladari u regionu više ne mogu da priušte kupovinu lojalnost javnosti.\nProtesti su obnovljeni i u Libanu, gdje je pandemija nakratko bila prekinula višemjesečne demonstracije protiv korupcije i kraha ekonomije. Liban nije proizvođač nafte, mada ima aspiracije da to postane. Međutim, njegova ekonomija se suviše oslanja na sektor usluga i glomazni finansijski sektor.\nEkonomski udar u zemljama Persijskog zaliva je situaciju dodatno pogoršao. Doznake iz energentima bogatih zemalja održavaju u životu cijeli region. Više od 2,5 miliona Egipćana, što je oko 3% populacije te zemlje, rade u arapskim zemljama koje izvoze naftu. U drugim zemljama je taj procenat još veći – 5% u Libanu i Jordanu, čak 9% sa palestinske teritorije. Sa padom cijena nafte, i novac koji ovi radnici šalju kući će se smanjiti. Biće manje radnih mjesta za strance, a i plate će se smanjiti onima koji uspiju da se zaposle.\nI ostali biznis će takođe biti pogođen. Zemlje proizvođači nafte predstavljaju velika tržišta za ostale arapske zemlje. U 2018. na ovo tržište je odlazilo 21% izvota Egipta, 32% Jordana i 38% Libana. Naravno, kompanije mogu naći i druge partnere. Egipat sada već izvozi više u Italiju i Tursku, nego u bilo koju arapsku zemlju. Ali zemlje regiona kupuju više one robe na čiju cijenu utiče cijena radne snage, kao što su žitarice, tekstil i ostala roba široke potrošnje.\nU ove zemlje će ići i manje bogatih turista. U Libanu, na primjer, turisti iz samo tri zemlje – Kuvajta, Saudijske Arabije i UAE – čine oko jedne trećine ukupne potrošnje turista. U Egipat dolaze mahom turisti iz Evrope, ali gosti iz Zaliva ostaju duže i više troše. Ove zemlje se mogu okrenuti bilo kojem drugom tržištu, ali je turiste dubokog džepa iz komšiluka teško zamijeniti. Osim toga, ti turisti su kulturološki bliži Kairu ili Bejrutu i govore istim jezikom.\nKako ekonomija Libana propada, svako govori o napuštanju zemlje. Ipak, u Persijskom zalivu sada je malo radnih mjesta.\n„Dubai je uvijek bio izlaz,“ kazala je jedna žena „Ekonomistu“. „Sada smo kao u zamci, bez plana B.“\nMladi ljudi širom regiona dijele isti strah. Kraj naftne ere bi mogao donijeti promjenu. Ali prvo će donijeti bol.\nSve ovo će pojačati društveni kontrast u zemljama koje problem nezaposlenosti rješavaju emigracijom.\nU Libanu na univerzitetima diplomira oko 35.000 mladih godišnje. Od njih se samo oko 5.000 zaposli u Libanu. Svi ostali uglavnom odlaze. Egzodus ubrzava i odliv mozgova iz ovih zemalja. Egipat se, na primjer, danas teško bori protiv kovida-19, između ostalog, i zbog toga što nema dovoljno ljekara: više od 10.000 diplomaca je od 2016. emigriralo mahom u zalivske zemlje.\nSa slabijim mogućnostima u inostranstvu, mnogi obrazovani ljudi će ostajati u svojim zemljama. Ali te zemlje im ne mogu pružiti dobre uslove za život. U Egiptu je mjesečna plata ljekara samo 185 američkih dolara, što je samo djelić onoga što zarađuju u Saudijskoj Arabiji ili Kuvajtu.\nVeliki broj nezaposlenih među obrazovanim stanovništvom je recept za socijalni nemir. Tome treba dodati veliku vjerovatnoću da će se njihovi zemljaci nevoljno vratiti kućama po isteku ugovora. Mnogi to ne žele jer osim dobre plate, u Dubaiju ili Kataru imaju i pristup dobrim uslugama i relativno fer vladama.\nSAD gubi interes kad nema novca od nafte\nŠto Bliski istok bude manje u centru svjetskog snabdijevanja energentima, to će biti manje važan Sjedinjenim Državama, navodi dalje „Ekonomist“. Rusija bi na nekim mjestima mogla ispuniti vakuum, ali ona ima uske interese u regionu – kao što je na primjer odlučnost da zadrži sirijsku luku Tartus na Mediteranu.\nOna ne želi, a vjerovatno i nije u stanju, da raširi svoj bezbjednosni kišobran iznad Arabijskog poluostrva. Kina pokušava da se drži izvan politike u ovom regionu, ganjajući samo ekonomsku korist: građevinske ugovore u Alžiru, koncesija nad lukama u Egiptu i širok spektar poslovnih ugovora u Persijskom zalivu.