IZRAČUNAJTE ŠTA VAM PREDVIĐA BROJ ŽIVOTNE STAZE - Webastrolog\nIZRAČUNAJTE ŠTA VAM PREDVIĐA BROJ ŽIVOTNE STAZE\nNUMEROLOGIJA 17 maj 2019\nNumerologija pokazuje životni put - izračunajte broj vaše zivotne staze i otkrijte kakva sudbina vas prati od rođenja! Može li se nečiji životni put svesti u samo jedan jedini broj? I što nam on otkriva o nekom? Stručnjaci za brojeve kažu da može, jer simbolika broja stara je koliko i čovek. A svaki čovjek rođen je određenog datuma iz kojeg se može izračunati i vidjeti njegova glavna životna putanja.\nKod onih čiji je život obeležen dvojkom, prevladava saradnja i jedna vrsta smirenosti, a koji put i pasivnosti. Ovo su ljudi koji nabolje funkcioniraju u paru i izrazito su talentovani za diplomaciju i saradnju uopšte. Uvek im je lakše da deluju u društvu, pa ih samo ponekad možete naći same. Razvijaju se i uspevaju postepeno i kod njih nema nekih skokova. Čitajući njihove biografije, one mogu delovati prilično konvencionalno, ali i sigurno. Marljivim i strpljivim pristupkom i tolerancijom, oni uz druge postižu svoj maksimum.\nŽivotna staza pod obeležjem petice puna je bogatih, a koji put i neočekivanih događaja. Ovi ljudi su kreativni i sposobni za velike strasti. Znaju od ničega napraviti pravi događaj, pa su omiljeni među ljudima, jer stvaraju one vibracije da se uvek nešto zbiva. Ali, događanja koja oni prolaze mogu ići na obe strane, pa kroz život znaju proći i najneverovatnije neugodne dogodovštine. Kako su smeli, ništa im nije nemoguće, a s vremenom razviju veliku prilagodljivost, pa nekako uspevaju da prođu korz sve što ih snađe.\nOvim ljudima važna je ravnoteža. Često puta kroz život nađu se u poziciji da mogu ili čak moraju izabrati između dve ili više varijanti. Njihov izbor svoje budućnosti zahtijeva od njih i preuzimanje odgovornosti za ono u što su se upustili. Zato njihov put uvek može otići u dva smera - onaj koji je dobar ili onaj koji nije dobar za njih, a posledice preuzimaju sami. Vrlo su sposobni živjeti s drugima, važan im je brak, ljubav i obitelj, jer tu nalaze svoju pravu ravnotežu, a takođe su često i smireni i prilagodljivi. Trenutak odluke za njih je ključ njihova daljnjeg puta u životu.\nStaza ovih ljudi obeležena je jasnim i moćnim delovanjem. Imaju smisla za materijalno i obično uspevaju u poslu, no nisu bez rizika. U životu se mogu zateći i u opasnim situacijama ili dvojbama iz kojih iz izvlači samo njihova hladnokrvnost, izdržljivost i snaga. Obično nakon izazovnih i rizičnih događaja stiču stabilan položaj, a neretko i bogatstvo. Ono s čim se još mogu suočavati jesu zdravstvene tegobe, ali oni su spremni i na to, pa neretko uspevaju da izvuče živu glavu tamo gde drugima to ne polazi za rukom.\nJoš jedan u nizu svetih brojeva, devetka uvek obećava. Ovo su nepopravljivi idealisti i plemenite duše kojim je strano sve što je nisko i podlo. Koji put su naivci, ali takođe u takvom svom pristupu, imaju i sreće, poput deteta. Skloni su daljinama, visinama i dubinama, pa sve što nema kraja, njihovo je područje. Često se to manifestuje i kroz život ispunjen doslovnim putovanjima ili putevima duše, koja im daju široke horizonte, pa su ovo najmoćniji filozofi, istraživači, i ljudi velike tolerancije. Izrazito su otvorena duha i veliki humanisti. Uvijek slede svoje ideale, a znaju da se izdignu iznad problema. Hrabri su i vole ljude.\nŽivotna staza ovih ljudi sadrži u sebi velike planove, no uvijek pristunu crtu isključivosti. Sposobni su zračiti uticajem na druge ljude, pa mogu ostvariti veća djela. No istovremeno, ne podnose nikakvu vrstu sputavanja, što ih može dovesti da igraju na sve ili ništa. Takav hod po rubu zna za posljedicu dati faze većih uspjeha, kao i većih neuspjeha, pa je njihova životna staza neretko obeležena velikim usponima, kao i velikim padovima. No zbog snažnog karaktera, oni opet iznova nastavljaju graditi porušeno i svojom voljom opet se uzdižu do vrha, pa priča opet ima svoj nastavak. Gore-dole-gore, itd,...\nOvaj broj zatvara mnoge cikluse i nagovještava životnu stazu velikih i globalnih pregnuća. To su obično ljudi koji imaju natprosječne sposobnosti i primereno njima, neretko dobiju priliku da deluju na univerzalnom nivou za opšteeljudsko dobro. Zbog takvih svojih osobina i zahteva koje pred njih postavi njihov put, oni najčešće zanemare vlastite interese i deluju na velikim projektima važnim za društvo uopšteno. Njihova staza obeleežena je mnogobrojnim aktivnostima u kojim dolaze do izražaja njihove odlične sposobnosti, a posledice su dela koja pamte generacije.


Ulice Vase Smajevića i Igmanska mesec dana u mraku - InfoVranjske\nin Glavne vesti 2\nDve poznate vranjske ulice u širem centru grada, između Odžinke i Saraine, Vase Smajevića i Igmanska, već mesec dana su bez uličnog svetla, javljaju portalu InfoVranjske.rs žitelji pomenutih ulica.\nOve ulice sablasno izgledaju noću, mrak ih je zavio u tamu zajedno sa brojnim kućama, pa se Vranjanci koji žive ovde ne usuđuju da bez preke potrebe izlaze iz svojih domova.\nDelegacija građana iz ulica Vase Smajevića i Igmanske najpre su se obratile Elektrodistribuciji u Vranju, tu su im rekli da oni nisu odgovorni za uličnu rasvetu, već je to JP „Urbanizam i izgradnja Grada Vranja“.\nStanovnici ovih ulica u više navrata su se obraćali „Urbanizmu“, ali bez rezultata, pa su Vase Smajevića i Igmanska i dalje u mraku i to u trećoj deceniji 21. veka.\nNe čudi nas što su odgovorni za ulično svetlo ovako nemarni prema našim ulicama, budući da se sećamo da su se slično ponašali kada je Vranjem zavladao totalni mrak, u avgustu 2019. i julu 2021. godine, zaključuju ogorčeni žitelji Vase Smajevića i Igmanske.\nMrak Rasveta Ulice Vase Smajevića\nNoćni čovek\t13/06/2022\nDa su samo te ulice,cela Gornja čaršija,od Amama pa do zadnjih kuća prema Pržaru nema ulicnu rasvetu već mesec dana,imala je,ali su došli stručnjaci i neke radove vršili i od tada nema,mesec dana se prijavio kvar na više adresa i nikom ništa.\nKad se desi nešto tada će reagovati i doći svi da vide\nKo nam vodi grad dobri smo.\nDonjovranjski mucenik koji mesi pogacu za gradsku slavu I misli da ce.bog da mu oprosti grehove\ngrdno se vara.\nA najgori Gradonacelnik od kad. Vranje pamti poveo svoje dete I uvlaci maloletnika u teske kletve napacenog naroda.\nShvatite bezbozjaci proci ce I Vase imate primer Antica.


Кonkurs Opštine Veliko Gradište za sufinansiranje medijskih projekata - Sindikat novinara Srbije\nКonkurs Opštine Veliko Gradište za sufinansiranje medijskih projekata\nJavni poziv (Кonkurs) se raspisuje radi pružanja finansijske podrške medijskim sadržajima koji doprinose ostvarivanju javnog interesa u oblasti javnog informisanja, definisanog članom 15. Zakona o javnom informisanju i medijima.\nVIII OBJAVLJIVANJE ODLUКE O RASPODELI SREDSTAVA


