Dopisivanje sa G. M. Tamašem | Gerusija\nPoreklo filozofskog karaktera pokreta je dvostruko: sledi iz prirode kapitalizma koja je apstraktna i pojmovna, a sledi i iz toga da samo ispravno razumevanje kapitalističkog (tj. modernog) društva, dakle relevancija, eksplanatorna moć i istinitost teorije čine uspeh pokreta mogućim, a taj uspeh je ukidanje društva robne proizvodnje i moderne države koja se bazira na legitimnoj prinudi. To je tako jer branioci status quo-a ništa ne moraju da obrazlože, budući da je tradicija na njihovoj strani (tradicija hijerarhije, izigravanje hijerarhije, kao i izigravanje izigravanja hijerarhije a koja je cizelirana, artikulisana, šarena, regionalna, raznovrsna i blistajuća).\nKomunizmu je – kao što je Valter Benjamin dobro znao – dostupna samo tradicija bez glasa prezrenosti i isključenosti: porazi koji su osuđeni na nemost, ućutkane pobune, dotučeni seljaci, vojnici terani u nasilnoj povorci, proleteri i domaćice koji padaju kao žrtve umora, deca sa ulice u predgrađu koja utehu nalaze u nasilju i fudbalu, u grubom promiskuitetu i u alkoholu… Revolucija treba da dokaže čak i postojanje „Big Other”-a. Pa upravo je reč o tome: treba da dokaže. Filozofija je jedina praksa u kojoj iskazi o životu treba, odnosno mogu da budu dokazani, u kojoj gnomi tipa „tako je obično”, „tako propisuje pravna tradicija”, „te forme su važeće”, „običajnosni poredak komunikacije tako naređuje”, „to nije elegantno”, „to ne smemo da uradimo, jer bi subverzivne sile bile previše samopouzdane” ne mogu da zaključe raspravu. Zato je u pravu – za razliku od svih ostalih – Leo Štraus koji je utvrdio da je jedan od glavnih formalnih principa filozofije strah od smrtne kazne (Sokrat) ili od ekskomunikacije (Spinoza), dakle čitanje između redova. Filozofija je subverzivna već time što kritikuje tradiciju, zato je tajni saveznik potisnute tradicije, dakle skrivene tradicije (dakle revolucije), tako da je ona okultna, šifrovana i namerno je „teška”. (Filozofija je već na početku upućivala na najopasniju rečenicu – „Bog ne postoji” ili „ono za šta vi verujete da je Bog, ne postoji”, koja je uvek rezultirala smrću ili ekskomunikacijom, čak i kada su umesto Boga napisali „stvarnost” ili „čovek” ili „seks”. Jedan od najopasnijih jeresa današnjice je Lakanova rečenica prema kojoj ne postoje seksualni odnosi.)\nU trenutku kada filozofija postaje deo spektakla, više ne može da učini gest (čak ni prazan gest) u pravcu razlikovanja dokse i episteme (to se dogodilo 1989. godine kada je sloboda na trenutak izgledala kao da je identična sa pluralitetom: to je bio istorijski trenutak postmoderne; vrlo kratak trenutak; već je davno završen), a onda iracionalni višak (la dépense, u smislu koje mu pridodaje Bataj), od kojeg zavisi smisao našeg života, iščezava.\nPrivlačnost kapitalizma se sastoji u tome da ima i pojmovnu dubinu i površinsku lepotu. Ovo poslednje treba da modulira – prvenstveno estetski i ergonomski – predmet želje, najglatkije, najekonomičnije, najbrže, najpriručnije, najprivlačnije, najmirisnije i najinteligentnije sredstvo koje se može poželeti, prodati, kupiti ili se u njemu može uživati (Apple! Dolce & Gabbana! Lamborghini! Taschen! Tate Modern! Clinique! Uzi!). Naravno, može se uživati i u rešenjima urbanistike i landscape gardening-a, kao i u kvalitetnim zgradama fabrika ili u matičnom brodu za avione. Šta li je prva rečenica Kapitala? „Bogatstvo društva u kojem vlada kapitalistički način proizvodnje ispoljava se kao »ogromna zbirka roba«, a pojedinačna roba kao njegov osnovni oblik.” Roba je stvar koja zadovoljava interese. A o potrebama Marks dodaje u belešci ispod teksta kod četvrte rečenice Kapitala (citat iz studije N. Barbona koja je objavljena 1696. godine): „Želja ima za pretpostavku potrebu: ona je apetit duha koji je njemu isto toliko prirodan kao glad telu… Većina stvari dobija svoju vrednost otuda što zadovoljavaju potrebe duha.” Apetit duha – mašte – se ne može zadovoljiti. To je jedan od razloga dinamike kapitalizma. Drugi je naravno valorizacija vrednosti čiji rezultat treba da bude pojavljivanje viška vrednosti (primena radne snage uz radno vreme) koja obavezuje kapital na imperativ akumulacije, proširivanja i „rasta”. Ortodoksna, „mainstream” teorija priznaje samo prethodnu dinamiku, a time naglašava – realnu! – revolucionarne efekte kapitalizma. Od svega toga se vidi samo nedostatak ravnoteže na tržištima.\nMeđutim, ono što se ne vidi, jeste Alien, vrednost koja sebe razmnožava, koja u svojoj rasutosti sve inkorporira u sebe. Budući da je vrednost (kao opredmećeni apstraktni rad) skrivena i strana nama, pokret je često činio grešku da se koncentrisao na ono što se činilo „više ljudskim”, dakle na užitak, na radost, odnosno na sticanje radosti – dakle na proširivanje potrošnje (i sredstava za potrošnju) –, na borbu za radost, kao da je potreba ikada postojala u svojoj prirodnoj čistoći. U 3. tezi o Fojerbahu Marks kaže: „Podudaranje menjanja okolnosti i ljudske delatnosti može se shvatiti i racionalno razumeti samo kao revolucionarna praksa.” Menjanje nas samih (Selbstveränderung) je „revolucionarna” praksa; „revolucionarna” delatnost je, prema 1. tezi, „praktično-kritička delatnost”. Jedino ta delatnost (koja probija određujuće „okolnosti”) omogućava teoriju koja se od sada stvara u slobodi.\nM.L.: U ovom broju našeg časopisa objavljujemo tvoju studiju pod naslovom „Istina i klasa: ponovno razmatranje”. Prema tvojoj tvrdnji opasnost rusoizma (povratak „prirodnom” narodu, nestaje želja za ukidanjem klasa itd.) neprestano iskušava marksizam. Da nastavim sa temom današnje kritike sistema: čini se da je ta dijagnoza aktuelnija nego ikada. Ukoliko sagledavamo savremene levičarske teoretičare, možemo da vidimo redom kako ih Ruso iskušava – sa svojim različitim aspektima. Negri i Hart su skloni da slave mnoštvo kao subjekat radosne kooperacije; Laklau i drugi se bore za radikalnu demokratiju bez pozivanja na klase; Badjuov egalitarizam, univerzalizam, antiistorizam, militantni voluntarizam, antiekonomizam i njegova kritika prema doksi se takođe pojavljuju u novom svetlu zahvaljujući tvom spisu. I ti sam spominješ Ransijera, a na jednom drugom mestu za Harvija tvrdiš da se vraća Rusou (odnosno Robinu Hudu). Ipak, nije li moguće da Rusoov glas u datom trenutku ima mnogo veću mobilizatorsku moć, nego tradicionalni jezik marksizma? Koliko jezičkih i terminoloških koncesija sme da dopušta levica? Koliko je potrebno stvaranje novog jezika?\nG. M. T.: Možda Rusoov glas ima veću mobilizatorsku moć (vidi o tome ono što sam napisao za 300. rođendan Žan-Žaka: A kiábrándulásról” [„O razočaranju”], Élet és Irodalom, 2012. július 13.), barem je do sada uglavnom bilo tako, da ne govorimo o Badjuoovom antikontraktualističkom platonizmu. Ali bih raspravljao da li marksizam uopšte ima „tradicionalni jezik”. Osim egalitarne romantike postoji drugi marksistički dijalekt, takav je onaj Lukačev i onaj u kritičkoj školi; a malo se može verovati da su orijentacije kritike vrednosti i Neue Marx-Lektüre (Bakhaus, Reihelt, Hajnrih) „tradicionalne”, jer je npr. Robert Kurc (koji je nažalost preminuo ovog leta, mlad) bio najveći neprijatelj Arbeiterbewegungsmarxismus-a [marksizam koji se bazira na radničkom pokretu – prim. M.L.]. Po meni klasno pitanje ne treba da se postavi u puritansko-militantnom stilu avangarde iz 1920-ih i 1930-ih ili u himničko-pretećoj pozi Atile Jožefa, s obzirom da je klasa strukturalna i apstraktna povezanost. Staleški/kastinski i kulturno-socijalno-politički karakter klase se oslabljuje upravo zbog upotpunjavanja kapitalizma, odnosno zbog apsolutizacije modernizacije, dakle klasa iščezava kao fokus identifikacije, ona kao element koji je doprineo formiranju identiteta gubi na snazi. Ali to ne menja činjenicu da je temelj kapitalizma i dalje prisvajanje tuđeg rada: odvajanje proizvođača od sredstava za proizvodnju.\n„Novi jezik” nije instrumentalna nužnost: „revolucija”, dakle „praktično-kritička delatnost”, spontano oblikuje jezik teorije, uključujući naravno i praksu teorije. I kod marksista (komunista, anarhista) postoji saosećanje, i oni se zgražavaju nad beskonačnom pokvarenošću i bedom ljudskog stanja – ne tajim da sam i ja sam ogorčen i duboko razočaran –, ali to iskustvo oni dele sa mnogim drugima (recimo sa pravim hrišćanima). Ono što je specifično, nije to (čak i ako niko od nas ne bi krenuo ovim putem bez autentičnog doživljaja ljudske patnje). Međutim, ta ogorčenost i saosećanje mogu da nas vode u pogrešnom pravcu. Može da se desi da ćemo zbog solidarnosti slaviti samu praksu patnje.\nLukač piše 1919. godine: „…kako jedna teorija ili teorijski metod mogu da budu revolucionarni? […] Teorija može da bude revolucionarna samo ukoliko ona ukida razliku između teorije i prakse. Ukoliko je puka činjenica ispravne ideje ona uzrokuje suštinske promene u predmetu na koju je ideja usmerena, ukoliko dosledno ostvarivanje ispravne ideje rezultira transformacijom stvarnosti.” Po mom mišljenju teorija osim (a) spoznaje skrivene pojmovne prirode građanskog društva, (b) strastvenog postavljanja pitanja o patnji zbog otuđenja, represije i lišavanja dostojanstva, odnosno činjenice da ona nikada neće dopustiti zaborav patnje, (c) neprestanog raskidanja i razobličenja mitologije postojećeg, dakle, teorija treba u svom krugu da prezentuje radost i užitak nakon kapitalizma – siguran sam da će to biti nekakva pojmovna umetnost.\nM.L.: Sve češće govoriš o tome da je nestala tradicionalna buržoazija koja je imala kulturni identitet. Šta je politički značaj toga?\nG. M. T.: To znači da buržoazija u svojoj celini koja bi se mogla identifikovati više nije naš neprijatelj – pošto ona više ne postoji: nek počiva u miru! – slično borbenom i angažovanom proletarijatu sa klasnom svešću. Sa druge strane (a to je možda još važnije danas) to znači da ne postoji građansko nasleđe (humanost, slobodna umnost, delatni život, Bildung, vernost formi, melanholičan glas klavira) koje bismo mogli da osporimo, da prisvojimo ili da oduzmemo od građanstva, jer je ta zaostavština nestala: ona je proćerdana i uprljana. Mi već nismo građani koji se kaje kao njihovi sinovi i ćerke, kao što su bili stari revolucionari. Već se desilo sve, izuzev same revolucije.\nM.L.: Sa druge strane često naglašavaš da su velike mase isključene iz kontinuiteta kapital–rad, da rad više nije određujuća forma socializacije. Prema tvom spisu klase – za razliku od staleža – ne mogu da budu odvojene u pogledu ideološkog, kulturnog i imovinskog statusa; klasa je anonimna i otvorena. Kakva je klasna pozicija onih koji su isključeni iz kontinuiteta kapital–rad? Kakav je njihov politički potencijal?\nG. M. T.: „Klasnu poziciju” imaju samo oni koji žive u kontinuitetu kapital–rad: i sama „klasna pozicija”, čak i proleterska klasna pozicija, slično radu, postala je privilegija. Legitimni prihodi su i danas kapital i rad, tačnije: ili kapital ili rad. Nezaposleni, prekarni radnici, zatim radnici koji se vezuju za parcijalno radno vreme, te radnici koji rade na daljinu, penzioneri, bolesnici, invalidni penzioneri, samostalne majke i očevi, studenti, umetnici, izbeglice, migranti, isključene manjine, religijske subkulture, subkulture životnog stila, narodi i države izostavljeni iz svetskog tržišta, domaćice, milioni zatvorenika, bednici lišeni toplote, zemlje, vode i vazduha, prinudni nomadi izgonjeni iz njihovih oranica i šuma, žene koje pate zbog isečenog klitorisa, žene sa pokrivenim licem i telom, lezbejke koje su polnim nasiljem „naučene” na heteroseksualnost, bolesnici HIV-a i AIDS-a koji umiru bez ikakvog tretmana (ili su čak i namerno poništeni), stotine miliona koje strahuju zbog religijskog, rasnog i polnog nasilja, desetine miliona vojnika koji su prinudno mobilizovani, milijardi ljudi koji su otrovani komercijalnom kulturnom industrijom i masovnom zabavom – oni nisu „klasa” i zato nemaju „politički potencijal”. Upravo zato u današnjem globalnom društvu nemaju legitimne zahteve. Neke države kao takve – poput Grčke, zatim Kipra – su poluzvanično kvalifikovane kao nelegitimne (i setimo se: bilo je vremena kada su nacionalni interesi Srbije važili ab ovo & per definitionem kao nelegitimni – nije bilo toliko davno!…) Levičarski, dakle antikapitalistički pokreti na moralnom i pojmovnom nivou u kontekstu stare proleterske klase (koja se nekada sastojala od isključenih parija, kao što su gore spomenute, a njeni ostaci su eksploatisani životinjskom surovošću, posebno na periferijama [maquiladoras i ostalo], kao u lepim starim vremenima domova za rad [workhouse – M.L.]) treba da stvore novu sintezu koja će da sadrži sve koji ne mogu da učestvuju u ničemu produktivnom. Ali nije ni u njihovom interesu da produktivnost bude kriterijum izvanrednosti (vrlina) koja jedino može da omogući egzistenciju. Stari proletarijat je pogrešno, ali ipak ponosno mogao da kaže da je on taj „koji stvara, koji je radnik” (šta bi li stvarao robot koji se koprca pored pokretne trake?), u modernom najamnom radu nema ničeg stvaralačkog, ničeg dobrog, ali se u tome krije i jedna neodlučna želja za utopijom kreativne i kolektivne mašte zajednice; ni toga nema više. Zadatak je gigantske veličine.\nM. L.: Glavna tema prevoda ovog broja je komunizam. Da li smatraš da treba da se držimo tog izraza?\nG. M. T.: Pa naravno. Taj izraz stigmatizuje. Moramo da prihvatimo tu reč koja se danas koristi kao sinonim za sramotu i za propast, jer smo mi prijatelji stigmatizovanih i isključenih, i ponosno nosimo pečat sramote i propasti. Krst je bio simbol za pogubljenje poniženih robova i postao je metafora izbavljenja – kasnije se naravno pojavio na najstrašnijim reprezentacijama moći, na vrhu gotskih katedrala, da bi još jednom bio osramoćen, jer je bio izdat. Tačno se to dogodilo sa crvenom zvezdom, odnosno sa srpom i čekićem. Ali želimo da oduzmemo i krst i crvenu zvezdu od đavolskih sveštenika hijerarhične perverzije.\nM.L.: U poslednje vreme sve više i više dolaziš na Zapadni Balkan. Kakvi su ti utisci?\nG. M. T.: Kao što znate, ja sam poreklom Mađar iz Rumunije, i imam intimni, prokleto složen odnos prema Balkanu. Ali stare ambivalencije polako nestaju. Oduvek sam se zgražavao nad zapadnim prezirom prema Vizantiji i istočnoj ortodoksiji koji je preživao čak i „evropski” prezir prema muslimanskom, hinduističkom, konfucianističkom i budističkom Istoku. Peter Handke je u mnogim stvarima naivan i infantilno pristrasan, ali u ovome ne greši, tu osećam išto što i on. I nisam zaboravio staro, buntovničko, revolucionarno i opasno Levante. Zaista dolazim u Hrvatsku, Srbiju, Sloveniju, Bugarsku i naravno vrlo često u Rumuniju. Sva ta mesta su slobodnija, zanimljivija i živahnija mesta od zaostale Srednje Evrope čija su creva začepljena – godinama ne mislim na Prag, a Budimpešta prouzrokuje samo patnju zbog prizora nacionalnog umiranja. Balkan je i danas (ili ponovo) najslabija karika: on će se odvojiti. Od vas zavisi da li će to biti emancipacija ili krvavi, ali provincijalni postfašizam: u nacionalnoj ili u „evropskoj” varijanti – skoro da je svejedno.\nAli u poslednje vreme mnogo učim od vas.\n O tezama o Fojerbahu vidi: Pierre Macherey: Marx 1845: Les „thèses” sur Feuerbach. Traduction et commentaire, Paris, Éditions Amsterdam, 2006, a o 3. tezi: 81-104.\n Gáspár Miklós Tamás: Counter-Revolution Against a Counter-Revolution http://www.grundrisse.net/grundrisse23/counterRevolutionAgainstCounterRevolution.htm\n „Mi az ortodox marxizmus?”, in: Lukács György: Forradalomban, s. a. r. Mesterházi Miklós, Bp.: Magvető, é. n. , 133-134.\n← U senci biopolitike: operaisti i klasna borba\nU DIJALOGU SA KOSTANCOM PREVEOM →\nobrazovanje Aleksandar Stojanović fašizam antifašizam studentski protest marksizam Đorđe Hristov LEVICA U SRBIJI: ELEMENTI ZA IZGRADNJU POLITIČKE POZICIJE gerusija sasa hrnjez primoz krasovec ivan radenkovic Protiv novog zakona o radu Maja Solar Andrea Jovanović radikalne teorije feminizam Alpar Lošonc Stvar Zakon o radu