\nIpak, kako arapske zemlje budu siromašile, tako bi se njihov odnos sa Kinom mogao promijeniti. To se već dešava u Iranu, gdje su američke sankcije desetkovale prihode od nafte. Zvaničnici ugovaraju dugoročni ugovor koji bi mogao da znači širenje kineskih firmi u raznim sektorima, od luka do telekoma.\nTo je nazvano strateškim partnerstvom, ali kritičari izražavaju zabrinutost da bi to moglo da znači da će Kina imati kontrolu nad infrastrukturom koju napravi, kao što je slučaj sa nekim prezaduženim zemljama u Aziji i Africi. Pad prihoda od nafte bi mogao ovaj model uvesti u arapske zemlje, što bi možda iskomplikovalo njihov odnos sa SAD, zaključuje „Ekonomist“.\nPOJMOVIcijene nafte Nafta saudijska nafta\nPrevious Ovo je najprodavaniji automobil svih vremena\nSljedeći Čak 77 zainteresovanih za kupovinu dijelova propalog Wirecarda


PROMENE ZA ZAVRŠNI MASTERS Najboljih osam tenisera od 2021. godine igraće u novom gradu - Sportal\nČ. V. - Vest objavljena: 21:24 - 24.04.2019\nTurnir će se igrati u multifunkcionalnoj dvorani "Pala Alpitur", čiji je kapacitet 15.000 mesta i koja ja izgrađena za potrebe Zimskih olimpijskih igrara 2006.\nKako se dalje navodi nagrada će biti rekordnih 14,5 miliona dolara, prve godine kada se završni masters preseli u Torino, koji je ujedno prvi italijanski grad, a ukupno 15. koji će biti domaćin najboljim teniserima.\nPodsetimo, pored Torina u trci za domaćinstvo su bili još Mančester, Singapur, Tokio i London u kome se završni masters igra od 2009. godine.\nTenis Završni masters ATP Tur


Film - Moji Odžaci\n“Želim da film “Dara iz Jasenovca” pokrene da se uradi još nekoliko ostvarenja na ovu temu, jer tu ima toliko neispričanih stvari”, rekla je scenaristkinja tog filma Nataša Drakulić i najavila da će scene koje nisu ušle u film biti složene u seriju. Ona je na TV Prva rekla da …\nFilmovi na RTV-u: Batler, Largo Vinč II, Marta i Niki\nAmerička drama “Batler” biće prikazana na RTV1 u nedelju, 28. februara u 20.05 časova. „Batler“ pripoveda priču o batleru iz Bele kuće koji je bio u službi sedmorice američkih predsednika u periodu dužem od tri decenije. Film prikazuje dramatične promene koje su zadesile američko društvo toga vremena, od pokreta za …\nMilica i Maša Mutić, Sanja i Anja Bajagić i Jelena Popović iz Apatina učestvovale su na snimanju filma “Dara iz Jasenovca” koji je urađen po scenariju Nataše Drakulić i u režiji Predraga Antonijevića. Tokom 2019. godine, dok je jedan deo filma sniman u Kolutu, kod Sombora, one su bile statistkinje, …\nLinta: Prikazivanje "Dare…" znači puno potomcima žrtava\nPredsednik Saveza Srba iz regiona Miodrag Linta ukazao je danas na značaj prikazivanja filma “Dara iz Jasenovca” na programu Javnog servisa, navodeći da to pruža satisfakciju i znači mnogo potomcima žrtava iz tzv. Nezavisne Države Hrvatske tokom Drugog svetskog rata. Film, kako je naveo u pisanoj izjavi, na ubedljiv, ozbiljan …\n49. Međunarodni filmski festival – FEST od 2. do 11. aprila\nPredstojeći, 49. Međunarodni filmski festival – FEST održaće se od 2. do 11. aprila 2021 u organizaciji Centra beogradskih festivala (CEBEF), pod pokroviteljstvom Grada Beograda i uz podršku Ministarstva kulture i informisanja, navodi se u saopštenju. Festival se ove godine održava pod sloganom „Povratak u budućnost“ sa namerom da kao …\nPremijera Dare iz Jasenovca 20. februara na Radio-televiziji Srbije\nSrpski film “Dara iz Jasenovca” reditelja Predraga Antonijevića, snimljen uz podršku Filmskog centra Srbije, imaće ekskluzivnu svetsku televizijsku premijeru na Prvom programu Radio-televizije Srbije 20. februara, javlja RTS. Dara iz Jasenovca, srpski kandidat za Oskara, istorijska je drama koja je pokrenula lavinu komentara od pozitivnih do negativnih. Film je premijerno …\nAtonijević: Naše žrtve bi trebalo da budu samo naše, dok su žrtve nekih drugih naroda