Šef kancelarije Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) u Beogradu dr Marjan Ivanuša, ukazao je da je najbolja zaštita od korona virusa vakcinacija, naglasivši da niko sa sigurnošću ne može da potvrdi da je moguće u potpunosrti iskorijeniti ovaj virus.\nTalibani raketama pogodili aerodrom u Avganistanu: Vlasti prekinule sve letove\nIzlazi pred sud 76 godina nakon Drugog svjetskog rata: Ročište bivšem čuvaru koncentracionog logora u oktobru\nBivšem čuvaru u koncentracionom logoru Zaksenhauzen u blizini Berlina biće suđeno na jesen, 76 godina nakon završetka Drugog svjetskog rata.\nNenad Aleksić Ša i njegova djevojka Tara Simov, sa kojom je svoju suprugu Ivanu prevario u rijalitiju, na meti su sajber nasilja, te svakodnevno dobijaju jezive pretnje nakon izlaska iz rijalitija\ndigitalna srpska 2 sata\nGugl primorava svoje korisnike da ažuriraju stare android uređaje.\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik poručio je da se Republika Srpska neće povući ni pedalj u političkoj borbi u vezi sa nametanjem odluke Valentina Incka i da ga raduje pojačana svijest i odgovornost svih političkih faktora u Srpskoj.\ndruštvo 2 sata\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH većina puteva jutros je prohodna, a vozačima se savjetuje da zbog velikih vrućina izbjegavaju putovanja u najtoplijem dijelu dana, saopšteno je iz Auto-moto saveza Republike Srpske.\nSrpska pravoslavna crkva (SPC) sutra će proslaviti Svetog proroka Iliju - Ilindan, koji je veoma poštovan svetitelja u srpskom narodu i cjelokupnom pravoslavlju kao strog i nepokolebljiv propovjednik hrišćanskih vrijednosti.\nŽena i dvoje djece povređeni su u saobraćajnoj nesreći u Nišu, kada je "golf" niških registarskih tablica, koji je vozila povrijeđena sletio u trafo polje pod visokim naponom.\nDženifer Lopez nikada nije izgledala bolje, vjeruju brojni njeni obožavatelji. Ima tijelo kao isklesano, ali joj su joj i koža, kosa i lice ljepši nego ikad. Sigurno da dio razloga leži i u dobroj genetici, ali pjevačica i glumica ne posustaje u tretmanima koji prirodne atribute održavaju i naglašavaju.\nPjevačica Svetlana Ceca Ražnatović rešila je da promijeni imidž, pa je pratioce na Instagramu iznenadila promjenom.\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH danas će biti veoma vruće sa temperaturom vazduha do 41 stepen Celzijusov, a popodne i uveče na krajnjem zapadu, sjeverozapadu i sjeveru biće uslova za lokalne pljuskove i grmljavinu, a moguće su i lokalne nepogode.\ndruštvo 3 sata\nOko 30 odsto zdravstvenih radnika u Srbiji se još uvijek nije vakcinisalo protiv korona virusa, a dr Radmilo Petrović, čuveni epidemiolog smatra da je jedan od razloga taj što su oni upoznati sa nusefektima, koji su postojali za neke davnašnje vakcine, pa sada generalizuju problem.\nReagovala i Bijela kuća: Amerika poziva predsjednika Tunisa na brz povratak demokratskom putu\nAmerički savjetnik za nacionalnu bezbjednost Džejk Saliven, pozvao je predsjednika Tunisa na brz povratak "demokratskom putu", nakon što je uzurpirao političku moć prije nedelju dana, saopštila je Bijela kuća.\nRuska ljepotica stadion napustila u invalidskim kolicima i morala dati uzorak za doping test\nDarija Klišina je na Olimpijske igre u Tokio doputovala sa velikim ciljevima, ali je zbog povrede završila takmičenje u kvalifikacijama discipline skok udalj.\nVatra se SPUSTILA DO MORA: Zbog požara evakuisana četiri sela u Grčkoj\nOd posljedica virusa preminula jedna osoba: Njemačka bilježi povećan broj zaraženih\nU Njemačkoj je zabilježen porast broja slučajeva kovida-19, saopšteno je danas iz Instituta Robert Koh za infektivne bolesti (RKI).\n"IZNENADILA SAM VAS" Ivana raspoložena i fokusirana na finale


TEŠKA ISPOVEST ACE PEJOVIĆA: Iz sve snage sam vrištao i molio je da ne umre!\nPrilikom gostovanja u jednoj našoj poznatoj emisiji, Pejović je prepičao detalje jednog od najtežih iskustava u životu.\n- Biljana je bila zdrava žena, nikad nije imala problema, nije ni znala da ima te aneurizme. To je kao jedan balon koji se stvori na krvnom >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << sudu, ona je imala to urođeno i to dve na očnim aortama. Tri dana se žalila da je glava bolela, ali ništa nešto drugačije nego inače. Taj dan samo se srušila u amfiteatru pred studentima dok je držala predavanje i odmah su je odveli u Urgentni centar. To iščekivanje tamo, dok ona leži na stolu, ću zauvek pamtiti. Te ružne scene koje čovek mora da gleda, kako iznose svakih pola sata po jedno telo u crnim kesama, samo sediš i čekaš i prolazi ti kroz glavu da doktor izađe i kaže tebi "to je to". Tad sam zvao, pošto imam puno prijatelja doktora sa kojima se družim, i odmah su mi pritekli u pomoć.\n- Doduše, jedna mlada doktorka me je uvela unutra, tad nisam znao uopšte šta su aneurizme, bila je mlada pa mi je delovala neiskusno, ali ne zameram joj. Ona je rekla, da se ona pita, ona bi je ostavila da je prati do ujutru, što bi bilo 100 odsto kobno za nju, jer je morala odmah na operaciju. Od 1.000 jedno preživi, kad pukne aneurizma, to su mi kasnije rekli. Onda je došao moj prijatelj i doktor Zoran i brzo su je prebacili na neurohirurgiju i tu je doktor Tasić prihvatio i danas sam mu zahvalan kao bratu. To se sve dešava u 12 uveče - pričao je pevač, pa nastavio:\n- Posle operacije bilo je užas videti je kako leži obrijane glave, sa rezovima. Posle toga užas je bio klincima objasniti šta su mogući scenariji. Nisam dozvolio nikome da mi dolazi kući, hteo sam da budem sam sa svojom decom, i onda sednem, zagrlim ih i kažem - možemo da ostanemo bez mame, ali sve to prođe, izdrži nekako čovek. Sve vreme mi je bila na pameti ta Cecina pesma "Živ se čovek na sve navikne". Te prve večeri, od stresa ili čega već, desi se da starija ćerka ima neko trovanje, spava u kupatilu pored šolje. Srednja ima problem sa zubom, najmlađa dobije temperaturu u pola noći. Zovem doktora da da infuziju starijoj ćerki i onda kad ih smestim u krevet, odem u svoju sobu i iz sve glasa se derem i vrištim i molim Bilju da ne umre i da me ne ostavi - ispričao je Pejović.\n- Tri meseca nakon operacije traje njena borba. Prvih mesec dana pričala je nepovezano, ljudi posle toga ponovo uče da pričaju, da hodaju. Ona jako voli muziku i onda sam joj puštao Merlina, nema ona pojma gde je, ali pevuši. Kad je mogla da ustane, uzmem je pa onako plešemo po bolničkoj sobi. Ona se ne seća ničega, ali pleše. Ta tri meseca u njenom životu su izbrisana u njenom pamćenju. Kad je došla kući nije znala gde se nalazi. Nepovezano je pričala stalno, često sam zvao doktora da vidim da li je to normalno i do kada bi moglo da traje. Puno sam išao u crkvu i molio se, i mislim da mi je to pomagalo, nalazio sam tamo mir. "Vratila se" kad je doživela blagi šok jer je videla kako izgleda, pogledala se u ogledalo i rekla nam: "Pa dobro, mamu vam vašu, pa jel vidite na šta ličim, što mi niste bar obrve i nausnice počupali?". Mi smo se smejali, tu se brinemo da li ćeš preživeti, a ti brineš o nausnicama - otkrio je pevač.\n- Od tad sam promenio mnoge stvari, imao sam ljude sa kojima nisam govorio, bio sam prgav, ali sam od tad spustio loptu i izmirio se sa svim ljudima. Pružio sam im ruku i mislim da je praštanje jedna vrhunska hrišćanska osobina i da treba da praštamo. Život je previše kratak da bismo ga koristili za ljutnje i mržnje - završio je Pejović.


Koronavirus se proširio na skoro 40 zemalja sveta – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Koronavirus se proširio na skoro 40 zemalja sveta\nin Aranđelovac 27/02/2020\nKoronavirus se proširio na skoro 40 zemalja sveta. Preminulo je 3.000 ljudi, inficirano 81.000. Virusa nema jedino na Antarktiku, a u regionu najkritičnije je u Italiji. U Hrvatskoj je potvrđeno da je obolelo troje ljudi koji su boravili u Italiji. Prvi slučajevi zabeleženi su u Rumuniji, Grčkoj i Severnoj Makedoniji, kao i Danskoj.\nSrpski državljani koji se nalaze na kruzeru „Dajmond princes“ u Japanu, a koji nisu pozitivni na koronavirus, danas bi trebalo da napuste brod. Oni će nakon iskrcavanja ostati još 14 dana u karantinu u Japanu Ministarstvo zdravlja od danas će dva puta dnevno objavljivati sve informacije u vezi sa koronavirusom.Informacije će biti objavljivane u 8 i 18 časova na sajtu Ministarstva na adresi covid19.rs\nPrethodna: Ljudi govore – četvrtak 27.februar.2020\nSledeća: Sutra 12.sednica Skupštine opštine Aranđelovac