Početna/BIZNIS/Evropska podrška preduzetnicima\nSana Life 6. oktobra 2016.\tBIZNIS Ostavite komentar\nEvropska unija i Vlada Švajcarske obezbedile su 253.880 evra za povećanje konkurentnosti lokalne privrede preko razvojnog programa Evropski PROGRES. Sedamnaest mikro i malih preduzeća iz 14 opština, koje su obuhvaćene ovim programom, unaprediće svoju proizvodnju i ovoriti nova radna mesta.\n“Podrškom preduzetnicima, mikro i malim preduzećima, težimo da povećamo zaposlenost, proširimo tržišta i povećamo produktivnost, rekao je šef sektora operacija Delegacije Evropske unije u Srbiji Štefen Hudolin prilikom dodele ugovora o donaciji preduzećima iz 14 lokalnih samouprava.\nVlada Srbije je 2016. godinu proglasila godinom preduzetništva, kako bi se na nacionalnom nivou unapredilo poslovno okruženje i razvio preduzetnički duh, sa krajnjim ciljem da domaći preduzetnici budu konkurentni i spremni da zajednički nastupe na evropsko tržište.\n“Preduzetnici predstavljaju osnovni, najvažniji deo privrede u Srbiji i Vlada će ove, ali i naredne godine još intenzivnije nastaviti da pruža podršku privatnom sektoru. Sredstva u budžetu ima i osmislićemo programe u saradnji sa programima Evropske unije, kako bismo pomogli preduzetnicima, rekao je državni sekretar Ministarstva privrede Dragan Stevanović.\nOznakeHudolin Progres Štefen Švajcarska\nPrethodni Odlazak baka Olge – čuvara sećanja na niški logor\nSledeći Vlasotinačko preduzetništvo kao svedok vremena


Nepusacki kutak II :Ostavite pušenje sa nama! | 9. strana | Forum Krstarice\n30.04.2020 u 20.27 - Nepusacki kutak II :Ostavite pušenje sa nama!\nPre jedno 6 godina, sretnem ti ja mog hausmajstora Žiću Šrafstuka u jednom kafiću, vidim čovek ne puši, a navarivao je jednu na drugu.\nPitam ga ja kako je uspeo da baci cigare, a on kaže, u Srbiji se pojavile tablete "tabex", i uz njih je prestao da puši.\nJa ga zamolim da i meni nabavi te tablete, što on i učini.\nKrenem ja sa tim tabletama, popio sam samo 21 komad i prestao da pušim. Od tada više nisam palio ni jednu cigaretu, niti sam osećao potrebu.\nMedjutim, umesto pušenja ja krenem sa kockom, negde đavo mora da izbije na površinu...\nSad nisam pametan da li je bilo bolje pušiti cigare ili kockati.\nAko od nikotina ima leka od kocke nema, pa se trudim da kockam umereno, tj. samo od nekih ekstra para koje negde zaradim, a da ne diram\nušteđevinu i slično.\nZlo ti je brate i jedno i drugo.prestao si da pusis,ali medju kockarima sigurno ima neko ko pusi,tako da si ponovo sa dva zla.Ne zelim ti zlo,ali znas onu izreku za kocku"Nije majka sina klela .................."\n30.04.2020 u 20.40 - Nepusacki kutak II :Ostavite pušenje sa nama!\nU kladze ne idem skoro nikako.\nAko i idem, onda se to dogadja uglavnom u Nemackoj ili Austriji pa u kladzama nema pusenja.\nTrenutno su kladze zatvorene, pa udaram online...\nI kod online kompanija, odmah po registraciji ja se samobanujem, zatarabim sebi casino, poker i automate...\nTako da mi ostane samo sport.\n30.04.2020 u 20.45 - Nepusacki kutak II :Ostavite pušenje sa nama!\nTo je u redu ako nisu prevelike svote.Mislio sam klasicna kocka.\n03.05.2020 u 19.18 - Nepusacki kutak II :Ostavite pušenje sa nama!\nKocka je za sirotinju,ili prebogate.\nA dobijaju iskljucivo organizatori.Nikad organizator nije propao,samo kockari - igraci,kako im tepaju.\n03.05.2020 u 19.25 - Nepusacki kutak II :Ostavite pušenje sa nama!\nJa samo ganjam sportska kladjenja, na tome sam se i zaustavio. Trenutno ni nema sta da se kocka.\nNedavno sam preko jednog austrijskog brokera kupio naftu na berzi. I to je neki vid kocke.\n06.05.2020 u 11.56 - Nepusacki kutak II :Ostavite pušenje sa nama!\nPoglejte ovu debilanu\n17.05.2020 u 07.09 - Nepusacki kutak II :Ostavite pušenje sa nama!\nMozda ce vam zvucati cudno ali kriza od ostavljanja najgluplje stvari na svetu NE POSTOJI! Jos jedan trik farmaceutskih kompanija koje su inace u vlasnistvu ili suvlasnistvu tobaco kompanija jeste taj da postoji strasna kriza nalih heroinskoj kada ostavljas cigarete! Odgovorno tvrdim bez ikakavog preterivanja da je to glupost i da bas zbog tekstova tog tipa koji su nam servirani vecina ne moze da se izbori sa tim! U samom startu ljudi pristupaju sa ogromnim strahom koji u vecini glava zvuci isto (kao skidanje sa heroina??) i bas u tom delu auomatski kreces u borbu a vec si priznao sebi da je neprijatelj jaci od tebe i da je neprijatelj nesto sto je tesko pobediti.. Kada bi npr covek pusio 30 godina ali ne bi imao apsolutno nikakva saznanja o odvikavanju i kada bi prestao jednog dana ne bih imao nikakve simptome koji su po raznim sajtovima navedeni kao jako teski, skoro nemoguci, mucni i tome sl! Ko hoce da ostavi cigarete neka shvati da je drzanje zapaljenog otrovnog stapica u ustima glupo, neprirodno, skupo, totalno ne u modi a pritom je veoma jednostavno prestati dovoljno je samo da ne razmisljate o tome dali postoji kriza, jednostavno zaboraviti na to i svi navedeni nepostojeci problemi se nece ni pojavljivati! Ne zelim da ovo ispadne kao neka glupost jer je zaista jedina prava istina! Pored toga napomenuo bih svima koji se bore sa tim da ni jedan uspesan covek na svetu ne konzumira cigarete, nadam se da vam to dovoljno govori o svemu! Razmislite dali neki vas direktor (vlasnik gazda) pusi? Mislim da je broj minimalan! Znaci uzmi kutiju baci je u smece ne razmisljaj o nikakvim teskim odvikavanjima jer ne postoje ako im ti ne dozvolis da postoje raznim tekstovima koji su sa razlogom servirani, pare koje dajes iskoristi na nesto cool svaki dan npr neko dobro voce dorucak pljeska ama bilo sta za 300 din i videces koliko vredi a osobito sto ces se za par meseci osecati nikad opustenije zdravije i sa daleko jacim imunitetom a osobito ono sto niko nigde ne spominje mnogo jacim mozgom i ostrijim razmisljanjem!\n17.05.2020 u 14.16 - Nepusacki kutak II :Ostavite pušenje sa nama!\nJesi li bio pusac,pa ostavio cigarete?Nemoj pisati gluposti,ako nisi.Bio sam pusac i imao sam krizu i to najvise nocne more,kada se probudim,budem sav u goloj vodi od besa sto sam prokinuo,pa kad shvatim da je to bio san,bude mi mnogo lakse.Takav i slicni snovi su me pratili dugo.Ovako preko dana i nije bilo toliko problema,jer sam inace inadzija,a po sebe najvise.Koristio sam mentol bombone umesto cigareta.Nudili su mi drugari,ali nikada nisam hteo da zapalim.Sto je najcudnije da se nisam zarekao davise nikad necu zapaliti,ali to je islo iz dana u dan,ali zato nocu sanjam,kako sam u drustvu u kafani uz dobru muziku i cigarete,pa se probudim ujutro za posao,sav mamuran i besan,kao da sam stvarno bio tamo.Nije to bilo bas svaku noc,ali do 3 godine se povremeno pojavljivalo.Za prestanak pusenja,je samo cvrsta volja osobe i nista vise.To sto si ti procitao negde,pa prepisao.prvo razgovaraj sa ljudima koji su to prosli pa posle razmisli sta ces napisati.\nPoslednja izmena: 17.05.2020\n18.05.2020 u 18.50 - Nepusacki kutak II :Ostavite pušenje sa nama!\n18.05.2020 u 19.00 - Nepusacki kutak II :Ostavite pušenje sa nama!\nPre svega mislim da su forumi mesto razmene iskustava a ne medjusobnog optuzivanja. Forum u delu odvikavanje od pusenja i slicno je poslednje mesto na kojem neko treba da se raspravlja! Drugo naravno da sam pusio jer da nisam ne bih se naravno ni javljao na ovu temu. Pored cigareta koristio sam i alkohol i ponekad uvece nesto od laksih droga i kao i ti i svakako navikao da pusim i kad mi se ne pusi i vise nam svima nedostaje to sto smo nesto navikli da radimo nego da nam organizam stvarno toliko trazi duvan. A to sto se ti prijatelju budis nocu i sanjas svasta to veze nema sa cigaretama.. Ljudi su sada slabiji tj ubedjeni su da su slabiji nego inace i da nista ne mogu samostalno da urade! Mozda ce zvucati grubo i seljacki ali je 100% istinito, j_ _ _ s coveka koji ne moze sam da vlada sobom ne samo kada je duvan u pitanju nego i hrana i pice i ostalo! Ja ne zelim da priznam da covek bice stvoreno po Bozijem obliku ne moze d se uzdrzi od necega, necega sto ga pritom ubija? Jaka hrana, cigare, alkohol, droga. A video sam i ljude koji kad obole od necega ili se uzentaju da su oboleli od necega za dva dana zaborave da su ikad pusili i kad ih pitas kako bre bez ciara izdrzavas odgovor je (ma kakve cigare i ne mislim o tome) znaci ima trilion dokaz da je to samo laz ali naravno uvek ima slabica koji nisu u stanju da se izbore sa samim sobom zato covecanstvo i ide putem kojim je krenulo...\nPonavljam svima koji planiraju da ostave cigare ne glupirajte se, uzmi kutiju baci i zaboravi da si ikad pusio, osecaj koji svi navode kao nesto strasno je ustvari lep osecaj i nomalno stanje organizma na koji nismo navikli a sa kojim smo rodjeni!\n18.05.2020 u 19.54 - Nepusacki kutak II :Ostavite pušenje sa nama!\nI...s coveka koji prepisuje neke postove sa nekih sajtova i postavlja na drugi.Ti nisi mozda imao problema sa ostavljnjem cigareta,jer kao sto si rekao da si uz njih koristio i lake droge,pa ti je zavisnost bila zajednicka,tako da nisi znao sta ti je i od cega gore.Da je stres za organizam ostavljanja cigareta 100% jeste,samo zavisi,kako na koga utice,jace ili slabije i zavisi od godina koristenja cigareta.Koristio sam i alkohol dok sam pusio,i kada sam,ostavio cigarete,poceo sam da koristim vecu kolicinu alkohola.Srecom i to sam za kratko vreme ostavio,ali s tim nisam imao problema.Forum i jeste mesto za razmenu misljenja ,a ne tvrdjenje da neko zamislja da ima krizu,ostavkom cigareta.Inace sam sa duvanom prestao jos '90-te,tako da je to moja proslost i da vise nemam nikakvih problema po tom pitanju.Mozda sam malo grublje usao komentar s tobom,ali nisam imao nameru da te uvredim,ili bilo sta drugo,nego imam zivotnog iskustva i mogu da garantujem da vise od 95% ljudi koji su pusili,pa ostavili duvan,da su bili u duzoj ili kracoj krizi.