svetska patnja\nPolitički napad na film “Dara iz Jasenovca” je pre svega namera da se izazove strah kod ljudi koji glasaju u Američkoj filmskoj akademiji, kako oni na bi dali svoj glas nekakvoj navodnoj srpskoj nacionalističkoj propagandi…, kazao je Predrag Gaga Antonijević za Radio Beograd 2. Kako reditelj filma napominje, napad je …\nDodele Oskara u aprilu "licem u lice", sa više lokacija\nCeremonija dodele filmskih nagrada Oskara u aprilu biće dogadaj organizovan “licem u lice”, koji će biti emitovati uživo sa više lokacija, saopštili su danas organizatori. Portparol Akademije za filmsku umetnost i nauku, koja organizuje dodelu Oskara, naveo je u saopštenju da će se, da bi se napravio šou “licem u …


Preokret Ane za polufinale\nAna Ivanović se teškom mukom i uz preokret plasirala u polufinale WTA turnira u Brizbejnu posle skoro dva časa igre na centralnom terenu. Protivnica je bila Estonka Kaja Kanepi, i ona je poražena sa 4-6 6-4 6-3. Ovo je prvi preokret Ivanovićeve još od drugog kola Štutgarta prošle godine.\nNakon početka prvog seta uopšte nije bilo prostora za optimizam. Ana je uvodni servis gem izgubila posle 3 vezane gem lopte, a tada je sve krenula na stranu Estonke, koja je ubrzo servirala za set pri rezultatu 5-0. Imala je Kaja i set loptu, na koju je odservirala duplu, i Ana je na kraju iščupala ovaj gem. Ovde je krenuo put ka povratku za Srpkinju, koja osvaja četiri gema u nizu, pre svega sjajnom igrom i stabilnošću sa osnovne linije. Imala je šansu i da izjednači na 5-5, ali je Kanepi na petu set loptu dočekala pogrešnu odluku Ivanovićeve, koja je na jedan bekhend slajs po paraleli zatražila čelendž, i pogrešila. To je automatski donelo set njenoj protivnici, ali momentum je i dalje bio na njenoj strani.\nDrugi set je bio prepun brejkova, ali ga je Ana osvojila. Prvo je povela 2-0, pa je Kaja vratila brejk, pa je Ana povela ponovo 4-1, i ponovo Kaja vraća brejk ali uzima i svoj servis. Ivanovićeva ponovo oduzima servis, samo da bi joj Kaja uzvratila istom merom. I naravno, set je okončan brejkom tako što je Kanepi na set loptu načinila duplu servis grešku.\nTreći set je bio čista formalnost. Ana je zaigrala mnogo bolje, pogađala je vinere sa forhendom, i ni u jednom trenutku se nije dovelo u pitanje ko će osvojiti treći set i ujedno i odneti pobedu. Bio joj je dovoljan samo jedan brejk za plasman u polufinale.\nAna je meč završila sa 42 vinera i 26 neiznuđenih grešaka, a protivnica u polufinalu će joj biti Varvara Lepčenko, sa kojom se sastala samo jednom, u Pekingu pre dve godine, kada je u spektakularnom preokretu od 4-6 3-5 i dve meč lopte za njenu protivnicu došla do 4-6 7-5 6-1.\nPlasmanom u polufinalje zaradila je 185 poena, ali joj je 16. rezultat četvrtfinale Stenforda, te dobija samo 85 poena za WTA listu. Bodovi iz Oklanda su joj oduzeti u ponedeljak, zbog pomeranja kalendara za jednu nedelju napred u odnosu na prošlu godinu.\nPosted January 8, 2015 at 8:58 PM


Brzi zajam Skradin - isti dan do novca, najpovoljniji brzi zajmovi - Brzikrediti24\nUkoliko tražite najbolji brzi zajam Skradin, na pravom ste mjestu. Na našem sajtu ćete dobiti najbolje ponude za brzi zajam u ovom gradu i sve informacije koje su vam potrebne. Prema istraživanjima agencije za bankarstvo od (3.825) stanovnika koji žive u gradu Skradin njih 15% je imalo iskustva sa online zajmovima.\nBrzi zajam Skradin – Da li je siguran?\nApliciranje za brze zajmove Skradin je jako jednostavno, dovoljno je da kliknete na apliciraj dugme na sajtu banke koja nudi brzi zajmove, i da popunite potrebne informacije, kao što su lični podatci koje će svaka banka da traži od vas (broj telefona, email, ime i preizime, broj osobne iskaznice ili putovnice). Nakon što popunite aplikaciju, organizacija koja pruža brze zajmove će provjeriti vaše podatke i u roku od 15 minuta će vam se javiti sa odlukom da li je vaš zahtjev odobren ili ne.