Prosečne cene čuvanja dece u različitim državama - Supersiterka.com\nProsečne cene čuvanja dece u različitim državama\nOdređivanje cene čuvanja dece može biti naporno i veoma stresno za bebisiterke početnice, jer cena zavisi od mnogo različitih faktora. Potrebno je da pronađete cenu koja će biti atraktivna za roditelje, ali ipak ne i preniska, jer želite i treba da zaradite pristojan novac.\nOvaj članak vam može pomoći da odlučite koliko ćete naplaćivati svoje bebisiterske usluge, ili bar šta da uzmete u obzir prilikom određivanja vaše bebisiterske cene.\nPrikupili smo informacije o prosečnim cenama bebisiterskih usluga na našim platformama u različitim državama širom Evrope da bismo vam pomogli da odlučite kolika bi bila vaša bebisiterska satnica.\nBebisiterke u proseku traže:\n4,91€ po satu\n34,34€ po danu\n582,32€ po mesecu\nU proseku, nadoknada za čuvanje dece koju poslodvaci nude je nešto niža po satu i po danu:\n4.11€ po satu\n32,75€ po danu\n589,13€ po mesecu\n4.47€ po satu\n22.50€ po danu\n534,4€ po mesecu\nU proseku, poslodavci nude sasvim drugačiju nadoknadu za bebisitere u sve tri kategorije:\n3,97€ po satu\n34,17€ po danu\n506,25€ po mesecu\nEstonija je zemlja sa nešto višim životnim standardom zbog čega bebisiterke u proseku traže:\n6,66€ po satu\n46,81€ po danu\n736,10€ po mesecu\nNadoknada čuvanja dece u proseku je nešto niža:\n6,07€ po satu\n38,88€ po danu\n664,87€ po mesecu\nBebisiterke u Sloveniji prosečno traže:\n7,67€ po satu\n387,50€ po mesecu\nU ovoj državi, mesečne cene su mnogo niže nego u drugim državama, ali je zato satnica viša. To nam pokazuje da se bebisiterke retko angažuju na mesečnom nivou, već je to uglavnom u određenim prilikama kada roditelji odu u izlazak ili nešto tome slično.\nNadoknada koju poslodavci u proseku nude:\n6,43€ po satu\n17,50€ po danu\n428,13€ po mesecu\n32.54 kuna po satu (4,32€)\n207.50 kuna po danu (27,54€)\n3287.49 kuna po mesecu (436,39€)\nNadoknada koju nude poslodavci u proseku je:\n28.64 kuna po satu (3,8€)\n187.05 kuna po danu (24,83€)\n3256.45 kuna po mesecu (432,27€)\nDakle, šta utiče na cenu usluga čuvanja dece?\nBrojne stvari će uticati na vas kada budete određivali cenu čuvanja dece, ali igraju ulogu i pregovori sa roditeljima.\nEvo liste od 13 faktora koji mogu da utiču na vašu cenu.\n1. Država i grad\nKao što ste mogli da vidite u prethodnom delu teksta, cene bebisiterki se razlikuju od države do države.\nU zavisnosti od životnog standarda, razlike između prosečne zarade i potrošačke korpe, i ostalih ekonomskih pokazatelja, bebisiterke će imati veće ili niže cene po satu, nedelji ili mesecu.\nMeđutim, to je samo prosek.\nDakle, možete da se raspitate i pokušate da saznate koliko druge bebisiterke iz vaše okoline naplaćuju svoj rad. Na taj način možete da stvorite sebi predstavu, opšti okvir ili polaznu tačku vaše cene.\nCena usluga čuvanja dece može dosta da se razlikuje od bebisiterke do bebisiterke, pa biste mogli da ih pitate kako su odlučile da formiraju cenu.\nZatim, uzmite u obzir i druge faktore, poput vašeg iskustva, godina i broja dece koju treba da čuvate itd, kako biste odredili individualne cene za svaku porodicu koju upoznate.\nKada imate nekoliko godina iskustva u čuvanju dece, verovatno ste se susreli sa mnogo raznih neočekivanih situacija i sada znate šta da radite ako se nešto slično ponovo desi.\nBebisiterke sa iskustvom znaju kako da se nose sa dečijm ponašanjem bez izazivanja napada histerije. One znaju kako da komuniciraju sa decom da bi dan ili noć protekli što je moguće mirnije.\nZbog toga iskustvo mnogo utiče na cenu.\nTo ne znači da su bebisiterke bez iskustva loše - one bi samo možda češće zvale roditelje koji pokušavaju da se opuste tokom slobodne večeri, jer bi moglo da dođe do situacije kada bebisiterke bez iskustva ne znaju šta treba da urade.\nTakođe, i iskustvo može da bude različitog tipa. Na primer, možete da imate višegodišnje iskustvo sa novorođenčadima i mališanima, a da nikada niste čuvali predškolce i baš vas zove porodica sa predškolcima. Uzmite to u obzir, takođe.\nUzmite u obzir svaku godinu iskustva koju imate kako biste malo povećali svoju bebisitersku platu. Neki roditelji žele samo bebisterke sa iskustvom, da bi imali mira dok uživaju u svojim slobodnim večerima.\nNavedite svaki trening koji ste imali kako biste mogli da se kotirate kao što bolja bebisiterka. Roditelji bi trebalo da znaju da imate određene kvalifikacije.\nAko ste ikada radile u vrtiću ili ste završile neke kurseve pedagogije ili čak fakultet - vi ste visoko kvalifikovana bebisiterka koja bi trebalo da naplaćuje svoje usluge više od drugih.\nTakođe, kurs CPR-a (reanimacije) i sertifikati o prvoj pomoći su prilično važni za neke roditelje, pa ako ih imate, ne stidite se da ih spomenete.\nDok razmatrate koliko da podignete vašu cenu jer imate neke od završenih kurseva i kvalifikacija, trebalo bi da uračunate koliko ste novca potrošili da biste ih dobile i koliko ste vremena utrošile da ih steknete.\nNe samo da vam vaše kvalifikacije omogućavaju da povećate cenu, već će vas i one izdvojiti od mnogih drugih bebisiterki koje na papiru roditeljima deluju veoma slično.\nImate specijalizovane veštine i u njih ste uložili vreme. I vi i roditelji trebalo bi da cenite uloženo vreme, predanost i znanje.\nOvaj faktor je obično povezan sa iskustvom, jer jednostavno ne možete biti premladi i imati godine iskustva.\nNeke 18-godišnje bebisiterke tek počinju, a neke 15-godišnje bebisiterke imaju mlađu braću i sestre koje godinama čuvaju.\nDok pregovarate sa roditeljima, možda ćete primetiti da će očekivati određenu količinu iskustva na osnovu vaših godina.\nPretpostaviće da bi mlađe bebisiterke trebalo da imaju niže cene.\nTo ne znači nužno da bi trebalo da smanjite cenu ako ste mlađe od svojih koleginica. To samo znači da na intervjuu morate dodatno da istaknete nivo svog iskustva i ozbiljnosti.\nTo biste mogli da učinite tako što ćete postaviti nekoliko dobro promišljenih pitanja, poneti sa sobom komplet prve pomoći, poneti sertifikate koje ste stekli tokom vremena, i tome slično.\n5. Broj dece koju čuvate\nAko čuvate dvoje ili više dece odjednom, to ne znači da treba da udvostručite cenu.\nIako više dece znači više odgovornosti, više posla, više nereda za čišćenje, više aktivnosti koje treba organizovati i slično, vaš dan neće biti dvostruko ili trostruko teži.\nU zavisnosti od starosti dece, moraćete da otkrijete ili odlučite zajedno sa roditeljima šta će biti vaše dužnosti. Na osnovu toga možete da odlučite koliko treba da naplatite.\nKao opšte pravilo, možete uzeti dodatnih 1 ili 2 evra na satnicu za svako dodatno dete koje ćete čuvati.\n6. Starost dece\nČuvanje odojčadi, male dece, predškolaca i dece školskog uzrasta potpuno je različito i različiti uzrasti dece će zahtevati različitu količinu vaše pažnje.\nOdojčadi i maloj deci će možda biti potrebna sveprisutna pažnja i briga, jer morate da ih nahranite i menjate pelene gotovo svakog sata, ili da pazite da se ne povrede ili ne polome nešto u kući dok uče kako da hodaju.\nMališani imaju tendenciju da dodiruju sve što vide i stavljaju stvari u usta, pa ćete morati pripazite na njih kako ne bi uhvatili nešto dovoljno malo da se uguše.\nČuvanje starije dece bi moglo da bude lakše. Oni već znaju mnogo stvari, šta je dozvoljeno i šta nije, pa ćete za njih morati da organizujete zanimljive aktivnosti i samo da ih držite na oku da ne bi upali u probleme.\nKoju decu će vama biti lakše ili teže da čuvate zavisi od vaših preferenci i iskustva.\n7. Tip dece\nNeće samo starost dece uticati na vašu cenu.\nAko pazite na decu sa invaliditetom ili posebnim potrebama, to bi moglo da bude komplikovanije. Ne mora nužno da znači da će tako i biti, ali treba da pitate roditelje šta možete da očekujetei i šta se očekuje od vas.\nAko je takva situacija, pitajte roditelje šta njihova deca mogu a šta ne mogu da rade, šta je uobičajeno za njihove godine, kakve aktivnosti i hranu vole, da li treba nešto posebno da rade dok jedu, ili pred spavanje i tome slično.\nČak i ako čuvate decu bez posebnih potreba, neki će biti vrlo dragi, srećni, radoznali i poslušni, dok će drugi biti „noćna mora“.\nObe vrste ponašanja sigurno će uticati na vaše cene. Roditelji znaju da li imaju „nemoguće“ dete, pa će biti vrlo srećni da priušte bebisiterku i sa višom cenom, dok god ona uspeva da uradi dobar posao.\n8. Da li vi pazite i na kućne ljubimce?\nKućni ljubimci takođe mogu da upadnu u nevolje. Dakle, ako porodica za koju čuvate decu ima kućne ljubimce, verovatno ćete morati da brinete i o njima.\nTo znači da ih vodite u šetnju, hranite ih, čistite nered koji prave i, ono najvažnije, da pazite da ne povrede decu.\nNeki kućni ljubimci, poput kornjača, hrčaka, ptica, pa čak i mačaka, nisu zahtevni za održavanje, ali psi bi mogli da budu velika odgovornost.\nZapravo, sve zavisi od kućnog ljubimca i na šta je navikao. Neki psi su navikli da izlaze na svakih nekoliko sati da obave nuždu, a neki moraju da izađu samo jednom dnevno. Neke mačke će vas ogrebati ako ih ne mazite, a neke će vas ogrebati ako ih mazite.\nPitajte roditelje da li ćete brinuti o kućnim ljubimcima, koje su njihove navike i vaše odgovornosti. Na taj način možete da odlučite da li ćete nešto dodatno naplatiti ili ne.\nAko je kućni ljubimac vrlo zahtevan, možete da naplatite kao za dodatno dete.\n9. Šta se od vas očekuje?\nDok razgovarate sa roditeljima o poslu čuvanja dece, trebalo bi da im kažete šta želite da radite dok čuvate decu - razmislite o aktivnostima primerenim dečjem uzrastu, pripremi hrane, podučavanju dece i održavanju dobre higijene, pripremanju dece za spavanje, šetnji u parku, itd.\nPitajte roditelje šta oni očekuju od vas. Možda imaju neku posebnu rutinu za svoje dete koju žele da ojačaju.\nKada znate šta roditelji očekuju od vas, odnosno koja će biti vaša zaduženja, možete lakše da formirate svoju cenu.\nNeke bebisiterke su tu samo da bi se pobrinule da deca ne budu povređena. To može da znači da bebisiterke decu jednostavno stave ispred televizora ili tableta i puste ih da gledaju crtane filmove ceo dan.\nAli, ako ste pripremile neke aktivnosti prilagođene uzrastu, to bi trebalo da utiče na vašu cenu.\n10. Dodatne usluge\nJoš jedan skup aktivnosti koji se obično ne očekuje od bebisiterki jeste obavljanje domaćih zadataka sa decom, podučavanje, čišćenje kuće, spremanje večere, šetanje kućnih ljubimaca itd.\nNeke porodice će tražiti od vas da radite takve aktivnosti i ako smatrate da to možete i želite, slobodno naplatite dodatni iznos.\nU osnovi, za bilo koju aktivnost koja se zahteva od vas a postoje ljudi koji rade isključivo to (poput šetanja pasa ili čišćenja), trebalo bi da naplatite malo više.\nDajući sve od sebe u jednoj porodici, moglo bi otvoriti vrata drugim porodicama i kućama, jer vrlo zadovoljni roditelji sigurno će pričati o vama svojim prijateljima koji imaju decu. U tom smislu, ako uradite nešto dodatno što roditelji nisu očekivali, oni će sigurno biti zadivljeni vašom pažnjom. Ipak, ne treba da preterujete.\nZato je važno da dok pregovarate sa roditeljima, obavezno utvrdite koje će sve usluge uključivati vaš posao čuvanja dece, i s druge strane, koje aktivnosti nisu obuhvaćene.\nMožete čak da napravite nekoliko paketa cena, koji uključuju različite vrste aktivnosti.\n11. Putni troškovi\nKada odete na intervju sa porodicom, saznaćete gde žive.\nDakle, shvatićete i kakav prevoz će vam trebati da biste došle do kuće i koliko vremena ćete putovati da biste stigle tamo.\nAko čuvate decu za porodicu u blizini, nećete provesti puno vremena putujući, a možda čak nećete morati da plaćate gradski prevoz.\nAli, ako živite u velikom gradu, to znači da ćete verovatno morati da promenite nekoliko prevoza da biste stigle do kuće u kojoj treba da čuvate decu.\nUzmite u obzir putne troškove i vreme provedeno u putu prilikom odlučivanja o ceni. Neki roditelji se mogu ponuditi da vas odvezu kući nakon posla, pa bi putni troškovi mogli biti niži.\nU svakom slučaju, svaki sat koji provedete pripremajući se za posao, putujući do radnog mesta i radeći posao treba da uračunate u cenu.\n12. Aranžmani sa porodicom\nČitali ste o svim dodatnim poslovima koje bi porodica mogla da traži od vas, ali čuvanje dece može doći i sa dodatnim pogodnostima.\nNeke porodice, kako je već napomenuto, ponudiće vam da vas pokupe i odvezu kući kada završite sa poslom.\nMogli bi da vam obezbede i hranu. To je obično slučaj ako boravite sa decom za vreme ručka ili večere.\nPonekad porodice skuvaju ručak unapred, tako da to nećete morati da radite, a ponekad će obezbediti i kakve tačno aktivnosti treba da radite sa decom, uz sav potreban pribor i alat za te aktivnosti.\nAko ostanete dovoljno dugo sa porodicom, možda će vam dati svoju platnu karticu da naručujete hranu.\nDakle, mogli biste da dobijete mnoge pogodnosti dok čuvate decu, što treba uzeti u obzir kada predlažete vašu cenu za usluge čuvanja dece.\n13. Koliko dugo ćete čuvati decu\nŠto duže čuvate decu, satnica će biti niža.\nIsto je kao kada idete u kupovinu namirnica i kupujete stvari koje su vam potrebne na veliko - jeftinije su nego kupovina namirnica u manjim pakovanjima.\nZbog toga, trebalo bi da pokušate da izračunate, pored satnice, kolika bi bila vaša dnevna, nedeljna i mesečna cena za usluge čuvanja dece.\nNekim porodicama ćete biti potrebni samo radnim danima, nekima samo tokom vikenda, a nekima i jedno i drugo.\nMožete da imate različite stope naplaćivanja za različite dane ili za praznike.\nTakođe, neki roditelji će tražiti da ostanete preko noći. Kad deca legnu u krevet, to ne znači da je vaš posao čuvanja dece gotov - možda će imati noćne more, upiškiti se u krevet, ili ustati gladni itd.\nGeneralno, imaćete manje posla nakon što deca legnu da spavaju. Tada ćete morati da proveravate kako su deca, ali samo s vremena na vreme. Neki roditelji bi mogli da očekuju da, kada deca odu u krevet, vi očistite kuhinju, operete veš itd.\nMeđutim, vaša satnica ne bi trebalo da se menja tokom noći bez obzira što je taj deo posla lakši, jer ste tada možda umorni i veoma pospani.\nU intervjuu sa roditeljima, pokušajte da saznate koliko često će im trebati vaše usluge, u slučaju da im se sviđate, a zatim pokušajte da izračunate cenu.\nKako sami da odredite cenu čuvanja dece?\nSada znate šta sve može da utiče na vašu cenu bebisiting usluga.\nNajbolji način da odredite cenu koja će biti poštena, u skladu sa poslom koji treba da obavite i vremenom koje ulažete u taj posao, jeste da imate pronicljiv intervju sa roditeljima.\nIpak, stvari se vremenom mogu promeniti, kada postanete iskusniji, upoznate porodicu bolje i potpuno razumete svoje zadatke. I to je u redu - baš kao što ljudi dobijaju povišice, možete i vi da zatražite porast cene čuvanja dece.\nBudući da cena čuvanja deteta može da zavisi od mnogo stvari, trebalo bi da uzmete u obzir, prilikom odluke, i minimalne zarade u vašem gradu kako biste imali bolju svest o osnovnoj ceni koju treba da postavite.\nA onda, nakon razgovora sa porodicom, možete da ubacite dodatke - putne troškove, dodatke za drugo dete, dodaci za čišćenje i spremanje itd.\nZapamtite, neke porodice bi mogle da prošire dobru reč o vašim uslugama čuvanja dece i vašim veštinama, tako da ćete imati besplatan marketing. To je obično slučaj kada započnete sa čuvanjem dece u novom komšiluku. Tako da biste mogli da ponudite malo nižu cenu za porodicu koja bi vam mogla pomoći da dobijete nove klijente.\nOdlično polazište je postavljanje osnovne cene prema minimalnoj zaradi i prema zaradi bebisiterki s kojima delite isti ili sličan nivo iskustva.\nA onda, kako vaše iskustvo raste, možete povećavati osnovnu stopu.\nJoš nekoliko misli\nOdređivanje poštene cene usluga čuvanja dece moglo bi da bude nezgodno, ali čim počnete da radite sa više porodica i različitom decom, steći ćete sveobuhvatan uvid u ono što se od vas očekuje i imaćete predstavu koliko bi trebalo da naplaćujete vaše usluge.\nSvaka porodica je drugačija, pa biste mogli da imate jedinstvenu cenu čuvanja dece za svaku od njih.\nAli, ako mislite da je to previše komplikovano, i to je ok. Možete ponuditi svima iste cene, na osnovu onog kako se osećate.