Mercedes sa autonomijom vožnje od preko 1.000 km › Made-in-Germany.rs\nPočetkom godine Mercedes je predstavio koncept električnog automobila Vision EQXX, ustvrdivši da može da pređe preko 1.000 km sa jednim punjenjem baterije. Sada su to i dokazali, budući da je EQXX sa punom baterijom uspeo da pređe put od nemačkog Zindelfingena, preko švajcarskih Alpa i severne Italije do Kasi na Azurnoj obali, prosečno trošeći 8,7 kWh na 100 km.\nPutovanje je započelo u hladnim i kišnim uslovima, a odvijalo se uobičajenim brzinama, uključujući i vožnju do 140 km/h na nemačkom auto-putu, kao i blizu granične brzine na drugim deonicama. Nakon 11 sati i 32 minuta vožnje, EQXX je stigao na odredište sa 15 procenata punom baterijom, što je bilo dovoljno za još oko 140 kilometara vožnje.\nStvar je u tome da EQXX postiže dodatnu efikasnost zahvaljujući izuzetno niskom otporu guma od 4,7, budući da su im dimenzije 185/65 R 20 97T, pa imaju veliki prečnik i uski gazni sloj. Bridgestone je za ovaj automobil razvio posebne gume Turanza Eco, koje kombinuju dve inovativne tehnologije za veću autonomiju vožnje. Naime, Enliten tehnologija smanjuje otpor kotrljanja i masu pneumatika do 20 posto, dok Logic tehnologija smanjuje deformaciju guma.\nU saradnji sa Mercedesovim timom za aerodinamiku, optimizovan je dizajnerski prelaz sa gume na felnu, a povećanju autonomije doprineo je i fiksni solarni krov sa 117 solarnih ćelija za napajanje 12-voltne baterije koja strujom snabdeva pomoćne potrošače, kao što je navigacionii sistem. Ukupno gledano, ovo solarno punjenje povećava autonomiju vožnje za nešto više od dva posto, što u realnosti iznosi negde oko 25 kilometara na 1.000 kilometara.


Podsetimo, Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Grada Beograda nedavno je raspisala javnu nabavku za izradu tehničke dokumentacije za proširenje pešačke zone Knez Mihailove ulice, a list Politika objavio je da bi, zbog ugradnje tramvajskih šina na potezu od Slavije do Kalemegdana, nove kocke na saobraćajnom delu Trga Republike, mogle ponovo da budu podignute.\nKako taj list navodi, vest o vraćanju šina kroz ovaj deo grada nije novost i plan nadležnih poznat je već nekoliko godina, ali nije poznato zašto nadležni prilikom nedavne rekonstrukcije Trga nisu predvideli i ugradnju šina na potezu od Kolarčeve do Vasine (odnosno na delu trga koji je dobio kaldrmu u toku 2019).\nMeđutim, u saopštenju Direkcije, koje prenose domaći mediji, navodi se da je rok za dostavljanje dokumentacije 290 dana, te da je “nemoguće da radovi, kako je Politika najavila, počnu u narednih 12 meseci, jer pre nego što počnu radovi, neophodno je završiti arheološka istraživanja na Studentskom trgu – prva koja plaća Beograd u poslednjih 30 godina, a potom treba i izgraditi garažu”.\n“Svako ko se razume u dinamiku radova, zna da je, ako se sve ovo zna, nemoguće da radovi počnu u kraćem roku od pet do sedam godina“, navode iz Direkcije.\nI ja planiram da zivim u Majamiju da imam bazen u dvoristu...ali eto za nekih 20 god.Jedino sto ce se za tih 5-7 godina promeniti je budzet, koji vi paraziti svakog meseca praznite i sto zivimo u takvom usr*nom sistemu gde nema strucnosti i gde su recenzije totalno nebitne...bitno je samo koliko si poslusan i koliko si spreman da zmuris i cutis na kriminal i pljacku...


Jerlagić: Nema bloka pet stranaka u TK, imamo jednak odnos prema SDA i SDP-u - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nPosted on 7. Novembra 2018. 7. Novembra 2018. Author Devleta Osmanagic\nOznačeno: amer jerlagić, formiranje vlasti, TK\nFOTO Višegrad: U Drinu spušteno 3.000 ruža za 3.000 ubijenih Bošnjaka\nU organizaciji Udruženja ” Žena žrtva rata ” i ” Višegrad 92“ danas je u Višegradu obilježena 27. godišnjica zločina nad Bošnjacima tog grada. S mosta Mehmed paše Sokolovića u Drinu je spušteno tri hiljade ruža za isto toliko ubijenih Bošnjaka. Položeno je cvijeće i proučena Fatiha ispred kuća „živih lomača“ u naselju Bikavac te […]\n– Na kraju krajeva, sam postupak gospodina Kukića da sruši Vladu TK-a mimo stavova Predsjedništva SDA i svih drugih organa to najbolje potvrđuje. To su poslanici iz reda SDA koji su poslušali Kukića, a ne zvanično Predsjedništvo SDA. To na direktan način potvrđuje tezu o privatiziranju – kazao je Osmanović. Po njegovim riječima, to što […]


Koja su prava potrošača u Srbiji? - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Koja su prava potrošača u Srbiji?\n0Piše: Kamatica.com 07. juna 2017. 16.24\nNajveći broj reklamacija je upućen na kvalitet obuće i odeće piše „Politika“.\nŠta se dešava ukoliko prodavac odbije da izvrši zamenu oštećenog proizvoda istražuje finansijski portal Kamatica.\n– U tom slučaju kupac ima zakonsko pravo da podnese reklamaciju pisanim putem, a na odgovor ne sme da čeka duže od 8 dana. Ukoliko prodavac ne ispoštuje zakonski rok i ne odgovori na reklamaciju, kupac ima pravo da prijavi prodavca tržišnoj inspekciji, kaže Dušan Uzelac.\nUkoliko je ugovor sačinjen na daljinu, a ovo se najčešće odnosi na kupovinu putem interneta ili telefona, kupac ima pravo da u roku od 14 dana odustane od kupovine i vrati robu prodavcu.\nNa sajtu prodavnice mora da postoji obrazac za odustanak od kupovine, a ukoliko ga nema onda to nije legalna online prodavnica. Prodavac je dužan da vrati novac, a troškove slanja robe nazad snosi kupac, ali nije u obavezi da navodi razlog za odustajanje od kupovine, kaže Dušan Uzelac za finansijski portal Kamatica i dodaje da se možda čini da je procedura komplikovana i duga, ali podseća da pravila postoje, a da samo oni koji se odriču svojih prava će biti oštećeni.\npotrošači, zastita potrosacaBeograd


Wesley Clark svjedok optužbe u slučaju Slobodana Miloševića - 2003-11-17\nUmirovljeni američki general i jedan od ključnih kandidata medju demokratama za predsjedničku nominaciju, Wesley Clark, u decembru će se pojaviti pred Haškim sudom, kao svjedok optužbe u slučaju Slobodana Miloševića.\nObjavljeno je da ću ići u Hag, 14, 15 i 16 decembra kako bi svjedočio u procesu optuženom za ratne zločine, bivšem predsjedniku Slobodanu Miloševiću. To je istorijski proces u kojem se po prvi put šef države drži odgovornim za zločine koje je počinila njegova vlada, rekao je kandidat za predsjedničku nominaciju i bivši Zapovjednik NATO snaga.\nProveo sam 150 sati, ili više sa Slobodanom Miloševićem od ljeta 1995 do januara 1999. godine kada smo se posljednji put sreli. Tako da o njemu znam dosta, znam kako on misli. Mogu dodati neke informacije, koje očigledno tužiteljica misli da su važne, moja je dužnost da odem, i ja ću to uraditi, rekao je gospodin Clark.\nAmerička vlada je odobrila svjedočenje u Hagu, generala Clarka, koji je predvodio NATO tokom 78 dana bombardovanja Jugoslavije u vrijeme kosovskog konflikta.


Ciklus argentinskih filmova u bioskopu Kupina – Ananas Magazin `\nKULTURA Ciklus argentinskih filmova u bioskopu Kupina\nScena iz filma „Ukradeno vino” Foto: altapeli.com\nOvaj ciklus argentinskih filmova Kupina organizuje u saradnji sa Ambasadom Republike Argentine u Srbiji, i Latinoameričkim Centrom Centro Latinoamericano, a otvoriće ga ambasador Argnetine Rikardo Fernandes.\nNa programu prvog dana ciklusa, 6. oktobra, naći će se istorijski triler Wakolda – nemački doktor (2014). Narednog dana biće prikazan film Poslednji Elvis (2012), a trećeg dana dramu U ribolovu (2012).\nPublika će predposlednjeg dana ciklusa moći da pogleda komediju Ukradeno vino (2013), a poslednjeg dana, 10. oktobra, film pod nazivom Papiri na vetru (2015).\nSvi filmovi će biti prikazani od 20 časova, a ulaz za svaku projekciju košta po 100 dinara. Ulaznice se mogu kupiti na biletarnici Pozorišta lutaka, pola sata pre projekcije, a možete ih unapred rezervisati na sajtu bioskopa Kupina.\nTAGS: Ambasada Republike Argentine u Srbiji argentinska kinematografija argentiski filmovi Bioskop Kupina Papiri na vetru Poslednji Elvis Pozorište lutaka Niš Rikardo Fernandes U Ribolovu Ukradeno vino Wakolda - nemački doktor


Pauk pasijans: kako igrati\n„Pauk pasijans“ je popularna vrsta pasijansa u kojoj se koriste dva špila karata.\nDvaput kliknite na opciju Pauk pasijans.\nIzaberite nivo težine: Početni, Srednji ili Napredni.\nDa biste premestili kartu, kliknite na nju i prevucite je na novu lokaciju u skladu sa dolenavedenim pravilima.\nMožete promeniti nivo težine, uključiti ili isključiti zvuk i animacije i odabrati postavke za čuvanje igara.\nKliknite dvaput na stavku Pauk pasijans.\nPauk pasijans: pravila i osnove\nUklonite sve karte sa table u najmanjem mogućem broju poteza.\n„Pauk pasijans“ se igra sa dva špila karata. U zavisnosti od nivoa težine, špilovi se sastoje od jedne, dve ili četiri različite boje.\nKarte su raspoređene u deset kolona. Gornja karta u svim kolonama je otvorena, a ostale karte su zatvorene. Preostale karte su naslagane u donjem desnom uglu table. Kako igrati\nDa biste pobedili, morate ukloniti sve karte sa table tako što ćete napraviti kolone organizovane opadajućim redosledom, od kralja do keca. Na srednjem i naprednom nivou karte se moraju podudarati i po boji.\nKada uspešno napravite kolonu u odgovarajućem nizu, ona nestaje sa table.\nAko ostanete bez poteza, kliknite na gomilu na dnu table i Windows će podeliti novi red karata.\nNe postoji ograničenje koje propisuje da morate premeštati jednu po jednu kartu. Ako karte u nizu imaju istu boju i poređane su redom po brojevima, možete ih premeštati kao da je u pitanju jedna karta.\nIgru započinjete sa 500 poena. Od tog broja Windows oduzima broj poteza potrebnih da završite igru. Taj podzbir zatim povećava za proizvod broja 100 i broja nizova uklonjenih sa table.\nZatražite predloge. Imate problem? Pritisnite taster H da bi Windows zasvetleo karte koje treba da odigrate u sledećem potezu. Ovo za početnike takođe predstavlja dobar način da nauče kako se igra ova igra.\nOslobodite prostor. Brzo ispraznite kolone i započnite pravljenje novih kolona. To vam omogućava da napravite najduže nizove.\nOtvorite karte. Ubacite više karata u igru tako što ćete osloboditi kolone i otvoriti karte na početku kolona. Što je više karata u igri, imate više poteza, a manje su šanse da nastanu blokirani nizovi ili da izvlačite karte iz špila.\nNemojte da blokirate karte. Pri postavkama nivoa veće težine, izbegavajte postavljanje niskih karata na druge karte različite boje. To ih blokira u igri dok ne premestite niže karte.