Međunarodni kongres u Trebinju okupio više od 300 eminentnih kardiologa – TREBINJE INFO\nMeđunarodni kongres u Trebinju okupio više od 300 eminentnih kardiologa\nFoto Copyright: Trebinje info\nDate: 19 Maja, 2018Author: NemosDesign 0 Komentari\nU Trebinju je otvoren prvi Međunarodni kongres kardiologa, u organizaciji Udruženja centara za hipertenziju, prevenciju infarkta i šloga – HISPA BiH koji je okupio više od 300 eminentnih kardiologa iz regiona i Evrope.\nNjih 60 će danas i sutra govoriti o prevenciji infarkta miokarda i šloga, te nizu drugih stručnih pitanja iz oblasti zaštite od kardiovaskularnih bolesti.\nOtvarajući kongres Milovan Bojić, direktor Instituta za kardiovaskularne bolesti Dedinje – Beograd je upozorio da u Srbiji u jednom satu umire šest ljudi od različitih oblika kardiovaskularnih bolesti, a da je svaki osmi u punom životom i stvaralačkom dobu, između 24 i 64 godine života.\nPredsjednik udruženja HISPA i naučnog odbora kongresa Nebojša Tasić istakao je da je asocijacija za pet godina rada otvorila više od 60 stručno osposobljenih i savremeno opremljenih centara za dijagnostiku i liječenje kardiovaskularnih bolesti u šest zemalja regiona, a da danas okuplja više od 2.000 članova.\nObraćajući se u ime grada Domaćina gradonačelnik Trebinja Luka Petrović je istakao da se iznađu mehanizmi dodatnih stimulacija kako bi se zaustavio nepovoljan trend odlaska stručnog medicinskog kadra.\n„U tom smislu smatram da je veoma važno naći načina da se ljekari zadrže ovdje, da nam pamet ne odlazi, kao ni novac u tuđe zemlje i gradove već da ostaju na našim prostorima. Tako ćemo i mi biti – i veseliji i zdraviji i dugovječniji“, istakao je Petrović poželjevši učesnicima kongresa uspješan rad.\nPredsjednik udruženja HISPA dr Nebojša Tasić uručio je direktoru trebinjske Bolnice Borislavu Grubaču savremene elektronske aparate za dijagnostiku i liječenje kardiovaskularnih pacijenata u ovoj ustanovi, a među dobitnicima zahvalnica HISPE, dodijeljenih za podršku uradu udruženja, bili su i gradonačelnik Trebinja Luka Petrović i predsjednik poslovnog sistema „Svislajon“ Rodoljub Drašković.\nDomaćin i pokrovitelj kongresa je Grad Trebinje, a generalni sponzor komanija „Svislajon“.\nHotel PANORAMAMeđunarodni kongres kardiologaTrebinje\nPrethodna Prethodni članak: Trebinjci osvojili najviši vrh Sjeverne Afrike\nSljedeća Sljedeći članak: Momo Kapor: čovjek koji je najljepše objasnio šta ostaje poslije raskida


Lauren Jauregui o svojim projektima van Fifth Harmonyja: Mnogo sam srećna što imam priliku da bolje upoznam svoj stil! - Famoza.net\n03/12/2017 03/12/2017 Valentina Krstić\t76334Leave a commenthttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Flauren-jauregui-o-svojim-projektima-van-fifth-harmonyja-mnogo-sam-srecna-sto-imam-priliku-da-bolje-upoznam-svoj-stil%2FLauren+Jauregui+o+svojim+projektima+van+Fifth+Harmonyja%3A+Mnogo+sam+sre%C4%87na+%C5%A1to+imam+priliku+da+bolje+upoznam+svoj+stil%212017-12-03+15%3A30%3A22Valentina+Krsti%C4%87http%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D76334\nLauren ne planira da napusti svoj bend, ali isto tako ne želi da prestane da se bavi individualnim projektima jer je to način da upozna bolje muziku kakvu ona želi da stvara!\n„Svi mi se trenutno odvajamo da otkrijemo ko smo zapravo i to je u redu. Jako dobro se slažemo i jako podržavamo jedna drugu u svemu. Mnogo smo porasle u odnosu na naše početke u karijeri, i presrećna sam što imam podršku devojaka da istražim svoj stil“ priča Lauren, koja je sa Halsey snimila jako popularan duet „Strangers“ i „All Night“ sa Steve Aokijem.\nŠto se tiče njihovog aktuelnog albuma „Fifth Harmony“, on je još uvek jako važan i u njihovim životima i ne planiraju da prestanu da ga promovišu uskoro! „Još uvek smo fokusirane na njega i ići ćemo u martu na turneju po Australiji i Aziji. On je najbolji album koji smo ikada napravile i zahvalne smo što postoji“ izjavila je Lauren, a takođe možemo reći da je zahvalna što će na Božić moći da bude sa svojim momkom, reperom Ty Dolla $ignom jer je najavila da jedva čeka da ga poljubi te večeri!\nJako čudan intervju: Fifth Harmony na sve načine…\nFifth Harmony stale u odbranu Justina Biebera: On je…\nPročitajte još Maša i Una nam šalju kviz o Fifth Harmonyju!\nMiljana nam šalje težak kviz o Harryju Potteru!