HITNO! POSAO Minox d.o.o. - 776 aktuelnih poslova za Minox d.o.o. - Oglasi za posao Jooble\nPotrebni vozaci B kategorije za prevoz robe na podrucju Beograda. Vikendi slobodni,pocetna plata 50.000 din.CV slati na mail: ****@*****.***, a za vise informacija pozvati na (***) ***-**** posle 16h. U toku celog dana zainteresovani mozete ostaviti podatke na 069...\n...Privredno društvo Minox d.o.o Beograd, sa sedistem u Beogradu, Bore Stankovića 13b, osnovano 2009. godine koje se bavi transportom i distribucijom u zemlji i inostranstvu, potrebni: Vozači C kategorije sa područja Beograda Radi daljeg širenja poslovanja...\n...benefits. Modern workplace concepts, comprehensive training opportunities make the offer complete. Please send us your application using our online form. Our location Belgrade Brose d.o.o. Beograd-Palilula Pančevački put 38A 11210Belgrade ****@*****.***...\nPartners & Orka, reklamna agencija za ljudske resurse, za svog renomiranog klijenta ADAM SPED iz Subotice koja se bavi transportom tereta u međunarodnom saobraćaju potražuje veći broj vozača i radi zakup oglasnog prostora Pozicija: Vozači E kategorije OPIS POSLA :...\nPotrebni vozači C i E kategorije sa iskustvom za međunarodni transport, vozi se cela, ali pretežno zapadna Evrope. Kamioni: Scania i DAF 2015. godište oko 550.000 km, parkirna klima. Prikolice: Schmitz mega cerada 2016-17. Za više informacija kontaktirati putem telefona...\nPreduzecu za trgovinu i usluge potrebna radnica/ radnik na poziciji sekretarica-administrativni radnik. Stalni radni odnos, puno radno vreme. Prednost imaju kandidati sa poznavanjem rada na računaru i iskustvom u administrativnim poslovima. Mesto zaposlenja Novi...\n15.000 - 25.000 din\nZahtevi: vredna, odgovorna, efikasna, pokazuje samoinicijativu u poslu, spremna za timski rad, Uslovi rada: rad u kancelariji, za potrebe posla i van kancelarije Dužnosti: obavljanje svih poslova za potrebe kancelarije\nAdministrativni radnik (Altina)\nZa potrebe našeg klijenta tražimo kandidate za obavljanje poslova na poziciji Administrativni radnik u Zemunu (Altina). Opis posla: • Unos podataka u sistem Profil kandidata: • Studenti • Odgovorni i precizni • Poznavanje rada na računaru ...\nEuroŠped raspisuje oglas za radno mjesto: Vozači sa položenom E kategorijom i iskustvom Svi zainteresovani kandidati CV mogu poslati na mail:\nProcess Engineer for Joining Technology Electronics (m/f/d)\nBeograd minox d.o.o.