Remi Crne Gore • CG-Fudbal\nHome feature Remi Crne Gore\nRemi Crne Gore\n18 Dec 2016. 00:24\nFutsal reprezetacija Crne Gore remizirala je rezultatom 2:2 sa selekcijom Švajcarske u drugom prijateljskom meču koji je večeras odigran u Sigentalu.\nLišeni pomoći Bajović i Gojkovića, koji su se povrijedili u prvom susrtu, „sokoli“ su bili nadomak druge pobjede ali su Švajcarci u posljednjem minutu susreta došli do izjednačenja.\nIzabranici Sveta Ljesara na odmor su otišli sa golom prednosti, pošto je mrežu domaćin u 17. minutu zatresao Ilija Mugoša.\nNakon šest minuta igre u nastavku Švajcarci su preko Džemailija došli do izjednačenja. Tri minuta prije kraja susreta Haverić je krunisao dobru igru našeg tima i vratio prednost, ali je u posljednjem minutu meča, nakon šestog prekršaja naše selekcije, Džemaili iskoristio kazneni udarac i donio izjednačenje domaćinu.\n– Odigrali smo dobru utakmicu i pružili bolju igru nego u duelu koji je odigran juče. Od druge pobjede dijelilo nas je 40 sekundi ali je šeti prekršaj našeg tima omogućio rivalu da dođe do izjednačenja. Taj prekršaj uzrokovan je velikom potrošnjim igrača večeras i padom koncentracije… Generalno, zadovoljan sam sa ove dvije utakmice koje su za nas bile generalna proba pred kvalifikacije koje nas očekuju početkom naredne godine, rekao je selektor Ljesar.\nŠvajcarska – Crna Gora 2:2\nSigental, Go Easy arena.\n0:1 – Mugoša 17′, 1:1 – Džemaili 26′, 1:2 – Haverić 37′, 2:2 – Fakineti (p) 39′\nŠvajcarska: Ramon Konsoli, Marsel Egerter, Migel Balve, Alesandro Fakineti, Fabio Santona. Igrali su još: Fabian Sanžin, Marko Vogelsang, Rafael Kandreira, Janik Huber, Gabriel Bakson, Klaudio Fernandez, Dardan Maksutaj, Iv Mezger, Evangelos Markojanakis, Mato Sego, Andres Felipe Silva Valjeho, Elia Velti, Mirko Vihelm, Agon Džemaili. Selektor: David Mejer.\nCrna Gora: Igor Asanović, Nikola Perović, Ranko Novović, Milovan Drašković, Ilija Mugoša. Igrali su još: Nikolaj Lobov, Aleksandar Obradović, Aleksa Bečanović, Darko Ćalasan, Dragan Jakovljević, Nedžad Haverić, Eldin Ćorović, Radovan Zec. Selektor: Sveto Ljesar.\nPRETHODNA VIJESTLovćen želi bivšeg igrača Rudara\nSLJEDEĆA VIJESTFLEŠ: Još jedan odlazak iz Zete\nZVANIČNO: Andrija Dragojević ima novi klub!\nU19: Selektor saopštio spisak\nCrna Gora protiv Litvanije!\nCG Fudbal - 29 Sep 2020. 10:31\nFSCG: Obavještenje za trenere\n29 Sep 2020. 07:19\n28 Sep 2020. 15:34


Почетна » Стандарди » SRPS EN 12451:2013\nEN 12451:2012 CEN/TC 133\nOvim evropskim standardom utvrđuju se hemijski sastav i zahtevi koji se odnose na osobine i tolerancije mera i oblika za bešavne vučene cevi kružnog poprečnog preseka od bakra i legura bakra za izmenjivače toplote, kondenzatore, isparivače i opremu za desalinaciju. Daju se smernice za cevi od bakra i legura bakra koje se isporučuju u opsegu mera od 6 mm do i uključujući 76 mm spoljašnjeg prečnika i debljine zida od 0,5 mm do i uključujući 3 mm. Takođe su utvrđeni postupci uzimanja uzoraka i metode ispitivanja radi verifikacije usaglašenosti sa zahtevima ovog standarda.\ncevi kružnog poprečnog preseka, sastav, bakar, legure bakra, bakarne cevi, definicije, industrijska postrojenja za desalinaciju, označavanja, mere, isparivači, kondenzatori, izmenjivači toplote, stavljanje etiketa, granica odstupanja, pakovanje, osobine, bešavne cevi, ispitivanje, specifikacije


Kaliforniju će pogoditi snažan zemljotres? | Info | Svet\n24. oktobar, 22:01\nKaliforniji preti katastrofalan zemljotres!? 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nKaliforniji preti katastrofalan zemljotres!?\n28.04.2015. / 11:56\nStručnjaci upozoravaju da bi Kaliforniju mogao da pogodi veliki zemljotres koji bi mogao da bude jači od osam stepeni po Rihteru.\nNaučnici su analizirali najnovije podatke američkog geološkog centra koji ukazuju da se procenat da će Kalifornija doživeti stravičan zemljotres u narednih 30 godina povećao sa 4,7 odsto na sedam odsto.\n“Imali smo dosta sreće što je seizmička aktivnost u Kaliforniji bila relativno mala u poslednjih 100 godina”, rekao je Tom Džordan, direktor Centra za zemljotrese Južne Kalifornije, a prenosi "Dejli mejl".\nStrašan zemljotres u Kaliforniji, 120 povređenih\nOprez: Srbija se može tresti već sutra\nZemljotresom pogođeno osam miliona ljudi\nMeđutim, on je izrazio bojazan da bi zbog San Andreas raseda, gde se susreću tektonske ploče, Kaliforniju mogao da pogodio stravično jak zemljotres.\nNedavno je Nepal pogodio veoma razoran zemljotres u kome je život izgubilo više od 4.000 ljudi. Samo nedelju dana pre nego što je razorni zemljotres pogodio Nepal, oko 50 svetskih stručnjaka, seizmologa i naučnika okupilo se u Katmanduu i oni su znali da tom području preti veliki potres, ali nisu znali kada će se to dogoditi.\n"Bila je to neka vrsta noćne more koju smo čekali da se dogodi. Fizički i geološki, ono što se desilo je tačno ono što smo mislili da će se dogoditi", izjavio je seizmolog Džejms Džekson sa engleskog Univerziteta Kembridž.\nOn, međutim, nije očekivao da će se razorni zemljotres, koji je pogodio Nepal u subotu, tako brzo dogoditi.\n18.05.2016. / 20:36\njedva cekam ono naj jace da njich zlotvore da podrma zasluzili su vec davno ! tamo ima mnogo neduznich ali nisu protestovali kad su idioti bombardovali Srbiju !\n28.04.2015. / 18:49\nШто пре организовати сусрет сеизмолога у калифорнији.\n28.04.2015. / 16:23\novim zlotvorima jedino danas moze majka priroda da doaka i da ih dozove pameti


Svi vidovi čekiranja na aerodromu Nikola Tesla - Aviokarta.net\nVesti » Svi vidovi čekiranja na aerodromu Nikola Tesla\nIako ovakvi kiosci u svetu postoje već dosta dugo na Aerodrom "Nikola Tesla" u Beogradu došli su tek sada.\nIako kiosci nisu velika investicija i njihova nabavka nije komplikovana dugo je vremena bilo potrebno da prođe pre nego što su i proradili. Kašnjenja u ovom poslu otkrila su jednu poražavajuću činjenicu. Aviokompanije koje lete iz Beograda nisu bile zainteresovane za korišćenje ovih kioska zato što putnici iz Beograda nisu baš poznati kao neko ko rado prihvata novosti. Ovo se vrlo lako može utvrditi na aerodromima koji od ranije imaju kioske, a sa kojih polaze putnici ka Beogradu. Oni se većinom čekiraju tradicionalno i samo veoma mali broj njih odlazi na automate i obavlja sve procedure samostalno.\nZato su novi kiosci na beogradskom aerodromu zakasnili nekoliko godina, ali čak i u tom slučaju oni su sjajna novina za sve koji su željni promena i poboljšanja.\nZa savremenog svetskog putnika čak je i čekiranje putem interneta zastarela opcija, a kamoli automatsko čekiranje. U svetu je sve više prijava na let koje se obave preko pametnih mobilnih telefona, a kuponi za ukrcavanje prestaju da se štampaju na papiru, već dobijaju svoje elektronsko izdanje.\nTrenutno ih samo dve aviokompanije koriste. To su Austrian Airlines i Lufthansa, ali se očekuje da će i mnoge druge kompanije pristupiti ovom projektu, smatraju na aerodromu. U razgovoru sa aviokompanijama saznali smo da postoji interesovanje i da će sada kada su kiosci zvanično postavljeni mnoge od njih naći načina da svojim putnicima ponude i tu opciju.\nFoto: Novi check-in kiosci na beogradskom aerodromu\nUvođenjem automatskog čekiranja putnika beogradski aerodrom je gotovo zaokružio ovu uslugu tako što je putnicima ponudio sve dostupne vidove čekiranja. Ostaje jedino da se omogući korišćenje elektronskih kupona za ukrvcavanje. Kada se putnik čekira preko mobilnog telefona on dobija kupon u vidu elektronske poruke (SMS, MMS) koji potom treba da pokaže službeniku na ukrcavanju ili da ga skenira na posebnim skenerima.\nElektronski kuponi su obično u vidu QR koda koji je potrebno skenirati. Međutim, ovaj kod može biti problem za putnike, pošto se pogranična policija na beogradskom aerodromu ne snalazi sa njima.\nFoto: Skeniranje elektronske boarding karte\nOni i dalje zahtevaju uz pasošku kontrolu i pregled boarding karte (kupona za ukrcavanje), koji potom treba da pečatiraju. Kada nemaju papir oni su zbunjeni i tada nastaje zastoj.\nDešava se da nakon duže provere putnik bude pušten da izađe iz zemlje, ali se obično ovakvi putnici pošalju nazad na šalter za čekiranje kako bi im se odštampala papirna boarding karta. Ovo može biti prilično stresno i naporno za putnike i aviokompanijske službenike.\nPutnici se zato savetuju da i kada se čekiraju preko mobilnog telefona odu do šaltera za čekiranje (mogu i na biznis šalter) kako bi im se odštampao kupon. Aviokompanije koje nude mobilno čekiranje uključuju i Beograd u destinacije odakle je ono moguće, ali prema rečima mnogih ovu opciju koristi veoma mali broj putnika, tek njih nekoliko. Mobilno čekiranje je dostupno putnicima nekoliko najvećih aviokompanija poput Aeroflota, Air France-a, Lufthanse, Austrian Airlinesa, Turkish Airlinesa, Swiss-a, Olympic Air-a ili Norwegiana.\nDaleko veću popularnost kod putnika ima internet (web) čekiranje koje je veoma jednostavno i praktično, a pri tom kod mnogih aviokompanija i poželjno.\nWizz Air i mnoge druge niskotarifne aviokompanije forsiraju web check-in koji je za putnika besplatan, dok se šalterski check-in naplaćuje dodatno. Na taj način se putnici stimulišu da se sami čekiraju od kuće i da na aerodromu samo obave klasičnu proveru putnih dokumenata, što je obavezno za zemlje koje nisu u Šengenu, kao što je Srbija.\nInternet čekiranje ne nude aviokompanije Jat Airways, Montenegro Airlines, Tunisair dok sve ostale imaju ovu opciju. Kod SkyWork-a je ona dostupna samo za polaske iz Berna, ali ne i iz Beograda, dok svi drugi prevoznici imaju mogućnost web čekiranja i štampanja boarding karte.\nPutnici koji se i dalje plaše novih tehnologija i žele da se čekiraju na klasičan šalterski način to mogu uraditi prema pravilima aviokompanija. Svaka kompanija ima svoje šaltere, a postoje i šalteri na kojima je moguće čekiranje za više letova ili više kompanija. Ovakve šaltere imaju Jat Airways i Austrian Airlines, koji obavlja ujedno čekiranje i za Lufthansu i Swiss. Ostale kompanije imaju posebne šaltere, a uvek se izdvaja po jedan šalter za putnike biznis klase ako je kompanija ima.\nNa takozvanim "common" šalterima koji su zajednički za sve letove jedne kompanije ili za više letova više kompanija čekiranje je moguće već od ranog jutra, tj. od vremena otvaranja ovih šaltera. Na ovakvim šalterima putnici se mogu čekirati tokom celog dana, sve do 30-45 minuta pred let u zavisnosti od kompanije i njenih pravila.\nViše o čekiranju i načinima čekiranja: šaltersko, automatsko, web i mobilno.\nDetalji o čekiranju na aerodromu "Nikola Tesla" u Beogradu (kartica: Check-in)


BMW M Town festival održan po prvi put u Francuskoj (GALERIJA) - Auto Republika\nPre nekoliko dana, 27. i 28. aprila po prvi put u istoriji, održan je BMW Motorsport Festival u Francuskoj, na čuvenoj stazi Manjikur. Uprkos lošem vremenu koje izgleda prati celu Evropu, događaj je okupio brojne zaljubljenike marke koji su imali priliku da uživaju u brojnim mogućnostima, uključujući i vožnju na samoj stazi.\nDo sada je BMW M Town Festival organizovan u više različitih zemalja, među kojima su Velika Britanija i Nemačka, a za prvi skup u zemlji Gala je izabrano mesto koje je bogate istorije a u partnerstvu je sa kompanijom u čijem sastavu se nalazi i staza Manjikur.\nOsnovna želja organizatora M Town skupa jeste zbližavanje među ljubiteljima marke i obezbeđivanje uslova da ta grupa zaljubljenika provede nezaboravno vreme uz modele minhenskog proizvođača sa “M” oznakama. U samoj vožnji na stazi je učestvovalo oko hiljadu entuzijasta.\nZanimljivo je da su učesnici skupa vozili sopstvene automobIle na stazi, a obuhvat organizovanog programa je zavisio od iznosa koji su vlasnici bili spremni da izdvoje kako bi se što bolje pripremili. Uz uplatu od 15 evra, omogućen je pristup kompleksu na kome je događaj organizovan uz prisustvo opštim događajima. Sesija u trajanju od 20 minuta koja se odnosi na vožnju stazom, koštala je 95 evra.\nPosmatrači su najviše radosti iskazali kada su se na stazi pojavili modeli BMW M3 E36, M4 i 1M. Naposletku, ko je bio spreman da plati 120 evra, mogao je da, tokom jurcanja stazom, računa i na savete profesionalaca.\nDebitovao BMW M2 Heritage Edition\nKao svojevrsan omaž modelu koji je predstavljen pre skoro pola veka BMW 2002 Turbo, minhenski proizvođač je predstavio i posebnu seriju performantnog kupea M2, koja je rezervisana samo za francusko tržište, a karakterišu je brojni detalji koji su inspirisani uzorom.\nPočetna cena za BMW M2 Competition Edition Heritage iznosi 75.000 evra, a limitirana je na svega 40 primeraka.\ntags: BMW 2002 Turbo BMW M2 BMW Motorsport Festival Edition Heritage\nprevious Navali narode - ostalo još manje od 100 primeraka Bugatti Chirona\nnext Mercedesova glavobolja zvana AMG One


Pesma: Toše Proeski - Ubijas me usnama\nU jednom dahu: Izložba posvećena Raduloviću i Double Sensu\nIzložba fotografija U jednom dahu Ružice Milovanović, nastala tokom tri dana provedena na probama i koncertima violiniste Nemanje Radulovića i orkestra Double Sens, biće svečano otvorena u četvrtak, 8. novembra u 19h u Muzičkoj galeriji Kolarčeve zadužbine.\n05-11-2018 | 12:20 | Autor/Izvor: Naxi media-Kolarac PR\nOvo je priča o prijateljstvu, ljubavi, muzici i puno osmeha. Ovo je priča prepričana iz srca.\n"Početkom godine imala sam priliku da provedem tri fantastična dana sa Nemanjom Radulovićem i njegovim orkestrom Double Sens; da uživam u čarima njihove muzike, njihovih proba, pauza, koncerata, … Pre svega društva. Imala sam tu privilegiju da podelim sa njima osmeh, po koju reč, da čujem neke zanimljive priče od svih njih - kako su povezani, ko živi u Parizu, ko u Beogradu. Muzika koju oni zajedno sviraju je magična, a energija koja postoji između njih dok izvode svaki komad je fantastična i mislim da se ne može opisati rečima. Dozvolili su mi da budem pored njih na bini, kao i iza bine. Nisu se bunili, jako su bili prijatni i opušteni. Utisak koji su ostavili na mene, u mom srcu, trajao je mesecima. Puno vam hvala." - poručuje autorka izložbe koja će kroz petnaest foto kolaža pokušati da prenese atmosferu stvaralaštva muzičke trupe koja je osvojila svet.\nIzložba će na dan otvaranja trajati do 21h, a postavka će stajati do 18.11. i biće otvorena za posetioce od 15-20h svakog radnog dana.\nTagovi: Nemanja Radulović Double Sens Ruzica Milovanovic\nNemanja Radulović, Stefan Milenković i Kolibri zajedno na sceni\nPovodom obeležavanja 30 godina od usvajanja Konvencije o pravima deteta, u sredu, 13. novembra 2019. godine u 20 časova, u Sava Centru, UNICEF u Srbiji, uz podršku Grada Beograda, organizuje dobrotvorni koncert na kojem će se prvi put zajedno na bini naći hor Kolibri sa specijalnim gostima Nemanjom Radulovićem i Stefanom Milenkovićem.\nNemanja predstavio najavu Bajke\nViolinista Nemanja Radulović predstavio je prvu najavu novog albuma Bajka, čiji se izlazak očekuje 9. novembra.