Međunarodni skup “Kreativnost i inovacije u produkciji dramskih umetnosti, medija i kulture: vizije i vrednosti za budućnost” - Univerzitet Mediteran Podgorica\nMeđunarodni skup “Kreativnost i inovacije u produkciji dramskih umetnosti, medija i kulture: vizije i vrednosti za budućnost”\nSavjetnica za međunarodnu i međuuniverzitetsku saradnju Univerziteta “Mediteran” i Saradnica u nastavi na Fakultetu vizuelnih umjetnosti mr Nataša Kraljević učestvovaće na međunarodnom skupu “Kreativnost i inovacije u produkciji dramskih umetnosti, medija i kulture: vizije i vrednosti za budućnost” Fakulteta dramskih umetnosti u Beogradu 17-19 novembra. Svoje istraživanje Kulturna diplomatija posmatrana kroz prizmu malih zemalja Nataša će izlagati na engleskom jeziku.\nMeđunarodni skup se organizuje povodom 60 godina od osnivanja Katedre za menadžment i produkciju pozorišta, radija i kulture. Program Konferencije će biti realizovan u onlajn formatu, a osmišljen je kao interdisciplinarna platforma za diskusiju o inovacijama, trendovima i problemima i praktičnim izazovima i rješenjima u menadžmentu u kulturi i kulturnoj politici, pozorišnoj produkciji i medijskoj produkciji. Okupiće vodeće stručnjake, istraživače i univerzitetske radnike kako bi razmijenili iskustva i rezultate istraživanja o savremenim aspektima produkcije i menadžmenta dramskih umjetnosti, medija i kulture.\nKnjigu rezimea učesnika, program konferencije i link za praćenje možete naći ovdje.\nTakođe, detaljnije informacije o konferenciji možete naći na linku.\n← SRIJEDOM U 6: Stenlijeva dilema: Interakcija kao alat za storytelling u video igrama\nSRIJEDOM U 6: POLOŽAJ ŽENA U PRAVU I DRUŠTVU NEKAD I SAD →


Subašić: Svjedokinje genocida strahuju za sigurnost - Klix.ba\nBiH Subašić: Svjedokinje genocida strahuju za sigurnost\nSubašić: Svjedokinje genocida strahuju za sigurnost\n20.11.2013. u 14:03\nMajke Srebrenice Munira Subašić genocid u Srebrenici\nMnoge druge žene koje su bile svjedoci na suđenjima za genocid i ratne zločine pogotovo zaštićene svjedokinje, zvale su me i jedna mi je rekla da je spakovala kofere i da danas napušta Srebrenicu. Ovo je novo etničko čišćenje. Ono malo ljudi što se vratilo nemaju sigurnosti, kazala je u izjavi za Fenu predsjednica Udruženja "Majke enklava Srebrenica i Žepa" Munira Subašić komentirajući puštanje na slobodu destorice osuđenih za ratne zločine i genocid.\nPuštanjem na slobodu osuđenika za ratne zločine i genocid narušena je sigurnost žrtava genocida, pogotovo onih žrtava koje su svjedočile i u procesima protiv njih, kazala je Subašić.\nRekla je da je kao žrtva i svjedokinja genocida tokom procesa i svjedočenja protiv osuđenih za genocid imala prijetnju te da se sad nakon što su osuđenici oslobođeni ne osjeća sigurnom.\n"Ne mogu da vjerujem da su zločince pustili na slobodu. Jako mi je teško. Dvije noći nisam spavala. Poručujem sudijama koji su donijelu takvu odluka da se stide i neka znaju da će od nas žrtava napraviti duple žrtve i neka znaju da im nećemo halaliti", kazala je Subašić.\nNaglasila je da se ne osjeća sigurno "ni u svojoj kući, a kamoli u Srebrenici ili bilo gdje drugo".\nRekla je da će danas uputiti pismo Ustavnom sudu BiH od kojeg će tražiti da njoj i majkama koje su bile svjedoci genocida garantiraju sigurnost.\n"Mi nismo sigurne, mi smo ponižene", kazala je Subašić i dodala da će se obratiti Sudu u Strazburu da bi zatražile zaštitu, a od Suda BiH će tražiti da zaustave puštanje zločinaca.\nIstakla je da su odlukama koje je Ustavni sud BiH donio, a po njima postupio Sud BiH da se osuđeni za ratne zločine i genocid puste na slobodu bez ikakvih uvjeta i da mogu pobjeći ako žele, ponovo povrijeđene žrtve.\n"Ponovno su nas napravili žrtvama. Prvo smo bili žrtve 1995. godine, a sada smo žrtve ovog pravnog sistema Ustavnog suda BiH", kazala je Subašić.