Ako ste svesni da dalja konzumacija kokaina donosi posledice koje ne možete sami da prevaziđete - nazovite. Vreme je. Naši savetnici mogu da vam pruže pomoć u pronalaženju programa lečenja koji vam je potreban.\nFoto: Mate Gazso/EyeEm/Getty Images


Supruga 'ponudila' alibi Ratku Mladiću: Bio je sa mnom kad su strijeljali Srebreničane\nNaslovnica NAJNOVIJE Supruga ‘ponudila’ alibi Ratku Mladiću: Bio je sa mnom kad su strijeljali...\nSupruga ‘ponudila’ alibi Ratku Mladiću: Bio je sa mnom kad su strijeljali Srebreničane\nSvijet – U odbranu Ratka Mladića svjedočila je njegova supruga Bosiljka, koja je izjavila da je u julu 1995. optuženi bio s njom u Beogradu, u danima kada je, po optužnici, Vojska Republike Srpske (VRS) strijeljala muškarce iz Srebrenice.\nDajući suprugu alibi, Bosiljka Mladić je izjavila da su dane nakon pada Srebrenice proveli zajedno u njihovom stanu u Beogradu. Precizirala je da su 16. jula 1995. godine zajedno otišli na jednu svadbu, a potom i na susret sa srpskim iseljenicima na beogradskoj Vojnomedicinskoj akademiji.\nOna je tokom iskaza izrazila uvjerenje da njen suprug “nije mogao počiniti” zločine za koje je optužen i da “ne bi trebalo da bude osuđen”, javlja BIRN – Justice Report\nSvjedokinja je kazala i da je, kada je čula tvrdnje o masovnim ubistvima u Srebrenici, koje je nazvala “propagandom”, pitala supruga o tome: “Ja sam ga u jednom trenutku pitala: Ratko, molim te, reci mi istinu da li si ti izdao neku naredbu u vezi s ovim zločinima koji su se desili u Srebrenici? On se u tom trenutku uozbiljio i, onako, oštro me pogledao i rekao: Da li u mene sumnjaš?”\nSvjedokinjinu tvrdnju da Mladić tokom telefonskog razgovora s neidentificiranom osobom koji je vodio iz Beograda 16. jula 1995. nije izdavao nikakva naređenja, tužiteljica Hassan je pobijala citiranjem prepisa razgovora, koji je bio snimljen na filmu. U citiranom razgovoru, Mladić, između ostalog, kaže: “Kako je gore, kod Vinka? (…) Punom parom naprijed, maksimalna sigurnost… Ne čekajte naređenja, ako se pojave u zraku, oborite ih.”\nPo Tužilaštvu, Mladić je u istom razgovoru naložio obaranje aviona NATO-a koji su tada letjeli oko Žepe, koju je VRS napala odmah po zauzimanju Srebrenice. Na sugestiju da su to bila Mladićeva naređenja, Bosiljka Mladić je, ograđujući se da “nije stručnjak”, odgovorila da se “naredbe daju preko zaštićene linije, a ovo je bila obična linija”.\nSvjedokinja je tvrdila da je, prije Mladićevog hapšenja u junu 2011, supruga posljednji put vidjela 28. juna 2001. godine, kada je napustio beogradski stan odmah pošto je Haškom tribunalu bio izručen bivši predsjednik Srbije Slobodan Milošević. Do tada ga je, naznačila je Bosiljka Mladić u jednom trenutku, “još osiguravala država”.\nSugerirajući da s mužem od tada uopće nije imala kontakt, ona je posvjedočila i da je “pola godine” prije nego što je Mladić bio uhapšen vjerovala da on više nije živ, imajući u vidu da je “još 1996. doživio moždani udar” i da vjerovatno živi u teškim uvjetima.\nSuđenje Mladiću se nastavlja u četvrtak, 13. augusta.


Avio karte Beograd Vilnius\nAvionske karte Beograd – Vilnius\nAvio karte Beograd Vilnius\nUkoliko su Vam potrebne avio karte za Vilnius na našem portalu brzo i lako, možete doći do tražene avio karte i napraviti besplatnu rezervaciju za bilo koji let za Vilnius.\nNaš sistem će na osnovu podataka koje ste uneli, pretražiti najpovoljnije cene avio karte Beograd Vilnius Ukoliko izmenite datum putovanja, najverovatnije će se promeniti i cena avio karte za Vilnius.\nZa slučaj da niste uspeli da napravite sami rezervaciju za Vaš let Beograd Vilnius budite slobodni da nas pozovete na broj +381 (0)62 4242 84 ili nam se obratite putem vibera i whatsapp-a., I mi ćemo napraviti rezervaciju Vašeg leta\nVažno je da znate, da je broj mesta po najpovoljnijim cenama ograničen na svim letovima, te Vas savetujemo, da kada pronađete let za Vilnius koji Vam odgovara, odmah uradite i rezervaciju Vaše avio karte Beograd Vilnius i tako obezbedite Vaše putovanje u Vilnius po najnižim cenama letova.\nRezervacija avio karte za Vilnius\nIzaberite jedan od načina da rezervišete vaše avio karte Beograd Vilnius:\nPlaćanje avio karte Beograd Vilnius\nPostoji nekoliko opcija za plaćanje Vaše avio karte za Vilnius :\nRezervaciju avio karte Beograd Vilnius takođe možete platiti i iz inostranstva, prateći instrukcije za devizno plaćanje koje dobijate od nas po izvršenoj rezervaciji.\nAvio karte za Vilnius\nCena avio karte Beograd Vilnius\nCena avio karte za let Beograd Vilnius je promenljiva i uglavnom zavisi od termina putovanja ili perioda kupovine avio karte za Vilnius. Napominjemo da je broj mesta po nižim cenama ograničen.\nDirektan let Beograd Vilnius\nU ovom momentu ne postoji direktan let Beograd Vilnius.\nCene za let Beograd Vilnius sa jednim ili dva presedanja\nTrenutno nema letova sa jednim presedanjem Beograd Vilnius.\nTrenutno nema letova sa dva pesedanja Beograd Vilnius.\nJeftine avio karte Beograd Vilnius\nPratite sledeće savete kako bi ste obezbedili jeftine avio karte Beograd Vilnius:\n1. Islanirajte vaše putovanje u Vilnius nekoliko nedelja ranije\n2. kada naiđete na let za Vilnius koji odgovara Vašim željama, odmah napravite besplatnu rezervaciju avio karte Beograd Vilnius.\n3. izbegavajte putovanje u Vilnius za vreme vikenda i velikih nacionalnih i verskih praznika, kada je promet putnika znatno veći jer je teže naći povoljne avio karte\nŠta je uračunato u cenu avio karte Beograd Vilnius ?\nU cenu avio karte Beograd Vilnius koju vidite, su uračunate sve takse I to je iznos koji je potrebno uplatiti nakon urađene rezervacije.\nIznos za uplatu Vaše avio karte Beograd Vilnius se nalazi u potvrdi rezervacije koja Vam stiže na email nakon izvršene rezervacije.\nU cenu koju vidite je uključen i ručni prtljag od 8kg i to važi za bilo koji let Beograd Vilnius.\nU cenu koju vidite je uvek uračunat i ručni prtljag do 8kg i to se odnosi na bilo koji let Beograd Vilnius.\nDodatni prtljag se plaća posebno, a u zavisnosti od avio kompanije koja obavlja let za Vilnius zavisi I cena predatog prtljaga.\nInformacije za Let Beograd Vilnius\nTrenutno ne postoji direktan let Beograd Vilnius.\nTrenutno nema informacija o trajanju leta Beograd Vilnius sa jednim presedanjem\nTrenutno nema informacija o trajanju leta Beograd Vilnius sa dva presedanja\nAerodromi za let Beograd – Vilnius\nDolazni aerodrom: Vilnius Intl – VNO, Vilnius, Litvanija\nAvio karte Beograd - Vilnius\nNapomena: Dole trenutno aktuelne ponude najjeftinijih avio karata na relaciji Beograd – Vilnius. Obratite pažnju prilikom ptregade na period prodaje kao i period putovanja za koji su navedene ponude aktuelne. Broj mesta po promotivnim cenama je ograničen.\nPromocija Beograd – Vilnius\nAvio Kompanije za Vilnius (VNO)\nMagazin - Vilnius (VNO)\nLitvanija avio karte\nBeograd – Vilnius od 165 EUR


УКРАЈИНА се спрема за рат широких размера с Русијом\n„Eksperti tvrde da će Rusija biti spremna (za rat širokih razmera) za tri godine, a mi se prilagođavamo raznim rokovima i različitim razmerama — kako provokacionih dejstava, tako i moguće operacije širokih razmera, agresije na Ukrajinu širokih razmera. Imamo obrađene planove za razne varijante koje uzimaju u obzir sve opasnosti koje okružuju Ukrajinu i pripremamo vojsku za odbranu svoje zemlje“, izjavio je Muženko.\n„Očekivali smo da ćemo dobiti tenkove krajem prošle ili početkom ove godine, ali zbog određenih tehničkih razloga, odnosno mogućnosti naše odbrambene industrije, pretpostavljamo da ćemo ove tenkove dobiti do kraja 2018. godine“, naveo je Muženko.\n„Preći ćemo na operaciju Ujedinjenih snaga“, rekao je Muženko i naglasio da će operaciju voditi specijalni štab. Prema njegovim rečima, promena formata će omogućiti da se efikasnije i u skladu sa zakonom angažuju pripadnici Oružanih snaga Ukrajine.\nMa budale sta vise reci.\nIdi muzi krave Muženko, bolje bi ti bilo.\nNije lako plesati ples"ujka Sama"!Većina polomi noge.