Obavjest iz Doma zdravlja Čitluk\nMedjugorje News - Moderator Send an email July 15, 2020\nIz Doma zdravlja uputili obavijest svim svojim korisnicima.\n“Dom zdravlja Čitluk iznova poziva građane na oprez i pridržavanje svih propisanih mjera zaštite – držanja distance, nošenja maske u zatvorenom javnom prostoru, kao i čestog, temeljitog pranja ruku, održavanja osobne higijene i higijene prostora.\nMolimo sve građane da uvaže ovu proceduru za dobrobit cijele društvene zajednice te za njihovo razumijevanje i odgovorno ponašanje u ovakvim situacijama, kako bi zadržali trenutnu dobru epidemiološku situaciju na našem prostoru”, poručili su iz Doma zdravlja Čitluk.\nAmbulante obiteljske medicine:\ndr. Srećko Vlaho: 063/206-623\ndr. Ivan Zrno: 063/206-586\ndr. Dragana Gakić: 063/206-628\ndr. Ante Vujević: 063/741-654\ndr. Višnja Stojić: 063/155-429\ndr. Ana Džidić Bevanda: 063/206-593\nHitna medicinska pomoć: 124 ili 036/641-040\nčitluk domzdravljačitluk obavjest\nKada molimo koliko trebamo čekati na Božju intervenciju?\nZavršen sedmi streetball turnir za mlade košarkaše i košarkašice „Youth Streetball Challenge“ u organizaciji Hrvatskog košarkaškog kluba Brotnjo


Analiza filma MEMENTO - eXperiment\nMoram da verujem u svet izvan svog uma. Moram da verujem da moji postupci i dalјe imaju značenje, čak i ako ih se ne mogu setiti. Moram da verujem da je svet još uvek tu kad zatvorim oči. Da li verujem da je svet još uvek tu? Da li je još uvek tamo? … Da. Svima nama trebaju ogledala da bismo se podsetili ko smo. Ja nisam drugačiji… Sad… gde sam ono stao?\nPreživlјavanje razornih trauma može dovesti do rastrojstva uma do te mere da je subjekt primoran da konstruiše alternativnu stvarnost samo da bi lakše podneo bol i osećaj krivice. Ova tema je uspešno obrađena u pojedinim filmovima najuticajnijih filmskih autora našeg vremena. Oni su često koristili filmski žanr koji najbolјe odgovara temi – Noir film – što je izrodilo neke od najuspešnijih reinterpretacija ovog žanra. Neki od najpoznatijih primera su svakako drama Zatvoreno ostrvo (Shutter Island, 2010) Martina Skorsezea (Martin Scorsese) i nadrealno remek-delo Bulevar Zvezda (Mulholland Drive, 2001) Dejvida Linča (David Linch).\nGodine 2000. Kristofer Nolan (Christopher Nolan) istupa sa svojim drugim filmom Memento, slobodno adaptiranim na osnovu kratke priče Memento Mori, koju je nekoliko godina ranije napisao njegov mlađi brat Džonatan (Jonathan) – veoma važan i uticajan menadžer u svetu TV serija među kojima su i poznate TV serije poput Zapadnog Sveta (WestWorld, 2016-) i Osoba od interesa (Person of Interest, 2011-2016). Oslobođen svih tehničkih ograničenja sa kojima je bio suočen prilikom snimanja svog prvog igranog filma Praćenje (Following, 1998) – izuzetnog debija koji sadrži elemente koji će postati sve značajniji u njegovim sledećim filmovima, i sa neverovatnim budžetom od devet miliona dolara, dvadesetdevetogodišnji Nolan režirao je ciničan i oštar neo-noir film čija je glavna snaga u preokretanju svoje fabule i zapleta. Sa ovim filmom Nolan je naglasio svoju važnost u svetu filma, koja će se povećavati u godinama koje slede.\nSjajan primer montaže razdvaja priču na male fragmente, sve pomešane određenim redosledom: prva scena, poslednja scena, druga scena, predzadnja scena, dok ne dođete do kraja filma koji prikazuje događaje koji se dešavaju u centru zapleta i otkrivanju njegove pre i posle perspektive. Sjajna i dobitna ideja i apsolutno zasluženi kultni status koji je film stekao i koji je i dan danas predmet tumačenja i rasprava među fanovima uprkos činjenici da je film prvi put prikazan pre skoro dvadeset godina na filmskom festivalu u Veneciji 2000. godine.\nLeonard „Leni“ Šelbi je slomlјen čovek. „Desetominutni čovek“ kako je nazvan u priči Džonatana Nolana. Poslednje čega se Leni može setiti je lice njegove žene nakon što su ih napala dva napadača u njihovom stanu. Uprkos tome što je njegova žena preživela napad, Leni, koji uspeva da ubije jednog od napadača, zadobija ozbiljnu povredu glave, koja izaziva anterogradnu amneziju: sve što mu se desi ne zadržava mu se u mislima duže od nekoliko minuta.\nNјegova supruga koja pati od dijabetesa pokušava na svaki mogući način da povrati njegovu svest, sve dok jednog dana od njega očajnički nije zatražila da joj brzo da tri doze insulina. Leni nije u stanju da sagleda činjenicu da li je on sam prouzrokovao smrt svoje žene zbog svoje psihičke nestabilnosti. Kao i u slučaju Endrju Lejdisa[I] i Dajan Selvin[II], i Lenijev um stvara lažno sećanje na računovođu Samija Džakinsa, čoveka koji pati od anterogradne amnezije, koji je nehotice ubio suprugu insulinom, sa ciljem neutralisanja krivice laganjem i samoobmanjivanjem, ali u međuvremenu se „prava“ Lenijeva mentalna bolest pretvara u metodičko ludilo.\nLeni se pretvara u modernog Filip Marloua[III] koji je u potrazi za Džonom Džijom (John G), preživelim napadačom koji je bukvalno nestao sa lice zemlje i za kojeg Leni veruje da je odgovoran za smrt njegove supruge. Pritom on koristi metodičan sistem beleški, tetovaža i polaroidnih slika. U njegovoj potrazi pomaže mu policiajac Tedi koji preuzima njegov slučaj iz sažalјenja nad njim. Leni uspeva da pronađe i ubije Džona Džija, ali ovaj događaj ne uspeva da se utisne u njegovo sećanje i u vrlo kratkom roku on ponovo ima očajničku potreba da ponovo pronađe Džona Džija, jer je to jedina svrha njegovog postojanja, koja se ponavlja u beskrajnoj petlјi. Leni ne može pronaći svoj mir, ne može oprostiti sebi kao što ne može „zapamtiti da zaboravlja“.\nMisleći da mu pomaže, Tedi izmišlja nove Džon Džije, usmeravajući ga tako na druge kriminalce koje treba eliminisati, pritom mu obezbeđujući tragove i dokaze, uključujući i kompletne policijske izvještaje iz kojih Leni briše sve delove koji se ne uklapaju u njegovu novu stvarnost . Na kraju, on počinje da koristi Lenijev poremećaj kako bi obavio prljav posao umesto njega, i u tom smislu pokušava da ga ubedi da je Džimi Grantz, lokalni diler droge koji diluje u okolini bara i motela u kome živi Leni, čovek kojeg traži. Nakon što je sakupio dovoljno tragova da pronađe Džimija (isečke iz crno-belog filma) Leni se slaže sa Tedijem da Džimiju postave zamku u napuštenoj zgradi, u kojoj je Tedi nakon što ga je prethodno kontaktirao ugovorio prodaju amfetamina. Džimi stiže na mesto sastanka uveren da upoznaje Tedija, umesto toga sreće Lenija koji ga napada i ubija udavivši ga. U trenutku dok umire Džimi šapuće ime „Sami” navodeći Leonarda da u kratkom momentu lucidnosti shvati da nije ubio svog pravog Džona Džija.\nOnda nastupa scena sa Tedijem u kojoj on otkriva svoj trik Leniju podsećajući ga na prethodnog „Džona Džija“, na ubistvo njegove žene i lažnu priču Samija Džankisa (prevaranta kojeg je Leni razotkrio dok je još bio agent osiguranja) sugerišući da je Leni zapravo taj koji je Džimiju ispričao priču Samija Džanksa na prethodnom sada već zaboravlјenom sastanku. Međutim, Tedi čini svoju najveću grešku otkrivajuići Leniju svoje pravo ime: Džon Edvard Gembl (John Edvard Gamble, John G). Besan na svog bivšeg prijatelja koji ga je suočio sa realnošću, i pre nego što se njegovo kratkotrajno pamćenje poništilo nakon nekoliko minuta, on je zapisao Tedijevu registarsku oznaku i odlučuje da nastavi svoj lov.\nPostavlјena kao finalna sekvenca filma, ova poslednja scena zapravo je početak glavnog zapleta (one snimlјene u boji). Noseći Džimijevu odeću i ukravši svoj Jaguar, Leni pronalazi adresu bara u džepu sakoa. Stigavši na lice mesta, Leni je već zaboravio na svoje prethodne akcije i upoznaje Džimijevu partnerku Natali koja nakon početnog nepoverenja prilikom upoznavanja počinje da veruje u njegovu priču. Na posletku ona ipak koristi priliku da iskoristi Lenija da bi se otarasila Doda, kriminalca kojem je Džimi dugovao novac i koji je želeo da ga naplati. Zauzvrat, Natali je Leniju pronašla registarsku oznaku Tedijevog automobila, potvrdivši mu da je njegovo ime Džon Dži. Film počinje / završava se tako što Leni ubija Tedija, svog poslednjeg (najverovatnijeg) Džonija Džija.\nNa osnovu klasičnih narativnih obrazaca noira, ali sa narušenim redosledom montaže, Nolan daje gledaocima dragoceni uvid u um glavnog junaka filma, navevši ih na putovanje unazad kroz obmanjivo sećanje tokom kojeg svi ostali likovi kao da izlaze iz magle. Gledaoci su izgublјeni baš kao i Leni i ne znaju da li treba ili ne treba da veruju likovima sa kojima Leni komunicira baš zbog manjka činjenica. I ne samo to, predstavlјajući događaje izmenjenim redosledom, kada je Leni ubeđen da je rešio slučaj, gledalac je sklon da u glavnom junaku vidi sjajan i pobednički lik uprkos njegovom oštećenom pamćenju. Međutim, izvesnost se urušava poput kule od karata kada režiser / mađioničar otkrije svoj trik, prikazujući nam Lenija po prvi put iz objektivne perspektive: kao nakazu, večnog gubitnika zatočenog u lažnom svetu napravlјenom od beleški naizgled nepogrešivih a u stvari izmanipulisanih onako kako svi žele: simbolična poslednja / početna scena razmene odeće sa Džimom.\nZa razliku od originalne priče u kojoj je glavni junak nazvan Earl, Nolan u scenariju dodaje sve likove i sve dodatne preokrete gradeći na taj način sam okvir filma. Ipak, čitanje priče Memento Mori omogućava nam da razumemo koliko je za braću Nolan bila važna ideja poigravanja sa vremenom, zarobivši protagonistu u beskonačnoj petlji. Priča koja je takođe naizmenično fragmentirana ali hronološki ispravna i upotpunjena unutrašnjim dijalozima, na svojih petnaest stranica, bavi se protagonistom Earlom. U priči ga vidimo kako stari, tragajući za ubicom tokom godina. Kraj priče sugeriše da će njegov lov početi iznova.\nMemento je prva Nolanova saradnja sa kinematografom Voli Fisterom (Wally Pfister) koji se odlično snalazi i u crno-beloj i u kolor sceni, sa veličanstvenim prelazom između dve fotografije u finalu. Takođe, ovaj film je nastavak saradnje sa kompozitorom Dejvid Džulijanom (David Julyan) koji je komponovao muziku i za njegov debitanski film, ali i za njegove kasnije filmove Insomnija (Insomnia, 2002) i Prestiž (The Prestige, 2006). Memento je snimljen za samo dvadeset i pet dana. Nolanov prvi izbor za ulogu Leonarda bio je Alek Boldvin (Alec Baldwin), ali je imao je u vidu i neke glumce velikog imena kao što su Bred Pit (Brad Pitt), Čarli Šin (Charlie Sheen) i Aron Ekhart (Aaron Eckhart). Na kraju se ipak odlučio da izabere Gaj Pirsa (Guy Pearce), koji je u trenutku potpisivanja ugovora imao preko sto kilograma i koji je kilažu skinuo neverovatnom brzinom. Keri An Mos (Carrie-Anne Moss) i Džo Pantolijano (Joe Pantoliano) koji takođe glume u Mementu, su upravo završili svoje role u Matriksu. Za odjavnu špicu filma Nolan je želeo pesmu svog omiljenog benda Radioheda Paranoid Android, ali pravo na korišćenje je bilo peskupo, pa je iskoristio pesmu Dejvid Bovija (David Bowie) Something In The Air. Godine 2015. producentikinje Andrea Iervolino i Monica Bacardi stekle su prava na korišćenje filma za AMBI Pictures i najavile su da žele da naprave rimejk, mada do danas nema vesti o dalјem razvoju projekta.\nMračan i otuđujući, bez nade, Memento je i dalјe neprevaziđeni vrhunac blistave karijere jednog od najcjenjenijih režisera današnjice. Godine 2017. Kongresna biblioteka SAD-a uvrstila je ovaj film u Nacionalni registar filmova. To je film koji svaki strastveni obožavalac noir filmova i bioskopa uopšte treba da pogleda. Kratko rečeno: Remek-delo sedme umetnosti.\nLink ka izvornom tekstu: Memento explained: a detailed analysis of plot and meaning\n[I] Protagonist u filmu Zatvoreno ostrvo (prim.prev)\n[II] Protagonistkinja u filmu Bulevar zvezda (prim.prev)\n[III] Fikcioni lik iz filma „Duboki san“ (The big sleep, 1946) kojeg glumi Hemfri Bogart. (prim.prev)\n9 January, 2020 eXperiment\tPosted in Filmovanje, Prevodi\tPost Permalink\n← LCD Soundsystem – New York, I Love You But You’re Bringing Me Down