Tramp postavio ultimatum Pentagonu: "Imate 30 dana da ispunite ovo moje naređenje.." | Web-Tribune.com\nHome / AKTUELNO / Tramp postavio ultimatum Pentagonu: „Imate 30 dana da ispunite ovo moje naređenje..“\nTramp postavio ultimatum Pentagonu: „Imate 30 dana da ispunite ovo moje naređenje..“\nAmerički predsednik Donald Tramp u subotu je potpisao izvršnu uredbu, kojom traži vojni plan za pobedu u borbi protiv takozvane Islamske države.\nRojters navodi da primerak uredbe nije još dostupan i da se njeno zvanično objavljivanje tek očekuje, ali ocenjuje da će zbog ove uredbe Pentagon verovatno morati da agresivnije koristi svoje naoružanje i američke trupe.\nAmerički zvaničnici, koji nisu želeli da budu imenovani, sumnjaju da će vojska te zemlje zastupati fundamentalnu promenu ključne strategije, skrojene za vreme administracije bivšeg predsednika SAD Baraka Obame – oslanjanje na lokalne snage koja treba da urade većinu borbenih dejstava i, pri tome, ginu u Siriji i Iraku.\n– Biće veoma uspešna – ocenio je Tramp dok je potpisivao uredbu u Ovalnoj sobi u Beloj kući.\nNa brifingu za novinare u subotu, visoki zvaničnik Trampove administracije najavio je prethodno da će Tramp uskoro potpisati izvršnu uredbu u kojoj će tražiti od zajedničkog komiteta načelnika generalštaba da mu obezbede plan u narednih 30 dana o tome kako poraziti Islamsku državu.\nAmerički ministar odbrane Džejms Matis zalagao se za snažniji pristup u borbi protiv Islamske države, ali britanska agencija navodi da je nejasno kakav će njegov pristup dalje biti.\nAmerički vojni zvaničnici već duže vreme priznaju da bi SAD brže pobedile Islamsku državu koristeći sopstvene snage, umesto lokalnih boraca, na bojnom polju.\nMeđutim, mnogi od njih tvrde, pobeda bi usledila na račun gubitka više života američkih građana i na kraju bi malo bilo učinjeno za stvaranje trajnog rešenja sukoba, podstaknutih žestokim etničkim, verskim i političkim podelama u zemljama u kojima je snažno antiameričko osećanje.\nStručnjaci navode da bi Pentagon i dalje mogao da traži dodatne snage, pored skoro 6.000 američkih vojnika raspoređenih u Iraku i Siriji danas, da pomognu američkoj vojsci da napreduje i učini više u borbama.\nOni, takođe, navode da bi Pentagon mogao da se fokusira na opcije manjeg obima poput povećanja broja borbenih helikopterima i vazdušnih udara, kao i dovođenje više artiljerije.\nVojska može tražiti i veća ovlašćenja za donošenje odluka na bojištu, dodaju stručnjaci.\nTags Amerika borba islam Pentagon Tramp\nPrevious Jeziva opasnost: Ovi plodovi IZAZVAJU RAK, ali ih milioni ljudi i dalje svakodnevno „ŽVAĆU“\nNext Americi se sprema „Obojena revolucija“ i pad Trampa.. Evo koga spremaju kao zamenu..


U 14.kolu I lige Srbije u fudbalu Javor Matis odigrao je nerešeno na domaćem terenu sa pančevačkim Železničarom.\nOpširnije: Javor Matis odigrao je nerešeno na sa pančevačkim Železničarom(VIDEO) Dodaj novi komentar\nOpširnije: Dr Tatomir Baković i dalje na čelu Ivanjičkih Radikala(VIDEO) Dodaj novi komentar\nU Tehničkoj školi od 18.oktobra pa do danas obeležena je nedelja digitalnih veština.\nOpširnije: Obeležena je nedelja digitalnih veština u Tehničkoj školi u Ivanjici(VIDEO) Dodaj novi komentar


Nož u vodi (1962) – Polanski, umetnik i odmetnik | Autostoperski vodič kroz fantastiku\nBoris nas podseća na Romana Polanskog i umetnost filma.\nOpšti je koncenzus da je dobar film, čak i kada je prošaran značajnim momentima iz života njegovog autora, dobar upravo jer može da demonstrira svoj kvalitet sve i da nismo upoznati sa njegovom biografijom. Međutim, u slučaju prvog samostalnog projekta najvećeg poljskog režisera ovo je poželjno, ali ne samo zato što prosečnom gledaocu bolje objašnjava sam film Nož u vodi. Tragedije koje su zadesile Romana Polanskog oblikovale su ne samo ovaj film već njegovu celokupnu filmografiju, koja se danas najčešće posmatra kroz prizmu kontroverzi koje ga prate. Umesto toga, preporučljivije je sagledati povezanost između Polanskog i njegovog stvaralaštva. Iako zbog njegove averzije prema intervjuima nećete saznati mnogo o njegovim filmovima, niti obrnuto, dramatičnost događaja iz njegovog života se previše odražava na ono što nam on slika na filmskom platnu da bi se to moglo ignorisati.