Danas u svetu ima oko 36.000.000 robova! | Skandalozno\nVerovali ili ne: Danas u svetu ima oko 36.000.000 robova!\nViše od 35,5 miliona ljudi širom sveta, odnosno 0,5 odsto globalnog stanovništva, žrtve su modernih oblika ropstva, koje podrazumevaju prisilni rad, prisilni brak, seksualnu eksploataciju, pokazuje istraživanje nevladine organizacije Fondacija slobodnog kretanja (Walk Free Foundation).\nSamo u Evropi više od 566.000 ljudi živi u modernom ropstvu, navodi se u izveštaju koji je danas objavljen, a prenosi ga Gardijan. U apsolutnim brojkama u svetu listu takvih zemalja predvodi Indija sa više od 14 miliona žrtava, a slede Kina, Pakistan, Uzbekistan i Rusija. Na tih pet zemalja otpada čak 61 odsto svih ljudi u svetu koji su prinuđeni da žive u ropstvu.\nU Mauritaniji, sa četiri odsto stanovništva, prisutan je najveći udeo po broju stanovnika, a zatim slede Uzbekistan, Haiti, Katar.\nKada je reč o EU, najveći postotak ljudi u oblicima modernog ropstva prisutan je u Bugarskoj, Češkoj i Mađarskoj, ali i druge zemlje nisu pošteđene ovog problema. U Austriji, prema procenama, ima oko 1.100 ljudi koji su žrtve.\nU Evropi na prvom mestu se nalazi Turska sa procenjenih 185.500 ljudi koji su žrtve modernog ropstva u šta spadaju prisilni rad, prisilni brak, seksualna eksploatacija.\n„Svi mi polazimo od toga da je ropstvo zločin koji pripada prošlosti, ili da postoji samo u zemljama obeležene ratom ili siromaštvom. Ovaj izveštaj pokazuje da se moderno ropstvo može naći u svakoj zemlji“, kazao je Endru Forest, predsedavajući Fondacije.\nPrema indeksu koji je Fondacija sačinila, moderni oblici ropstva prisutni su u svih 167 zemalja koje su obuhvaćene istraživanjima. Najmanji broj prisutan je na Islandu, u Irskoj i Luksemburgu.\nU poređenju sa prošlogodišnjim izveštajem ove godine je zabeležen rast od 20 odsto.\nModerno ropstvo je veoma unosan posao jer donosi više od 32 milijardi dolara prihoda osobama koje se bave ovim krivičnim delom.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Verovali ili ne: Danas u svetu ima oko 36.000.000 robova!"


- U tom smislu očekujem da će se svaki segment ovog nemilog događaja ispitati do kraja i kako treba, radi opšteg dobra svih nas na Cetinju i u Crnoj Gori. Što se tiče pritvaranja ovih momaka, ja sam pozvan da ujutro, u svojstvu rektora Bogoslovije, dam izjavu pred tužiocem. U cilju iskazivanja naše dobre volje izneću stav škole da se ovi momci puste iz pritvora. Ovo tim pre što sam sa nekim od njihovih roditelja imao iskrenu i ljudsku komunikaciju, koja je posvedočila da oni saučestvuju sa našom nelagodom povodom ovih zbivanja, da im je žao i da se njihova deca kaju zbog svojih postupaka. Voleo bi da to bude stav svih aktera ovog incidenta, kaže Gojko Perović.\nOn smatra da se međusobno ne isključuju: na jednoj strani ispitivanje svih okolnosti na profesionalan i pravni način od strane nadležnih institicija, – a na drugoj strani zahtev da se uzdrmani međuljudski odnosi u krajnjoj meri relaksiraju: obustavom daljeg pritvora i toleratnim odnosom prema optuženima u daljem toku istrage.\n-Sve što doprinosi razmicanju ove magle koja je pala među nas kao ljude, prijatelje i komšije – u našem je primarnom interesu, naglašava rektor cetinjske Bogoslovije Gojko Perović.\nGojko Perović CG Crna Gora Cetinje


RTS :: Potpisan ugovor sa Ivanom Todosićem, dobitnikom stana u igri "Uzmi račun i pobedi"\nDruštvo Potpisan ugovor sa Ivanom Todosićem, dobitnikom stana u igri "Uzmi račun i pobedi"\npetak, 18. jun 2021, 14:05 -> 18:30\nMinistar finansija Siniša Mali potpisao je sa direktorom Republičke direkcije za imovinu Jovanom Vorkapićem, direktorom Građevinske direkcije Srbije Mirkom Petrovićem i dobitnikom stana Ivanom Todosićem ugovor o dodeli dvoiposobnog stana u naselju "Zemunske kapije" u okviru drugog kola nagradne igre "Uzmi račun i pobedi".\nDobitnik stana Ivan Todosić je rekao da su on i supruga Dragica šetali gradom kada ih je ćerka pozvala i javila im da je njihova koverta izvučena u nagradnoj igri, saopštilo je Ministarstvo finansija.\n"Bože zdravlja, plan je da u stanu živi ćerka, jer ona radi u Beogradu", rekao je Todosić.\nIvanova supruga Dragica zahvalila je Vladi Republike Srbije na organizaciji ove nagradne igre i istakla da će nastaviti da uzimaju i šalju račune.\nMinistar finansija Siniša Mali poželeo je srećnom dobitniku puno lepih trenutaka i uspomena u novom stanu i zahvalio se porodici Todosić na učešću u nagradnoj igri i njihovom doprinosu u suzbijanju sive ekonomije.\n"Imali ste dosta sreće, samo desetak koverata ste poslali, a u onom bazenu sada ima već skoro pet miliona koverata. Hvala vam puno što podržavate napore Republike Srbije kako bi se na uspešan način izborili protiv sive ekonomije", rekao je ministar Mali.\nNaglasio je i da je tokom ove nedelje prisustvovao na nekoliko važnih sastanaka koji se odnose na implementaciju novog sistema fiskalizacije i uvođenju e-faktura.\n"To su dva velika projekta koje razvija Ministarstvo finansija, a koja su vezana za sistemsko suzbijanje i borbu protiv sive ekonomije", istakao je ministar.\nMali je rekao da je, kada je reč o uvođenju novog sistema fiskalizacije, razgovarao sa svim proizvođačima fiskalnih uređaja i softvera, te da očekuje da sve bude spremno za implementaciju ovog sistema do 1. januara 2022. godine.\n"Zato nam je važna podrška svih građana Srbije, da kroz ovakve nagradne igre razvijamo svest koliko je značajna borba protiv sive ekonomije, koliko je važno uzimati fiskalne račune prilikom svake kupovine. Svaki put kada ne uzmete fiskalni račun, vi defakto pomažete tom pojedincu koji je u sivoj zoni, umesto da pomognemo državi i nama samima. Država svaki dan radi na sistemskom suzbijanju sive ekonomije, ali bez vaše pomoći, teško da ćemo u tome uspeti", naglasio je Mali.\nMinistar finansija je još jednom pozvao građane da i dalje uzmu učešća u ovoj nagradnoj igri navodeći da nas na jesen ove godine očekuje naredno kolo.


napravljeno: Sreda, 08. Jun 2011 Vreme 02:09.\nizmenjeno: Utorak, 14. Jun 2011 Vreme 09:32.\nSAMO IZVOLITE...POSLUZITE SE MOJOM DOBROTOM, TROSITE MOJU ISKRENOST, HRANITE SVOJ EGO I SUJETU MOJOM LJUBAVLJU, GUZVAJTE MOJE EMOCIJE KAO STARU HARTIJU...ZALUD VAM TRUDA...NECETE POSTATI BOLJI, NECETE POSTATI JA,JER TREBA VAM I DUSA....A NJU MI NE MOZETE UZETI. I SVE DOK JE IMAM, OSTACU COVEK!!\n#1, 14.06.2011 - 09:32


Banja Luka: grad u kome se život odvija u kafićima\n[Banjaluka, Bosna i Hercegovina] 30. 5. 2015\nfotografija: Slađana Perković\nU vodiču kroz kulturni život Banjaluke objavljenom u britanskom listu The Guardian možete, između ostalog, pročitati kako su Banjalučani ispratili McDonalds i kako je izgledala kobna noć kada su Kosheen i Kravitz došli u grad.\nBanja Luka u pet riječi\nPijuckanje kafice uz rijeku Vrbas\nPoziv na molitvu sa džamije koja se prepliće sa zvukom zvona sa pravoslavne crkve. Kao i cijela Bosna i Hercegovina, Banja Luka je bila poznata po svojoj multikulturalnosti, ali situacija se dramatično promijenila u toku posljednjeg rata. Rekonstrukcija Ferhadije, džamije iz 16. vijeka u samom centru grada otvara nove mogućnosti za multikulturalni dijalog.\nRegionalni muzički TV show XFactorAdria. Bosna i Hercegovina nije velika zemlja, kao što je to, uostalom, slučaj i sa drugim državama bivše Jugoslavije, tako da je većina učesnika i članova žirija dolazi iz različitih država u regionu. Ove godine, Milica Lojić, 18-godišnjakinja Banjalučanka je takmičarka kojom se ponosi njen rodni grad.\nNajbolje aktuelno mjesto\nBanja Luka je grad u kome se život odvija u kafićima. Postoji 1000 kafića i barova na samo 200 hiljada stanovnika – pa ipak, čak i u sred bijela dana, teško da ćete naći slobodno mjesto. Banjalučani vole novootvorene lokale. Ako to mjesto donosi i novi koncept – još bolje. Trenutno, vlada prava pomama za picerijom "Kod Brke" u kojoj se naveče s vremena na vrijeme može slušati i muzika uživo.\nKo je na vrhu top lista\nSopot je banjalučki bend koji postoji od 2006. godine. Njihova muzika je fuzija balkanske umjetnosti i moderne tehnologije. Petorka koja čini ovaj bend naziva svoj stil "savremenim muzičkim hibridom" - miksom elektro roka, dramendbejsa, regea, daba i tradicionalnih balkanskih motiva.\nOmiljeni domaći umjetnik\nSelma Selman je 24-godišnja umjetnica koja je odrasla u romskom naselju. Kako se uporno morala boriti protiv predrasuda i siromaštva, sastavni dio njenog rada su intimni komadi kroz koje priča priču o svom životu. Njen umjetnički izraz ide od filma, preko slikarstva do performansa u stilu Marine Abramović, koji ponekad prilično zbunjuju domaću publiku. Nedavno, u centru Banjaluke, uzvikivala je prolaznicima "Vi nemate pojma!" prozivajući ih da ne znaju ništa o njoj, o njenom naslijeđu i problemima njenog naroda.\nUrbana legenda kaže da je u Banjaluci odnos žena naspram muškaraca 7:1. Iako je ovo daleko od istine, Banjalučanke ozbiljno shvataju takimičenje međusobno takmičenje. Nema pravila kada je u pitanju ulična moda, nose se i visoke potpetice i starke, i leopard uzorak i gotik stil. Samo je jedno bitno: ležeran izgled nije preporučljiv ako se želite uklopiti među lokalno stanovništvo u glavnoj gradskoj pješačkoj zoni, poznatoj kao Gospodska ulica.\nAleksandar Trifunović je glavni i odgovorni urednik portala Buka, jednog od najpopularnijih web magazina u BiH. Njegov instagram nalog je dobar uvid u svakodnevni život Banjaluke drugog grada po veličini u Bosni i Hercegovini. Od njenih uglova, preko tvrđave Kastel do puteva koje vode ka Sarajevu.\nO čemu svi pričaju\nNovi Zakon o javnom redu i miru koji je nedavno usvojen u Narodnoj skupštini RS i koji tretira društvene mreže kao javno mjesto. Ukratko, ovo znači da možete imati problema zbog mišljenja i stavova koje iznesete na društvenim mrežama. Za sada nijedan slučaj nije prijavljen, a Twitter korisnici ga otvoreno ismijavaju.\nŠta Banja Luka radi bolje nego bilo ko drugi\nĆevapi! Svaki grad ima svoj recept za ovo nacionalno jelo. Lokalna brza hrana je velika stvar u Bosni i Hercegovini – to je jedna vrsta umjetnosti. Prvi i jedini McDonalds u Banjoj Luci otvoren 2011. godine već je zatvorio vrata. Građani lojalni domaćim ćevapima čak su u to ime u centru grada organizovali performans pod nazivom Posljednji pozdrav McDonaldsu.\nAlija Sirotanović je satirično-komičarska trupa koja sebe naziva i antikulturnim teatrom. Skečevi koje izvode uglavnom ukaziju na društvene probleme. Pjesma zahvaljujući kojoj su postali poznati je "Put autoput", u kojoj ismijavaju lokalnu političku elitu i skupi i dugotrajni projekat izgradnje auto-puta.\nNajbolji kulturni momenat\nTe noći 23. jula 2009. godine, britanski bend Kosheen nastupao je na muzičkom festivalu Demofest. U isto vrijeme, na drugom kraju grada, na gradskom stadionu svirao je Lenny Kravitz. Dva velika muzička događaja isto veče bila su prava noćna mora za Banjalučane. Ljudi su morali donijeti odluku: Kosheen ili Kravitz? Neki su tvrdili da ako trčite dovoljno brzo možete stići na početak jednog i na kraj drugog koncerta.\nNajbolja ulična umjetnost\nU okviru grafiti festivala "Flaster" u novembru prošle godine, Banja Luka je dobila svoj prvi veliki mural nazvan "Find your way to Fly". Mural predstavlja objekte koji uz pomoć balona polijeću sa zida. Lonac i Artez, dva umjetnika iz Hrvatske i Srbije stoje iza ovog djela koje se nalazi na fasadi jedne petospratnice u banjalučkom naselju Borik.\nČlanak je objavljen u britanskom listu The Guardian - The insider's cultural guide to Banja Luka: where life is lived in cafes.\nFestivalska vrelina u BiH\nOva naša brda okovana Ibizom. Šta se tačno desilo, slabo je znano, ali Bosna bi ovog ljeta mogla izbaciti više festivala nego znoja. Da se odmah...\nDoprineli: Nina, Lazar\nŽivi i radi na dvije adrese. Između Pariza i Balkana.