Naučnici žele da stvore magnetno polje na Marsu - BIGportal.ba\n26 Novembra, 2021 26 Novembra, 2021 035\nZa bilo kakav oblik dugotrajnog boravka ljudi na Marsu, bilo da se radi o kolonizaciji, posetama ili putovanjima, bila bi nam potrebna stabilna atmosfera koja ne gubi previše čestica i kroz koju se ne probijaju opasna svemirska zračenja.\nNaučnici s raznih univerziteta i organizacija, uključujući Džejmsa Lauera Grina iz NASA-e, predlažu da pokrenemo magnetsko polje planeta i na taj način zaštitimo ljude od smrtonosnih atmosferskih uslova.\n“Da bi ljudi mogli dugotrajno da borave na Marsu, trebalo bi ozbiljno razmisliti o teraformiranju planeta”, napisali su stručnjaci u novom istraživanju, a prenosi Futurism.\n“Jedan od glavnih preduslova za teraformaciju je zaštita koju pruža planetarno magnetsko polje – što Mars trenutno nema”, dodali su. Naime, Zemlja ima jako magnetno polje, dok je ono na Marsu izuzetno slabo i fragmentirano.\nNaučnici navode da bi jedan od prvih ciljeva teraformiranja trebalo da bude povećanje atmosferskog pritiska iznad Armstrongove granice, praga koji ljudima omogućava preživljavanje bez zaštitnog odela. Ispod te granice voda u plućima i očima počinju da ključaju.\n“Predloženo optimalno rešenje je potpuno nova tehnologija. Rešenje s najmanjom snagom, sklopom i masom je stvaranje prstena nabijenih čestica oko planete. To bismo mogli da postignemo izbacivanjem materije s jednog od Marsovih meseca, s tim da bismo pritom koristili elektromagnetne i plazma talasi za pokretanje neto struje u prstenu, što bi rezultiralo ukupnim magnetnim poljem”, navode naučnici\nNepotrebno je reći da bi stvaranje magnetskog polja zahtevalo ogromne resurse; apsolutni minimum potrebne snage bio bi oko 10¹⁷ džula, što je gotovo celokupna potrošnja energije svih ljudi na Zemlji u 2020. godini. To znači da bismo za to verojatno morali da koristi nuklearne fisijske reaktore.\nIako autori studije navode kako ne tvrde da je magnetno polje neophodno za život na Marsu, čini se prilično teško zamisliti održivu prisutnost na toj planeti bez tog faktora. Problematično je jedino kako to izvesti i hoćemo li ikada u budućnost uspeti da sprovedemo takav projekt.


Sencor SBS 2300BK vaga za merenje telesne težine cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEPonuda > Kućni & Kuhinjski aparati > Kućni aparati > Vage za merenje telesne težine > Sencor Vage za merenje telesne težine\nSencor SBS 2300BK vaga za merenje telesne težine cene\nSencor SBS2300BK - Karakteristike - Tip: Vaga Merenje težine: do 150kg Merne jedinice: kg, lb Osetljivost: 100g Fizičke karakteristike - Boja: Crna Pakovanje: CR2032 baterija Materijal: Staklena površina Ostalo - Dodatne funkcije: Automatsko gašenje Reklamacioni period - Reklamacioni period: 24 meseca... specifikacija\ncena od 1.699,00 do 1.990,00 din | prodavnica (7)\nBesplatna isporuka robe na teritoriji cele Srbije za svu kupljenu robu u iznosu preko 10.000 din\nSve od tehnike na jednom mestu. Novi proizvodi, najbolje cene, sigurna kupovina, brza besplatna isporuka\nKarakteristike - Tip: Vaga Merenje težine: do 150kg Merne jedinice: kg, lb Osetljivost: 100g Fizičke karakteristike - Boja: Crna Pakovanje: CR2032 baterija Materijal: Staklena površina Ostalo - Dodatne funkcije: Automatsko gašenje Reklamacioni period - Reklamacioni period: 24 meseca\nTristar WG-2424 vaga za merenje telesne težine\nTefal PP1071 vaga za merenje telesne težine\nEsperanza EBS012 vaga za merenje telesne težine\ncena od 1.659,00 din\nEsperanza EBS001W vaga za merenje telesne težine\nVorner VTV-0448 vaga za merenje telesne težine\nUtili UTV180BD do 180 kg, Black,displej vaga za merenje telesne težine\ncena od 1.705,00 din\nUtili UTV180HD do 180 kg, Srce, displej vaga za merenje telesne težine\ncena od 1.609,00 din\nECG OV 126 vaga za merenje telesne težine\ncena od 1.990,00 din\nTefal PP1131 vaga za merenje telesne težine\nVOX PW 520A-B vaga za merenje telesne težine\ncena od 1.890,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Sencor SBS 2300BK vaga za merenje telesne težine po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Sencor vaga za merenje telesne težine SBS 2300BK na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Vage za merenje telesne težine cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Sencor Vage za merenje telesne težine, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Sencor SBS 2300BK vaga za merenje telesne težine sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Sencor SBS 2300BK vaga za merenje telesne težine. Pre kupovine, podatke za Sencor vaga za merenje telesne težine SBS 2300BK proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nTesla TA71LLML-24410IAW 24000 BTU inverter klima uređaj\nNOVO 2019! Tesla TA71LLML-24410IAW 24000 BTU, inverter klima-uređaj koji odlikuju značajno niža potrošnja, napredna tehnologija, nečujan rad, vrhunska kvaliteta zraka, turbo hlađenje, produžen vijek trajanja, manji troškovi, A++/A+ (hlađenje/grejanje)...\nVOX IVA1-12IE 12000 BTU inverter klima\nSencor SBS 8000BKSencor SBS 2302SNSencor SBS5051WHSencor SBS5050BKSencor SBS 2300BKSencor SBS 2301WHSencor SKS5023ORSencor SKS5020WHSencor SKS5021GRSencor SBS2507RDSencor SBS2507 RedSencor SBS2507 BLackSencor SBS305\nSencor SBS 2301WH vaga za merenje telesne težine\nSencor SKS5023OR vaga za merenje telesne težine\ncena od 1.475,00 din\nSencor SKS5021GR vaga za merenje telesne težine\nSencor SKS5020WH vaga za merenje telesne težine\nSencor SBS2507RD vaga za merenje telesne težine\nSencor SBS 2302SN vaga za merenje telesne težine\ncena od 1.199,00 din\nSencor SBS305 vaga za merenje telesne težine\ncena od 1.980,00 din\nSencor SBS2507 Red vaga za merenje telesne težine\nNajpopularniji - Vage za merenje telesne težine\nVOX PW422-05 vaga za merenje telesne težine\ncena od 1.100,00 din\nTefal PP1060 vaga za merenje telesne težine\nGrundig PS 4110 vaga za merenje telesne težine\nVOX PW-436 vaga za merenje telesne težine\nVOX PW 436-01 vaga za merenje telesne težine\ncena od 1.290,00 din\nEsperanza EBS006 vaga za merenje telesne težine\ncena od 1.185,00 din\nTefal PP1061 vaga za merenje telesne težine\ncena od 1.928,00 din\nECG OV 127 Glass vaga za merenje telesne težine\ncena od 1.136,00 din\nSapir ES-1650-B vaga za merenje telesne težine\ncena od 890,00 din\nLinea LTV-0449, dijagnostička vaga za merenje telesne težine


Često postavljana pitanja - LOVAČKA Oprema\nPrilikom naručivanja, sajt utomatski obračunava poštarinu u zavisnosti od zadane adrese isporuke i težine pošiljke. Cena poštarine se prikazuje pre završetka procesa naručivanja, pre potvrde narudžbe! Znači, kompletan iznos sa poštarinom ćete videti pre završetka naručivanja, nakon čega možete potvrditi narudžbu. Tek tad ste uspešno izvršili naručivanje. Tabela po kojoj se računa poštarina se nalazi na stranici Dostava i Povraćaj. Sajt nudi i mogućnost procene poštarine. Ova opcija se nalazi na dnu stranice Korpa.\nSlanje pošiljki za Srbiju vrši se svakim radnim danom u 12.00h. Pošiljke koje se naruče posle 9h petkom i vikendom biće poslate u ponedeljak u 12.00h (ukoliko naručite robu petkom do 9h robu dobijate u subotu). Pošiljke se šalju ekspres kurirskom službom koja garantuje isporuku narednog dana od dana slanja (osim nedeljom). Za isporuke u Srbiji omogućili smo online praćenje pošiljki, uputstvo kako da pratite pošiljku pogledajte na: Praćenje pošiljke. Za ostali deo Evrope maksimalno vreme koje je potrebno za pristizanje pošiljke na Vašu adresu je 10 radnih dana .\n-dmah pošto izvršite naručivanje stiže Vam email o statusu narudžbe sa naznakom "Nerešen". Što znači da ste uspešno izvršili naručivanje u našoj online prodavnici, te da je narudžba u procesu rešavanja.\nJedina maloprodaja koju imamo je online maloprodaja na ovom sajtu. Robu šaljemo direktno iz magacina ovlaštenih distributera. Različiti robni brendovi se šalju iz raličitih magacina u Srbiji, a adrese magacina zavise od sedišta zastupnika. Zbog takvog načina nabavke i distribucije (bez lagera) obezbeđujemo: manju cenu artikala, kompletniju ponudu nego u klasičnim prodavnicama, kao i zagarantovanu orginalnost artikala s obzirom da ih dobijamo direktno od ovlašćenog zastupnika. Ne mogućnost direktnog kontakta sa artiklima nadoknađujemo mogućnošću povrata ili zamenom u veoma kratkom vremenu.


INTERVJU, DEJVID RASEL: Voleo bih da radim sa srpskim rediteljima | Ekspres.net\nINTERVJU, DEJVID RASEL: Voleo bih da radim sa srpskim rediteljima\nDejvid Rasel, američki vizuelni umetnik i ilustrator, jedan od najangažovanijih storibord umetnika današnjice, poznatiji kao kreator scena u filmovima „Povratak džedaja”, „Betmen”, „Terminator 2″, „Boja purpura”, „X-Men” i „Mulen ruž”, smatra da je scenario ključan za njegov posao i da predstavlja najveći izazov pri prihvatanju pisane naracije, kao i potpuno razumevanje perspektive režisera\nTokom posete Beogradu, Dejvid Rasel je održao masterklas namenjen profesionalcima i studentima umetničkih fakulteta pod nazivom „Režija pre snimanja”. Kroz angažovanje na polju storiborda, Dejvid je poslednjih 35 godina, u saradnji s najuticajnijim režiserima, radio na kreiranju nekih od najvećih filmskih ostvarenja.\nRasel potpisuje više od 80 filmova – od svog prvog angažmana na filmu „Ratovi zvezda: Povratak džedaja”, koji mu je otvorio vrata u svet filma, preko „Terminatora 2″, „Mulen ruža”, „Narnije”, do „Betmena”, „Vulverina”, „Gospodara i komandanta”, „Boje purpura” i najnovijeg ostvarenja iz franšize „Pirati s Kariba”, u saradnji sa Džordžom Lukasom, Stivenom Spilberga, Džejmsom Kameronom, Martinom Kembelom, Piterom Virom, Timom Bartonom… Rasel ispisuje stranice istorije umetnosti storiborda kao ključnog kreativnog procesa u nastanku filmskih, televizijskih ili digitalnih ostvarenja, među kojima su najpoznatija „The Avengers”, „The Chronicles of Riddick: Escape from Butcher Bay” i „Hitman”.\nPodršku ovom edukativnom projektu Kulturnog centra „Kaleidoskop” dali su „Nordeus”, „3D Republika” i Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije. Iskoristivši Raselov boravak u Beogradu, pitali smo ga da nas uvede u svet storibord umetnika.\nKako ste se zarazili storibord umetnošću?\n– Desetak godina sam se usavršavao, a najveći utisak na mene su ostavila prva tri dela „Ratova zvezda”, dok je pri izradi scenarija učestvovala i Lukasova žena Marša. Ona je dobrim delom zaslužna za uspeh te trilogije jer je tim delovima dala toplinu i srčanost. Ne zaboravite da su ljudi željni herojske priče u kojoj dobro pobeđuje zlo, a Lukas je uspeo da stvori priču koja dopire do srca ljudi prevazilazeći sve razlike. Zato su „Ratovi zvezda” postali prepoznatljiv simbol širom sveta. Jako sam želeo da radim s njim, a za tu saradnju sam imao, pored talenta i veštine, i mnogo sreće da me je Lukas pozove na razgovor kada je pogledao moje radove.\nKoliko jedan storibord umetnik utiče na konačan izgled i sam doživljaj filma?\n– Uticaj može da bude veliki, ali je važno zapamtiti da režiser ima potpunu kontrolu vizuelnog pripovedanja i da vodi storibord umetnika do željenog ishoda. U nekim slučajevima, ipak, umetnik ima veliku slobodu da kreira pojedinačne sekvence nakon saradnje s režiserom.\nŠta Vam je najveći izazov pri crtanju i kreiranju filmskih kadrova?\n– Svaki scenario predstavlja novi izazov tako da je proces prihvatanja pisane naracije i potpuno razumevanje perspektive režisera možda vremenski najzahtevniji deo posla. Lično najviše volim da radim fantastiku i naučnu fantastiku.\nDa li je Holivudu ponestalo kreativnosti kad su dva najiščekivanija filma sezone, „Blejd raner 2049″ i „Ratovi zvezda: Povratak džedaja”, zapravo nastavci filmova iz osamdesetih godina prošlog veka?\n– Rekao bih i da i ne. Filmska industrija se u velikoj meri oslanja na nastavke. Uzmite u obzir, na primer, seriju filmova „The Thin Man” iz tridesetih godina, koja pouzdano može da donese profit studijima. Istovremeno, Holivud ne bi ni mogao da postoji bez infuzije novih ideja.\nKako Vam se dopada estetika današnjih, modernih blokbastera?\n– Ovaj obrazac takođe datira daleko u istoriju filma, ilustrovan blokbasterima 20. veka, poput „Bena Hura” is pedesetih godina. Na mnogo načina filmske moderne megaprodukcije su daleko dopadljivije i intrigantnije od bilo čega stvorenog u prošlosti, a usled ogromne količine tehnoloških i drugih resursa dostupnih studijima koji imaju volju i mogućnost da finansiraju takve produkcije.\nImam veliko poštovanje i za dubinu i za istoriju srpske filmske produkcije\nAmerički vizuelni umetnik i ilustrator Dejvid Rasel, jedan od najangažovanijih storibord umetnika današnjice, posetio je Beograd od 20. do 24. septembra\nDa li u perspektivi postoji mogućnost saradnje sa srpskim rediteljem, recimo baš sa Kusturicom, čije filmove cenite?\n– Rado bih dočekao takvu mogućnost jer imam veliko poštovanje i za dubinu i za istoriju srpske filmske produkcije. Srbija ima odlične scenariste među filmskim stvaraocima, a među najboljima je Emir Kusturica. Ali on pravi priče koje američka publika teško može da razume jer on sa specifičnom političkom sofisticiranošću oslikava događaje, te je neke njegove filmove zaista bolno gledati.\nNE VERUJEM DA ĆE NA FILMU ZAŽIVETI DIGITALNA MANIPULACIJA KAO MEJNSTRIM\nDa li će se u budućnosti, s obzirom na razvoj tehnologije i animacije, crtati stroribordovi s likovima davno umrlih glumaca, koje će potom tehnikom CGI (kompjuterskom grafikom stvorene slike) oživeti poput lika Mofa Tarkina u „Odmetniku 1″?\n– Ovaj pokušaj se u određenoj meri javljao i ranije, ali postoji otpor publike prema ideji gledanja likova čiji su portreti suštinski predstavljeni kao duhovi kroz digitalnu manipulaciju. Ja lično ne doživljavam da će taj koncept ikada zaživeti kao mejnstrim.\nTags Dejvid Raseldigitalna umetnostEmir Kusturicafilmska produkcijaHolivudratovi zvezdastoribord\nINTERVJU, GAGA ANTONIJEVIĆ: Kako sam preko zatvorske ćelije uspeo u Holivudu INTERVJU, JUGOSLAV PANTELIĆ: Naša Sloboda je egal sa Monikom Beluči VOJNOV: FEST kao utakmica na “Santijago Bernabeu” INTERVJU, LJILJA BLAGOJEVIĆ: U Srbiji je unosno bežati od sebe