\nKao pripadnik „pogrešne“ etničke grupe (poljski Jevrejin) koji je živeo u pogrešno vreme na pogrešnom mestu, od najranijih dana morao je da uči kako da preživi. Prvo je izgubio majku u Aušvicu a ostatak rata proveo jedući polu-trulu hranu i oslanjajući se na kombinaciju znanja i sreće u izbegavanju nemačkih patrola. Holokaust je najviše obeležio njegov život i postavio ga na stazu bega i izbeglištva sa koje do danas nije skrenuo. Nakon rata, pozorišnu glumu je upražnjavao isključivo kao hobi a veći deo entuzijazma i energije usmeravao ka onome što je video kao svoju budućnost – biciklizmu. Ovo ga je zamalo koštalo života kada je postao deveta žrtva lokalnog serijskog ubice koji ga je namamio u napušteni nemački bunker pod izgovorom da će mu prodati trkački bicikl. Fizički ožiljak je brzo zarastao ali psihički je učinio da razvije fobiju od klasičnih tuševa – osećaj tečnosti (kiša i krv) koja se sliva niz glavu ostao je nepodnošljiv. Nekoliko godina kasnije, vraća se na mesto zločina i snima svoj prvi kratki film, Bicikl (1955.) koji rekreira ovaj događaj, ali je film nažalost nepovratno izgubljen. Jedanaest godina kasnije, on ove košmarne momente reprodukuje ponovo, u filmu Cul-de-sac. Nedugo zatim (1969.) za dlaku izbegava susret sa još jednim serijskim ubicom, Čarlsom Mensonom, ali to se nažalost ne može reći i za njegovu, tada trudnu suprugu, Šeron Tejt. Ovaj događaj ga gura duboko u holivudski ambis poroka koji 1977. rezultira optužbom za seksualno zlostavljanje maloletnice zbog čega beži u Britaniju pa u Francusku.\nPoput privatnog života, i mnogi filmovi Romana Polanskog su samo naizgled o bekstvu ali se kroz njihovu srž provlače teme buntovništva, nekonformizma, otuđenosti i izolacije a čini se u Nožu u vodi više nego u bilo kom nakon njega. Likovi u njegovim filmovima su marginalizovane individue, odbačene od društva i establišmenta ili dobrovoljni egzilanti. Međutim, u vreme kada je krenuo na studije režije, najuticajniji filmovi, poput Pepela i dijamanata (Andrzej Wajda, 1958.) iako neretko obeleženi džejmsdinovskim protagonistima, većinom su se bavili neposrednom, ratnom prošlošću Poljske, a ovo je kompromis na koji mladi Roman nije želeo da pristane. Svaki od njegovih kratkih filmova bavio se prisnim, međuljudskim odnosima kao i temama nasilja, klaustrofobije i bekstva, ali ne i prošlošću pa je bilo za očekivati da takav bude i njegov prvi dugometražni projekat.\nAli, kada je podneo scenario za reviziju, Ministarstvo kulture je izrazilo zabrinutost zbog tema i nemoralnih momenata pa su mu dali rok od godinu dana da napravi potrebne izmene. Međutim, i tako korigovan, Nož u vodi je bio (za ono vreme) pravi psihološki triler koji nonšalantno riba palubu nametnutim dušebrižničkim zahtevima kojekakvih centralnih komiteta. Priča govori o eskapadama bračnog para koji na svoj jednodnevni odmor na pučini vode svojeglavog neimenovanog mladića, nakon što ga kolima zamalo pregaze. Izolovani na minijaturnom jedrenjaku i u njegovom klaustrofobičnom potpalublju, oni nemaju gde da pobegnu jedni od drugih, a vreme koje se menja od vedrog i sunčanog pa sve o olujnog naglašava promene u raspoloženju. Ovde Polanski kroz zanimljive likove sukobljava establišment i njegovu opoziciju. U oči upada i jako dobra upotreba kamere koja uspešno koristi svaki centimetar skučenog plutajućeg filmskog seta. Ovaj spoj umetnosti i veštine dodatno dobija na potentnosti pričom čija se radnja odigrava tokom 24 časa, što u velikoj meri daje na intenzitetu i dramatičnosti.\nNož u vodi počinje kadrom gde vidimo ovaj bračni par, predstavnike više srednje (visoke?) klase, kako putuju ka svojoj jedrilici usidrenoj na obali jezera. Supruga, Krystyna (Jolanta Umecka), je za volanom i svojom vožnjom iritira supruga, pompeznog Andrzeja (Leon Niemczyk). Nakon smene za „kormilom“, Andrzej zamalo udara u mladića na putu (Zygmunt Malanowicz). Kako bi se pokazao i pred suprugom i pred mladićem, Andrzej ga poziva da im se pridruži na krstarenju jezerom. Ovde Polanski kreće da sjajno gradi tenziju između dva alfa-mužjaka, starijeg, konzervativnog Andrzeja i mladog buntovnika koji se bore za pažnju nezadovoljne i nezainteresovane Krystine. Kad se tome dodaju falusni simboli (mladićev ogromni nož i njegov lagani uspon do vrha jarbola; u jednoj sceni mladić se iskusno i bez gledanja igra nožem i bez greške ga zabada između prstiju, pa je utoliko komičniji usporen i nevešt pokušaj Andrzeja da isto izvede kad misli da niko ne gleda), napetost stvara zapaljivu situaciju nasred vode i sučeljava ova dva ovna na brvnu ne samo na primalnom nivou, već i kroz sukob društvenih klasa.