9. mart 2021. Član Stalne delegacije NSRS u Interparlamentarnoj uniji dr Milorad Mijatović na sastanku Grupe pomagača za Kipar Interparlamentarne unije\nTokom sastanka dr Mijatović i italijanska parlamentarka Lija Kvartapele razmatrali su organizaciju i budući način rada Grupe, mogućnosti za održavanje sastanka sa predstavnicima dve zajednice na Kipru, odnosno posete Kipru, kao i doprinos Grupe novoj Strategiji IPU od 2022. do 2026. godine.\nGrupa pomagača za Kipar osnovana je 1998. godine kao mehanizam Interpralamentarne unije koji omogućava dvema zajednicama na Kipru, na bazi političke ravnopravnosti, da se sastanu sa članovima Grupe i razmatraju aktulnu situaciju u vezi sa pregovorima koji se vode pod pokroviteljstvom Ujedinjenih nacija.


WEREFOX – “Das Lied Der Maschinen” – Time Machine Music\nWEREFOX – “Das Lied Der Maschinen”\nWerefox su bend iz slovenačkog Prekomurja, kontinuirano aktivan nekoliko sezona. Prvi album “I Am Memory” objavljuju 2013-e, a nedavno za “Moonlee Records” im izlazi drugi full-length, naziva “Das Lied Der Maschinen”\nGrupu inače čine muzičari sa karijerom iza sebe. Pevačica Melee i gitarista Saša Benko-Bekko su zajedno svirali u sastavu Psycho-Path, a i ostatak postave je imao pređašnjeg iskustva.\n“Das Lied Der Maschinen” predstavlja na određeni način autorsko-izražajni eksperiment,gde se kroz svojevrsni crossover i psihologiju electronic opcije,kroz rock senzibiitet provlače ideje ove slovenačke ekipe. Haotični tekstovi su praćeni na momente “hladnom” sviračkom matricom, koja sa druge strane nije monotona, i “trpi” promene ambijenta ili samog tempa. Sa druge strane Warefox su uspeli da nametnu neki svoj sklad i harmoniju, koja je prisutna od prvog do poslednjeg takta.\n“Das Lied Der Maschinen” nije melodično ostvarenje u klasičnom ili najčešćem poimanju pomenute forme, ali takođe je evidentno, kako je grupa neko svoje viđenje melodičnosti, uspela da nametne preko ovde čutog materijala.\n“Das Lied Der Maschinen” ne ulazi na prvo, ali već kod trećeg slušanja Werefox “magija” dobija na snazi. Intersantno ostvarenje u svakom smislu, koje relevantno otkriva kreativne potencijale benda.\nTHE MEN (Sweden)\tDUŠKO S.STEFANOVIĆ…Domaća rok štampa


UMETNOST PUTOVANJA . . . . . . . . . . . . . . . . . The ART of TRAVEL: 2017-01-29\nTURSKA / Likijsko poluostrvo - Demre / Myra\n*Tekst i fotografije na blogu deo su publikovane knjige o Turskoj (ISBN 978-86-7722-422-6), zaštićeni Zakonom o autorskim i srodnim pravima: Službeni glasnik RS, br. 104/2009 i 99/2011.\n*The text and photographs on the blog are parts of the published book on Turkey (ISBN 978-86-7722-422-6), protected by copyright and related rights: Official Gazette of the Republic of Serbia, Nos. 104/2009 and 99/2011.\nMyra, antičke pozorišne maske i likijske grobnice u steni / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nDemre, Crkva Svetog Nikole, VI vek / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nDemre, Crkva Svetog Nikole / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nDEMRE (KALE) / MYRA\nDemre (Kale) / Mira\n70-tak kilometara jugoistočno od turističkih mesta na velikoj plaži Olimpos / Čirali http://umetnostputovanja.blogspot.com/2015/08/turska-likijsko-poluostrvo-olimpos.html, nalazi se Demre (Kale). Mesto koje je u antičkom periodu nosilo naziv Mira (Myra, od grčkog naziva mirisne smole – smirne), ni po čemu se ne razlikuje od ostatka ovog dela obale osim po dva značajna arheološka otkrića, koje danas posećuje veliki broj stranih turista.\nAya Nikola Kilisesi (Noel Baba Kilisesi)\nU centru sadašnjeg mesta Demre (Kale), nekoliko metara ispod nivoa sadašnjeg tla nalaze se ostaci crkve iz VI veka naše ere. Na ovom mestu, u IV veku sahranjen je nekadašnji episkop Mire - Nikola, kasnije proglašen svecem. Osim fresaka koje su delimično renovirane i kamenog oltara sa četiri stuba, najznačajniji deo crkve je mesto na kojem se nalazi prilično oštećen, mermerni sarkofag za koji se tvrdi da je u njemu bio sahranjen pravi Sveti Nikola.\nIako je jedini poznat podatak o njemu da je rođen oko 300. godine, a umro 50 godina kasnije, u vezi njegovog života ispredene su mnoge legende. Prema spisima iz X veka, Nikola je navodno bio dete imućnih roditelja i u mladosti putovao Svetom zemljom (Palestina / Izrael). Kasnije je prihvatio hrišćanstvo i zbog toga bio mučen, sve dok za vreme cara Konstantina Velikog hrišćanstvo nije prihvaćeno kao jedna od zvaničnih religija.\nMnoge legende pripovedaju o tome da je pomagao mladima, nezaštićenima i siromašnima. Jedna od popularnijih je ona u kojoj se pominju tri sestre, ćerke siromašnog trgovca koji nije imao dovoljno novca za njihov miraz za udaju, pa su bile primorane da se bave nezakonitim poslovima. Legenda kaže kako ih je saznavši od anđela za njih, Nikola spasio grešnog života bacivši im (prema jednoj verziji) kroz dimnjak kuće, tri vreće zlata.\nDa li je ova priča jednim delom pomogla i da mnogo vekova kasnije u Sjedinjenim američkim državama, putem reklama Coca-Cole iz 1920-tih i 1930-tih Sveti Nikola postane popularni Deda Mraz (Santa Claus), nije poznato. Tek, priča o deki sa belom bradom (čiji je autor strip crtač Thomas Nast), koji donosi poklone deci i tajno ih ubacuje kroz dimnjak, umesto 6. tj. 19. decembra (Dan Svetog Nikole po Gregorijanskom i Julijanskom kalendaru) povezana je sa par dana kasnijim Božićem. Tako je Sveti Nikola, na engleskom Saint Nicholas, skraćeno postao Santa Claus, Božić Bata, tj. Deda Mraz, a s obzirom da „stiže” tokom zimskog perioda njegovo prebivalište je „prebačeno” u za priču atraktivniji deo sveta – Laponiju (u Finskoj).\nNakon smrti, Nikola je sahranjen u Miri, na mestu gde je kasnije započeta gradnja crkve. Proglašen je svecem i postao Sveti Nikola, zaštitnik dece, putnika i mornara, te su mnogi hodočasnici i putnici počeli da posećuju njegov grob.\nU narednim vekovima, crkva je u više navrata bila prilično oštećena, počev od zemljotresa u VI veku i najezde Arapa u VII i XI veku. U tom periodu, u okviru crkve je osnovan manastir. Nekoliko puta je renovirana, pre nego što su je 1087. godine opljačkali italijanski trgovci koji su navodno razbili sarkofag, ukrali skelet i relikvije oko tela Svetog Nikole i odneli ga za Bari, da bi telo sveca postavili ispred oltara u tamošnjoj katedrali (Basilica di San Nicola) gde se i danas nalaze. Ipak, navodno su Italijani u žurbi tokom krađe ispustili jednu kost njegovog skeleta, te se ona danas nalazi u Arheološkom muzeju u Antaliji.\nU XIX veku crkva je bila u prilično lošem stanju, kada su Rusi odlučili da delimično finansiraju njenu popravku. Smatra se da su u to vreme crkvi pridodati toranj i gornji sprat. Možda i iz ovog razloga, i danas osim Zapadnjaka veliki broj ruskih turista posećuje ovu crkvu. Čekaju u redovima da bi slike svojih najbližih, ali i ikone osveštali držeći ih na mermernoj ploči prazne grobnice.\nINFO: Nalazi se u centru mesta Demre, kraj velikog trga i spomenika Svetom Nikoli, alias Deda Mrazu / 9 - 19.30 h / oko 5 evra\nDemre, Crkva i grobnica Svetog Nikole / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nDemre, Spomenik Svetom Nikoli - Deda Mrazu (na turskom: Noel Baba) / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nNešto dalje od centra, uklesane u visokoj steni nalaze se neke od najočuvanijih likijskih grobnica nekadašnje članice likijskog saveza – Mire. Veruje se da su nastale u II veku pre naše ere, u blizini nekadašnje luke Andriake, nazvane po velikom putniku, rimskom imperatoru Hadrijanu.\nLikijske grobnice uklesane u steni, nalik su malim hramovima sa stubovima. Najinteresantnija grobnica nalazi se nešto severnije od kompleksa i naziva „Lavlja grobnica” ili „Oslikana grobnica” (putopisac Čarls Felous sredinom XIX veka zapisao je da su u momentu njegove posete, grobnice na sebi još uvek imale tragove plave, žute i crvene boje).\nIspred stene sa grobnicama, u podnožju brda nalazi se antički starogrčki teatar, a u okolini i ostaci zdanja nastalih u kasnijem periodu, kada su Rimljani osvojili ova područja. Među arheološkim ostacima razbacanim oko teatra, nalazi se horizontalni kamen sa reljefnim prikazima starogrčkih pozorišnih maski, koje su antički glumci nosili kao obavezan rekvizit u predstavama. U odnosu na grimasu i emociju maske na glumcu, mogli ste lako da prepoznate da li gledate komediju, ili tragediju.\nINFO: 1,5 km od centra mesta Demre (Kale), glavnom ulicom koja vodi ka severu / 9 - 19.30 h / oko 5 evra\nMyra, likijske grobnice / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nMyra, likijske grobnice i deo amfiteatra (desno) / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nAko od mesta Demre krenete ka zapadu, nakon uspona po izlasku iz grada sa leve strane ugledaćete još nekoliko likijskih grobnica u steni. Likijske grobnice kod Andriake - Soura, nalaze se sa leve strane neposredno pred skretanje na sporedni put ka Učagizu (Simeni i Kekovi) http://umetnostputovanja.blogspot.rs/2015/11/turska-likijsko-poluostrvo-ucagiz.html. Do ovih grobnica možete doći pešice, putićem koji od magistrale vodi do njih. Ulaz se ne naplaćuje.\nSoura, likijski natpis / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nSoura, likijski sarkofag kraj puta / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nJoš o Turskoj:\nObjavio/la Umetnost putovanja u 2/02/2017\nOznake: arheološko nalazište, Crkva Svetog Nikole, Demre, letovanje, likijske grobnice, Likijsko poluostrvo, Lycian Peninsula, Myra, Noel Baba Kilisesi, putovanje, Soura, Sveti Nikola, Turkey, Turska, utisci\nLokacija: Demre, 07570 Demre/Antalya, Turkey