PROKRIJUMČARENA ROBA - Od Bilećanina oduzeta bižuterija vrijednosti 75.000 KM | Trebinje Live\nPROKRIJUMČARENA ROBA - Od Bilećanina oduzeta bižuterija vrijednosti 75.000 KM\nSlužbenici Uprave za indirektno oporezivanje na magistralnom putu Stolac – Mostar privremeno su oduzeli raznu bižuteriju u vrijednosti 75.000 KM, piše "večernji.hr".\nOvlaštena službena lica Uprave za indirektno oporezivanje iz Odsjeka za provođenje propisa, Grupe za sprječavanje krijumčarenja, Regionalnog centra Mostar vršili su provjeru prometa i porijekla robe u dubini teritorije na magistralnom putu Stolac – Mostar.\nPrilikom pregleda jednog motornog vozila, u kojem je bila osoba J.B. iz Bileće, ustanovljeno je da se u vozilu prevozi roba bez odgovarajuće dokumentacije, odnosno dokaza o porijeklu.\nRadilo se o narukvicama i lančićima veće količine, za koju postoji sumnja da je prokrijučarena u carinsko područje Bosne i Hercegovine. Tom prilikom je privremeno oduzeto 14.500 komada narukvica (bižuterija ručne izrade) i 4.020 lančića – ogrlica (takođe ručne izrade) ukupne vrijednosti 75.000 KM .\nProtiv počinitelja opisanih nezakonitosti, shodno odredbama Zakona o carinskim prekršajima BiH, pred nadležnim sudom, biće podnesen zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka.


Smijeh je lijek: Prvi april, Svjetski dan šale\n1. Aprila 2010. Arhiva Visoko.co.ba\nMnogi u svijetu se smiju 1. aprila, od srca ili kiselkasto, zavisno od toga da li zbijaju šale na tuđ račun ili to neko čini na njihov, a neki se trude da toga dana ne budu “nasamareni” da ne bi cijele godine bili nesrećni.\nIstorija zbijanja šala 1. aprila je obavijena tajnom, jedni tumače da se ovaj svojevrsni “narodni praznik” pojavio krajem srednjeg vijeka u Evropi kao “Dan svih luda” koji je bio opštenarodno veselje.\nNeki veruju da korjeni tog narodnog praznika dosežu do starog Rima, poznatog i po tome što su tamošnji žitelji umjeli da se dobro zabavljaju i priređuju bahanalije. Drugi kažu da se taj običaj pojavio u 16. vijeku u Francuskoj, oko 1564. godine, a za onog ko je nasamaren imali su običaj da kažu da je dobio “aprilsku ribu”.\nEnglezi misle da je dan šale preuzet sa Istoka, a 1. april zovu “Danom svih glupaka”.\nFinci taj dan povezuju sa proljećnim učenjem djece o privrednim radovima, a slično je i Švicarskoj.\nU holandskom gradu Eindhovenu održava se svojevrsna tradicija nasamarivanja 1. aprila – novine se utrkuju da objave “ekskluzivne” vijesti, kao na primjer o dolasku nekih svjetskih državnika u taj grad, o bolestima, o eksperimentima u atomistici…\nNjemci 1. april smatraju danom kada se lako osjete nesrećnim, a svoje loše osjećanje manje vezuju za nasamarivanje, a više za predanje da se 1. aprila rodio apostol Juda, Hristov izdajnik.\nU Bavarskoj, posebno u okolini Westerwalda, šale slične prvoaoprilskim zbijaju se tek 1. maja. Ipak, bez obzira na razne običaje u raznim zemljama, važi pravilo da kada se slatko nasmijemo postajemo opušteniji, ljepši i zadovoljniji.\nHumor nam pomaže da lakše prebrodimo neku neprijatnu ili tešku situaciju, a kada se našalimo na sopstveni račun, stručnjaci tvrde da pomažemo i sebi i drugima i zato je u narodu nastao izraz “smijeh je najbolji lijek”.\nPotpisana inicijativa o uspostavljanju saradnje i prijateljstva između Općine Visoko i Općine Istanbul-Kartal u Turskoj\nPotvrđeno: Hasibu Mušinbegoviću prestaje mandat vijećnika zbog prekršenih pravila CIK-a


CarGo: Nov zakon ne predviđa upotrebu digitalnih aplikacija | N1 Srbija\nCarGo: Nov zakon otežava rad aplikacija za prevoz putnika\n23.07.2018. |18.20 |\nKompanija CarGo saopštila je da je neodgovorna izjava pomoćnika ministra za saobraćaj Saše Stojanovića da "Nacrt Zakona o prevozu putnika ne zabranjuje upotrebu digitalnih aplikacija u delatnostima koje se bave organizacijom prevoza putnika".\nNeke od najproblematičnijih stavki iz nacrta Zakona su – da ne predviđaju digitalnu aplikaciju kao zamenu za tehnološki zastareli taksimetar, a insistiraju i na pečatu, što je suprotno Zakonu o privrednim društvima i naporima Vlade Srbije da se digitalizuje srpsko tržište.\nZakon u Skupštini po hitnom postupku\nCAR:GO zakon It sektor aplikacije\nCrnogorsko ministarstvo Vukosavljeviću: Ne mešajte se u naša pitanja 19.06.2019.\nKeri Lam uputila izvinjenje zbog zakona, ali ne planira da ode s funkcije 18.06.2019.\nPredsednica Vlade Hongkonga izvinila se zbog zakona, demonstranti ne prihvataju 16.06.2019.\nne shvatam što su taksisti u bgd ovoliko povlašćeni ? Pošto sam često u Berlinu mogu vam reći da je taksi u bgd skuplji nego kod švaba. To je sramota u jednoj od najsiromašnijih zemalja u evropi.\nOvo ce tesko da se desi da se Car go ugasi ...pa treba da se budzet puni ,drzavi to nikako neide u prilog rekao bih ,samo su pustili taksiate ili ti njihove predstavnike udruzenja da se malo prime na pricu ,ma daj kome ide u prilog da se likvidira koka koja donosi pare drzavi car go donosi novac placa porez .\nPrvo, nigde nema reči o zabrani poručivanja ili zakazivanja vožnji putem digitalnih aplikacija. Čak štaviše, skoro sva taksi udruženja imaju i nude svoje digitalne aplikacije već godinu i više u nazad i to funkcioniše kao način dobijanja taksi vozila. Jedina razlika je što postojeće aplikacije ne izračunavaju cenu vožnje unapred, jer složićete se, previše je faktora koji utiču kako na putanju, tako i na dužinu vožnje (radovi, gužve, zastoji svih vrsta). Kažu u Car:Go - "ovim zakonom se ograničava dalji razvoj delatnosti prevoza putničkim vozilom, obeshrabruje se korišćenje novih tehnologija, inovativno poslovanje i razvoj konkurencija ne srpskom tržištu"?!? Pa kakva je ovo besmislica? Delatnost je tu, razvijena i funkcioniše. Nove tehnologije su tu i umesto da se IT sektor aktivira i uključi u unapređenje postojećih aplikacija, koriste se bombastični naslovi i izjave da se ne dozvoljavaju inovacije? Onaj poslednji deo rečenice o "sprečavanju razvoja konkurencije" je tek posebna priča. Pa niko nikog ne sprečava da otvori svoju taksi firmu, angažuje (privuče) postojeće taksisite kod sebe i radi posao. Taksimetar ne može biti zamenjen. Tačnije može, ali aplikacijom koja meri pređeni put s čekanjima, a ne da unapred "izračuna" rezultat jednačine sa devetnaest nepoznatih. Dalje, sporan je broj taksija u gradu? I tako se ograničava mogućnost ulaska kvalitetne ponude?!? Iznad napisah, imate firmu, angažujte postojeće taksiste. Kvalitetnijom ponudom naravno. Imajte sve nove automobile, dajte plate i svi će doći kod vas. I dalje oko broja, pa hajde sad hipotetički, da ne bude reguisan ni broj vozila ni cena prevoza. Moguće je da se 48000 ljudi trenutno nezaposlenih, aktivira. Koliko će moći napraviti dnevno? Dve vožnje? Tri? Jednu? A treba servisirati auto, državu, porodicu, život. Da bi kompanije (da, KOMPANIJE) imale izvor pranja novca? Jer zaradu ni te kompanije neće imati tada, a ni plaćati svoje vozače. Isto i sa cenom. Kompanija (da, to su oni sa džakovima para u svakom budžaku) je ta nelojalna konkurencija koju licemerno spominju svako malo. I sa obaranjem cene i radom u minusu, za godinu dana oteraće preduzetnike i uzeti nedovoljno plaćenu radnu snagu, te orgijati kao svi koji kupuju nezdrave firme. Taksista će morati da bude 16 sati u autu da donese minimalac kući. A treba da vozi živ svet. A država umesto da napravi zdravo i domaće okruženje, samo pravi štetu. Dalje, taksi prevoz je specifičan. To je javni prevoz. Taksista mora poznavati grad. Mape su nedovoljno precizne (svako ko se koristio istima to zna), od smerova ulica, izmena, pozicija brojeva itd. Mape taksisti služe samo kao pomoć, nikako ne mogu biti osnova! Mora vozač raditi lekarski pregled obnavljati svake tri godine. Kao profesionalni vozač u autobusu recimo. Ne može svako sa vozačkom dozvolom da sedne i radi javni prevoz! Ljudi, uozbiljimo se i otvorimo oči! Dalje, niko ne spori limo servis. Ali to se naplaćuje po satu. Ako hoćete pređeni put, onda se morate povinovati odgovarajućim propisima. A ne delatnost ova, a po pravilima nečeg drugog. Da se razumemo, dobar broj taksista su idioti. Srazmerno populaciji našeg društva, isti procenat. I umesto da se takvi frikovi ili utuku u mozak ili ukalupe u norme racionalnog ljudskog bića, ovde se samo upada u zamke velikih firmi koje su videle neki nered negde, i odlučila da se ovajde od te situacije. Ne zavaravajmo se da ikome osim sebi žele dobar posao, dobru platu i slično. Jedina nelojalna konkurencija će biti veliki i bahati igrači. A bombastičnim i "popularnim" izjavama i nastupima pred neupućenom javnošću, sebi pokušavaju da prokrče put. Ma koliko neki ne voleli taksiste (rekoh iznad, često opravdano), ovi su mnogo gori. Ne Car:Go, Uber, Yandex, ili bilo ko drugi svojim imenom/nazivom, već svi koji lažu i obmanjuju da bi došli do svojih ciljeva. Država treba pajser u ruke, taksiste pod lupu, ali i oštre propise! Tri osnovna stuba funkcionisanja taksija su brojnost, cena i kontrola. MORA BITI DEFINISAN BROJ - računa se, radi se studija. Ne sme da fali za građane, ne sme da bude nerentabilno za taksistu. MORA BITI FIKSNA CENA - svi da voze po istom cenovniku. Ne sme biti prevarena stranka većom naplatom, a ne sme se ni varati konkurencija nižom cenom. Usluga, vozilo, ljubaznost, dostupnost, higijena - tako da se pridobiju stranke. MORA BITI OŠTRE KONTROLE - kontrola i striktne kazne bez milosti za svakog ko nema dozvolu za rad, ko nema potrebne papire, ko vara mušterije i ko vara kolege. I za kraj, taksi posao je u osnovi preduzetnički posao. Ne smeju u priču ući igrači kojima je taksi samo način pranja para ili iskorišćavanje jeftine radne snage. Država to mora da raskrsti jednom za svagda. Republika Srbija ima zvaničan stav podrške preduzetništvu, zar ne? Upljuvaše se pričajući kako je preduzetništvo osnov zdrave ekonomije u svakoj zemlji. Uporedo s tim imamo izjave iz raznih oblasti gde kompanije (da, KOMPANIJE) napraviše velike cirkuse i probleme kako radnicima, tako i državi. Pa prijatelji moji, znamo li koliko je dva i dva?