\nNo, ovo ne sprečava muža da se pozivanjem na autoritet izdigne iznad konkurencije, tvrdeći da „ako su dva muškarca na brodu, jedan mora da bude kapetan“. A kada njihov sukob iz verbalnog, nakon što Andrej ispusti mladićev nož u vodu, preraste u fizički, plavokosi autostoper pada preko ograde u jezero. Zažalivši zbog svog postupka, mada bi se reklo pre zato što ga je supruga prekorila zbog postupka i nazvala ubicom, negoli zato što je možda i ubio čoveka, Andrzej skače u vodu i ne uspevši da ga nađe, nastavlja da pliva ka obali. U međuvremenu, Krystinino presvlačenje prekida mladić koji je uspeo da se spase i ona, čisto da bi napakostila mužu, odlučuje da spava s njim. Brod pristaje uz obalu, mladić se iskrcava i nastavlja svoj put kombinovano – hodajući po balvanima što plutaju niz reku. Dok lutalica nastavlja sa životnim lutanjima, bračni par se vraća kolotečini života u gradu ali s tom razlikom što su maske sada spale. Pri povratku automobilom, nailaze na raskršće gde Kristina priznaje mužu šta se u međuvremenu desilo, ali Andrzej isprava odbija da poveruje u njenu „fantaziju“. Ali onda shvata da se nalazi i na moralnom raskršću i da mora da donese jako bitnu odluku – ili će da se drži ubeđenja da je ubio čoveka te da mora da se preda zakonu, ili će da veruje da ga je supruga prevarila. Ovo je situacija u kojoj on, za razliku od lutalice koji se izvukao bez posledica, u svakom slučaju gubi, a sve zbog uticaja koji ideologija autoriteta ima nad njim. Nož u vodi šalje poruku da bolje šanse za opstanak imaju nekonformisti, oličeni u nadolazećim generacijama, nego oni koji su fanatički usidreni zastarelim moralnim normama i konzervativizmom a oličeni upravo u režiserima poput Andžeja Vajde.\nZanimljivo je napomenuti da je sam Polanski želeo da igra ulogu skitnice, ali mu to nije odobreno. Umesto toga, snimio je svoj glas i sinhronizovao u finalnoj verziji filma, tako da zapravo njega čujemo kada mladić govori. Prvi kritički osvrt na film, napisan i objavljen pre nego što je film uopšte imao premijeru, bio je negativan i okarakterisao je film kao nepotreban. Malo je reći da ovo nije oduševilo ljude iz Ministarstva kulture kojima se ionako nisu svidele scene sa nagom Krystinom i dvosmislen kraj. Po nekim navodima, sekretar Komunističke partije je u besu bacio pikslu na bioskopsko platno.\nNapadan sa svih strana, Polanski je shvatio poruku – reakcionarna Poljska jednostavno nije imala razumevanje za progresiviste. On u svoj rasklimatani auto ubacuje ono malo stvari što je posedovao, uključujući Nož, i zapućuje se ka Parizu, visoko podignutog srednjeg prsta i uz teatralno, a ispostaviće se opravdano, obećanje da će proslaviti svoje ime. Ono što tada nije mogao da pretpostavi je da će ga učiniti i podjednako ozloglašenim. Dok ga je poljska kritika poprilično ocrnila, s druge strane bare film dobija nominaciju za Oskara za najbolji film na stranom jeziku 1964. godine (koju osvaja Felinijev Osam i po). I upravo ovaj ogroman jaz i kontrast između dva potpuno suprotna aspekta Romana Polanskog predstavlja njegovo prokletstvo – činjenica je da film može biti dobar i ako njegov autor nije, ali je isto tako i činjenica da je njegovo stvaralaštvo prečesto u senci njegovog turbulentnog privatnog života. Njegova životna priča samo obogaćuje njegove ionako već kompleksne filmove i objašnjava odakle crpi inspiraciju za teme kojima se bavi. S druge strane, ne moramo da čitamo njegovu biografiju da bismo interpretirali njegove filmove i uživali u njima – u eri postmoderne, njegovi filmovi ostaju podjednako kvalitetni, napeti, uzbudljivi i mračni trileri čak i ako prihvatimo da je autor „mrtav“ a sa njim i značenje kojim ih je režiser ispunio.\nTags: Avangarda, Crno beli film, drama, Filmovi, polanski, Poljska, Progresivna umetnost, Psihološki, Roman Polanski, Strana kinematografija, triler, umetnost


Četvorica optuženih terete se za ratne zločine počinjene nad više desetina žrtava, uključujući ubistva, nezakonita zatočenja i progone.\nTužilac Posebnog odjeljenja za ratne zločine Tužilaštva BiH podigao je optužnicu protiv Mane Đurića, rođenog 1956. godine u Sanskom Mostu, državljanina BiH; Radenka Stanića, rođenog 1960. godine u Vlasenici; Miroslava Kraljevića zvanog Mićo, rođenog 1968. godine u Vlasenici, državljanina BiH i Gorana Garića, rođenog 1970. godine u Vlasenici, državljanina BiH.\nMiroslav Kraljević je član SNSD-a i bivši je poslanik u NSRS. Bio je ratni komandant interventnog voda Vojske RS.\nZatvorenici su prolazili kroz teške torture, mučenja i zlostavljanja, od kojih su neki od zatočenika i preminuli, a jednom broju zatočenika se od tada gubi svaki trag i do danas njihovi posmrtni ostaci nisu pronađeni. Takođe, optuženi se terete i za mučenja zatvorenika na izrazito ponižavajuće načine, tjeranje na međusobne ponižavajuće seksualne radnje, kao i druge oblike zlostavljanja.\nTužilaštvo BiH će navode optužbe dokazivati pozivanjem više od 140 svjedoka, koji se nalaze širom BiH, u inostranstvu i prekookeanskim zemljama, a 20 svjedoka iskaz će dati uz neke od mjera zaštite. Priloženo je više stotina materijalnih dokaza.