DPS: U narednim sedmicama Zeta će dobiti status samostalne opštine | Kodex.ME\nNa današnjoj pres konferenciji Demokratske partije socijalista, na kojoj su učestvovali šef Kluba poslanika DPS Danijel Živković, predsjednica gradske opštine Golubovci Tanja Stajović, predsjednik Odbora DPS Zeta Ratko Stijepović i šef Kluba odbornika DPS Glavnog grada Mihailo Anđušić najavljeno je da će naša partija najvjerovatnije do petka uputiti u skupštinsku proceduru izmjene zakona kojima bi se omogućilo formiranje Opštine Zeta.\n18. 05. 2022 - 13:55 Autor: M. B.\nStijepović je kazao da je stav DPS Zeta da je neophodno ići u pravcu formiranja samostalne opštine Zeta te da je zrelo vrijeme da se formalizuje inicijativa za izmjene i dopune Zakona o teritorijalnoj organizaciji čime bi se taj cilj i ispunio.\n"Sve vrijeme DPS je imao jasan stav povodom ovog pitanja, čemu svjedoči i izrađena Studija i usvojena informacija o izgrađenoj Studiji u Skupštine opštine Golubovci koja je nedvosmisleno potvrdila da Zeta ima sve neophodne kapacitete da obezbijedi još veći kvalitet života njenjim stanovnicima u odnosu na administrativni okvir koji trenutno ima. Vjerujem da je riječ o inicijativi koju treba da podrže svi poslanici u državnom parlamentu.”\nRatko Stijepović, Foto: DPS\nPrema riječima šefa Kluba poslanika DPS-a Danijela Živkovića, cilj je da se u postupku što prije razmatraju ove izmjene.\n''Smatramo da je neophodno što prije razmatrati rješenja na sjednici Skupštine, kako bi se usaglasili i drugi akti. Mi ćemo ova rješenja dati na potpis kolegama iz nove parlamentarne većine i kolegama iz SD-a'', kazao je Živković.\nDanijel Živković, Foto: DPS\nKako je to na presu saopštila predsjednica Opštine Golubovci u okviru Glavnog grada, Tanja Stajović, budžetom je za 2021. godinu opredijeljeno 15.000 eura za izradu studije opravdanosti teritorijalne promjene.\nNakon toga, kako je dodala krenulo se i u sprovođenje studije kroz nekoliko postupaka.\n''Studija je nakon toga dostavljena MJU radi davanja mišljenja. Nakon isteklog roka od 45 dana mi smo poslali dvije urgencije u februaru i maju. Od ministarstva je napokon stigao odgovor koji nije mišljenje nego samo obavještenje'', kazala je Stajović.\nTanja Stajović, Foto: DPS\nStajović poručuje da je u toku je izrada odgovora na sve sugestije koja su dala pojedina ministarstva.\nŠef Kluba odbornika DPS Glavnog grada Mihailo Anđušić kazao je da je neizmjerno zadovoljan što su u prilici da prezentuju inicijativu koja predstavlja ostvarenje sna stanovnika Zete.\n''Za razliku od naše političke konkurencije i većeg broja političkih subjekata koji su se ovom temom bavili na nivou politikanstva i dnevnih prepucavanja, kada se DPS dohvati nekog posla ona ga i završi'', kazao je Anđušić.\nMihajlo Anđušić, Foto: DPS\nKako je dodao, još 2017. godine podržali su priču u koju su krenule kolege iz opštine Tuzi, a sada su se, kako je naveo, stekli uslovi da i Zeta dobije svoju opštinu.\n''Tada smo podržali tu odluku, a intimno sam smatrao da tajming nije dobar, ali je svakako priča s kojom u budućnosti treba da ide i opština Golubovci kada za to dođe vrijeme. Taj momenat je sada došao i stvorile su se ozbiljne pretpostavke za takvu inicijativu. Dragi moji Zećani već u sedmicama koje su pred nama, ako ostali politički subjekti podrže našu inicijativu, a ja smatram da ne postoje dovoljno dobri razlozi da se ova inicijativa ne usvoji'', poručio je Anđušić.


Spremili su mi omču, trebalo je samo da stavim glavu\n"Ja se prema njima neću ponašati kao što su se oni ponašali prema meni, niti ću ostavljati prijatelje i saradnike", kaže za "Vijesti" Porobić.\n14.08.2011. 08:28h Ažurirano: 14.08.2011. 08:28h\nČovjek koji je predvodio crnogorske vaterpoliste do zlata u Malagi, jedine medalje u kolektivnoj konkurenciji u bilo kojem olimpijskom sportu od sticanja nezavisnosti Crne Gore, više nije na kormilu reprezentacije. Petar Porobić od juče nije selektor Crne Gore, podnio je ostavku na tu funkciju na sjednici Upravnog odbora na kojoj je trebalo da se glasa o povjerenju selektoru.\n"Bili su mi pripremili omču, a trebalo je da ja samo stavim glavu. To mi je bilo jasno kada sam vidio ljude koji mjesecima nisu dolazili na sastanke, a ovaj put su se pojavili da dignu ruku za moju smjenu. Kad sam, takođe, vidio da ćute ljudi koji su mi do juče bili najbliži saradnici i da se samo iščekuje glasanje, bilo je jasno da se čeka odstrel. Ja sam im se, naravno, zahvalio na saradnji i rekao da idem iz vaterpolo organizacije jer mi je sve bilo jasno. Nisu kazali ni “hvala”", kaže za “Vijesti” Porobić.\nTrofejnog stručnjaka posebno je pogodila jedna stvar.\n"Bilo je očigledno da je sve ranije dogovoreno, iako se ovdje se ne radi ni o političkim strankama ni o parlamentu. Ovdje se radi o sportu, i to sportu koji je bio ponos Crne Gore, a ja smatram da sam neko ko je imao značajan doprinos u crnogorskom vaterpolu i crnogorskom sportu. Sve su to zaboravili, sve pohvale i ordene koje su mi davali. To me ne amnestira, ali obavezuje na jedan drugi, ljudski odnos. Ako su već željeli to da odrade, mogli su da to fino “upakuju”, da ja odem i da tako počne stvaranje fronta za spas crnogorskog vaterpola koji sam ja pokušavao da napravim, ali nisam imao podršku".\nSada već bivši selektor napustio je sjednicu prije glasanja o njegovom povjerenju, ali i nakon njegove ostavke članovi Upravnog odbora izjašnjavali su se o povjerenju.\n"To je četvrti put za godinu da se Upravni odbor izjašnjava o meni. Znači, sve drugo je fantastično i idealno, samo je Petar Porobić sa toliko trofeja i svime onim što je uradio za crnogorski vaterpolo, tako veliki problem da se četiri puta glasa o povjerenju. Ajde, prihvatam i to, ali od ljudi koji nešto rade i doprinose, a svakako ne od ljudi koji su juče došli u Upravni odbor i to samo da dignu ruku i izvrše kaznu. Formirali su do juče nezamislivu koaliciju, sa ciljem da mene maknu. To je dobar znak, valjda će taj front sada da povede crnogorski vaterpolo ka boljim danima. U svakom slučaju ja se prema njima neću ponašati kao što su se oni ponašali prema meni, niti ću ostavljati prijatelje i saradnike".\nU dobrom dijelu crnogorske vaterpolo javnosti, čini se, ostavka Porobića juče je slavljena više nego da je osvojeno zlato u Šangaju, što samo po sebi dovoljno govori o našem mentalitetu...\n"Već godinu sam svjestan da mi više ljudi odmaže nego pomaže, da se stvorio front sa tim ciljem. Međutim, stalno sam živio u uvjerenju da ćemo naći kompromis i oformiti zajednički tim za dobrobit vaterpola. Sada se pitam šta bi bilo da sam i juče dobio povjerenje. Bilo bi još gore, stvari bi nastavile da ideu istim tokom. I zato mislim da nema potrebe da ja kočim neke procese koji idu ka boljitku. Ako je moja žrtva doprinos tome, potpuno iskreno pozdravljam tako nešto. Samo kažem da je postupak trebalo odraditi korektno, a to je potpuno izostalo".\nZanimljivo da su čelni ljudi VPSCG više puta ponavljali da Porobić ima puno povjerenje i kada su rezultati bili slabiji a ekipa neuporedivo jača nego u Šangaju, da je identično bilo i uoči odlaska u Kinu...\n"Pogledajte samo intervjue koje su u posljednjih mjesec dana dali predsjednik Srđan Kovačević i ostali čelnici Saveza. To je potpuna kontradiktornost sa onim što se juče desilo. A što se u međuvremenu dogodilo - samo Svjetsko prvenstvo za koje svi znaju da ekipa nije bila kompletna i za koje sam imao, slovom i brojem 12 dana priprema sa novom ekipom. Odjednom se zaboravilo zlato iz Malage, i zlato iz Podgorice sa finalnog turnira Svjetske lige, i prvo mjesto u kvalifikacijama za Olimpijske igre, i četvrto mjesto u Pekingu. Ako javnost to i može da zaboravi, ljudi iz Saveza to ne smiju. U tom slučaju jasna je namjera da je odluka donijeta, a da se onda traže dokazi. Boli me, međutim, što me nakon ljudi sa kojima sam blisko sarađivao proteklih godina, nisu nazvali nakon toga. Zvalo me nekoliko igrača i ljudi iz ostalih federacija, ali moji dojučerašnji saradnici - ne!"\nZašto - pitanje je na koje nema odgovora.\n"Uvijek sam pokušao da nađem zajednički jezik sa svima, mislim da sam puno pomogao i onim igračima koji nisu ušli u reprezentaciju, a siguran sam i to s ponosom mogu da kažem u trenutku kada idem iz crnogorskog vaterpola, da sam čovjek koji je najviše pomogao crnogorskim trenerima. Da nađu posao kada ga nisu imali, da im otvorim vrata u svijetu, mislim da mnogi treneri koji su imali mnogo veće rezultate od mene nisu uradili ni približno ni za trenere ni za igrače".\n• Zamjerano Vam je što ste doveli Šefika, pored Šćepanovića i Radića...\n"Napominjem da nijednu odluku nisam donio sam, da nijedna odluka nije donijeta a da se nisam konsultovao sa čelnicima Saveza. Ni odluku o Šefiku nisam donio sam, već u dogovoru sa čelnicima Saveza. Mi nemamo trećeg golmana i smatrali smo da sa dva golmana ne možemo da pravimo ozbiljan koncept, jer ako se jedan od golmana povrijedi, mi nemamo alternativu. Zajednički smo procijenili da bi Denis bio od koristi i oprijedili smo se za tako nešto. Isto tako mislim da Miloš Šćepanović, koji je '82. godište, sigurno ima prostora da i poslije Olimpijskih igara bude perjanica jedne nove ekipe. Na drugoj strani Denis je imao, želju, motiv i inat da se dokaže u drugoj sredini. Ali, i u ostvarenju tog zadatka bilo je toliko problema da o tome ne bih govorio".\n• Po kuloarima Vam se prigovaralo i zbog toga što neki igrači nisu nastupali za reprezentaciju, u tom kontekstu pominjalo se i ime Vlada Gojkovića, te povrijeđenih Borisa Zlokovića, Mlađana Janovića...\n"Vrlo je nezahvalno da u ovom trenutku govorim o tome. Ko malo bolje zna moje privatne relacije sa igračima, zna da to nema veze sa istinom. Tako se pričalo i za Aleksandra Radovića, pa smo ga vratili. Ako jedan igrač ne igra, možda ima neki drugi problem a mi smo željeli da prođe izvjesno vrijeme da vidimo mogu li ti problemi biti prevaziđeni. Konkretno, sa Vladom Gojkovićem nisam imao nikakav sukob, prije svega Vlado je počeo da igra kod mene, kad sam ja došao u Jadran. Da ne govorim o nekim drugim privatnim relacijama. Smatrao sam, kao što je to slučaj i u drugim reprezentacijama, recimo Mađarskoj, Hrvatskoj, Italiji, Španiji..., da se neki igrač u određenom trenutku osjeti umoran, zasićen, preskoči neko takmičenje, pa se vrati. Ne vidim zašto se oko toga pravila drama. I Radović je imao određenih dilema pa se vratio, mislim da bi se tako moglo uraditi i sa drugim igračima, a želio sam da pokušam da za Olimpijske igre vratim i Gojkovića. Što se tiče onih koji su odsustvovali zbog povreda, najbolji specijalisti bivše Jugoslavije su kazali da su ti igrači povrijeđeni i da zdravstvene probleme moraju da rješavaju operacijama. Evo, Aleksandar Ivović je odstupio od toga, rekao je: “Ne, ja hoću da igram”, i na kraju što je postigao - pored ogromne volje i zalaganja, ne samo što nije imao učinak kakav je i sam očekivao, nego se povreda toliko pogoršala da je operacija neminovnost. To je samo potvrda da je sve te igrače trebalo uvažiti. U krajnjoj liniji, ako neki igrač i ne igra, ma ko to bio, pa valjda ne bira igrač selektora nego je obrnuto".\nNijedna odluka, kaže Porobić, nije donijeta a da neko nije bio nezadovoljan.\n"Sve što sam pokušao da uradim, bio sam onemogućen. Pred Šangaj nismo imali nikakvu selekciju, ostali smo na svega 13 igrača. Među tih 13 je bio i dao aktivni doprinos Toni Petrović. A tražili su da Tonija Petrovića maknem, jer dugo nije igrao za klub! U drugim Savezima, a imate primjera koliko hoće, ne odriču se takvih igrača koji imaju spor sa klubom ili ne treniraju, a zbog svakoga kojeg sam ja prihvatio i pokušao da ga sačuvam da bi i reprezentacija bila jača, ja sam kritikovan. S druge strane niko se nije pitao zašto taj igrač ne igra. Čak i za Svjetsku ligu okupljali smo se u subotu, pred utakmicu, da ne bi ekipe imale alibi kako im je reprezentacija kriva za klupske rezultate. U Italiji te probleme nisu imali, okupljali su se svakih 15 dana. O takvim stvarima mogao bi da pričam ko zna koliko, ali mislim da je to nepotrebno, jer onaj ko je to trebao da čuje i sprovede, preko noći to više nije želio da čuje", kaže Porobić, višestruki svjetski i evropski prvak i osvajač bezbroj titula i medalja na svim velikim takmičenjima".\nNeki ništa nisu radili ali su stavili tačku\nPorobić nabraja šta je sve urađeno od sticanja nezavisnosti.\n"Trebalo je napraviti reprezentaciju nakon razdvajanja Crne Gore i Srbije, zadržati igrače koji su trabali da idu iz crnogorske reprezentacije, napraviti međunarodni kalendar, obezbjediti sredstva za početak rada reprezentacije, formirati tim, stručni štab, mlade reprezentacije - sve to odradilo je nas troje-četvoro. Neki koji su danas glasali nikad ništa nisu pomogli u bilo čemu od svega toga, ali su se potrudili da stave tačku", zaključio je Porobić.\n06.07. 20:31 h\t18189\n07.07. 10:00 h\t13428\n06.07. 18:55 h\t12701\n06.07. 22:17 h\t11609\n06.07. 14:19 h\t7600\n07.07. 08:24 h\t11