Premijera filma "Santa Maria della Salute" | NS Reporter\nPremijera filma “Santa Maria della Salute”\nBEOGRAD – Film “Santa Maria della Salute” Zdravka Šotre biće premijerno prikazan 20. decembra u Sava Centru, najavio je danas distributer “Art Vista”. Nakon tri godine rada na scenariju, reditelj Zdravko Šotra snimio je film koji će dočarati burnu životnu priču Laze Kostića, esejiste i pesnika najlepše ljubavne pesme srpske poezije.\nFilm “Santa Maria della Salute” prati romantičarsko doba u kome je živeo i stvarao Laza Kostić, a pre svega njegovu neostvarenu ljubav sa mnogo mlađom Lenkom Dunđerski. Priča o Kostiću počinje u Veneciji, pred crkvom Santa Maria della Salute, zbog koje se pesnik u mladosti pesmom ljutio na dužda što je za gradnju te crkve posekao silne šume u našim krajevima.\nOvo je ljubavna priča o odnosu najvećeg pesnika srpske književnosti i mlade, učene, lepe Lenke Dunđerski. Film vodi gledaoce kroz život i unutrašnju borbu velikog i “drukčijeg” čoveka, pesnika, prevodioca, doktora prava, novinara.\nProjekat „Umetnici. Sad!” i ove nedelje putem Fejsbuk stranica kulturnih stanica\nSvetska premijera filma Tamare Drakulić na Sarajevo festivalu


Husein ef. Hodžić, imam u Herceg Novom i predsjednik Medžlisa IZ Crne Gore za Boku i Budvu te savjetnik reisa IZ Crne Gore za međuvjerska i međunacionalna pitanja: MOJA IZJAVA DA NEĆU HALALITI BAKIRU IZETBEGOVIĆU I REISU-L-ULEMI HUSEIN EF. KAVAZOVIĆU JOŠ JE NA SNAZI | bedrudingusic\nPosted: 3. Septembra 2016. in Intervjui\nSamo ću kratko izjaviti: učinjen mi je zulum i nepravda.Bio je strahovit pokušaj degradiranja moje ličnosti što nije ništa neobično na ovome svijetu i vremenu, pogotovu kada su ljudske vrijednosti potpuno poremećene. U toj činjenici ja nalazim oduška, zadovoljstva i utjehe, uz poseban naglasak na nadu u Allahovu konačnu pravdu. Političke strukture Bošnjaka i više, nadređene instance Islamske zajednice u BiH, su mi onemogućile daljnji boravak i rad u Trebinju…..Nažalost ili ne, ja posjedujem narav slobodnog, oštrijeg izražavanja, ali posjedujem i osobinu umjeća u svome poslu koji donosi uspjehe. Zvaničnici IZ su prije na moje takve postupke upotrebljavali kompromisnu konstataciju tipa „Husein ima pravo da kritikuje!“Ali, kada je došlo do novog kursa u Islamskoj zajednici, kada se udružila sa zvaničnom politikom Bošnjaka /SDA/, onda to nije moglo tako ići dalje. Sve je poznato šta je bilo dalje…..Da, govorio sam još u ranom periodu moga službovanja.Pred demokratske izbore 1990. godine, odnosno 1988. godine inicirao sam poznati Pokret imama /pogledati osvrt o trajanju, uspjesima i koristi Pokreta koji je nastao nakon smrti dr. Ahmeda Smajlovića /u knjizi Filandre “Bošnjaci poslije socijalizma”/. Nažalost, domete, ostvarenja i rezultate tog Pokreta pomela je Cerićeva pohlepa za reisovanjem i iniciranjem Obnoviteljskog sabotra IZ 1993. godine…..Mi želimo obezbijediti i podići infrastrukturu institucija za potrebe novih muslimana koji nemaju nikakve veze sa inim prošlima koji 1687. godine hidžret učiniše u Trebinje i okolinu.Jedina nam je kopča u svemu ovome samo ime jednog od Resulbegovića i nebitno je je li ona važna ili nije. Važno je da je projekat prilagođen budućnosti…..Nije problem imati i steći vakuf, ali se javlja problem kad njme treba gazdovati, upravljati, unapređivati ga….Islamska zajednica u BiH ima te resurse ali još nisu pokazali ni približnu brigu i domaćinski odnos. A to pitanje je jako bitno u postojanju Zajednice islama ili bilo koje vjerske zajednice. IZ BiH je propustila šansu u posljednjih 20 godina da to stanje popravi, posebno na polju restitucije…..Nekad je važila ona „dobro sito o čiviji visi“ ali nije zanemarljiva ni nedavna telefonska izjava mog prijatelja-sufije iz Sarajeva koji mi usput dodade:“Sad ste vi u Crnoj Gori najjača Islamska zajednica na Balkanu.“ Alidirao je na moj i hafizov dolazak ovdje. Ako je mislio na prostor koji baštini vrijednosti, netrvenja i stabilnost, tj. nepostojanje toga kao što ima afera u sličnim zajednicama, onda je u pravu. Mislim da je budućnost ove zajednice u Crnoj Gori svijetla….. Mislim da je Islamska zajednica Crne Gore postala muhadžirski prostor za ljude-hizmećare islama koji bježe od onih koji se pokušavaju baviti i Sudnjim danom, odnosno konačnim obračunom i prije zakazivanja ročišta od strane Svemogućeg…..\nEs-selamu alejkum, uvaženi efendija. Podsjećam i Vas i svoje čitatelje da smo nas dvojica već razgovarali za javnost, ali tada niste bili tu, nego u Trebinju. Zašto više niste u Trebinju, odnosno u istočnoj Hercegovini, odnosno u BiH? Da li Vas je Trebinje, nakon više od 15 godina službovanja u njemu, još trebalo ili je Vaša misija tamo bila završila?\nHODŽIĆ: Alejkumusselam Vama i Vašim čitateljima! Da, razgovarali smo u jednom drugom vremenu i ozračju, u vrijeme drugih aktivnosti i događaja.Od tada su se dogodile mnoge promjene vezane za istočnu Hercegovinu i Trebinje. U pogledu pitanja koje mi upućujete, iskreno izjavljujem da mi je to najteze pitanje koje mi se više od skoro godinu dana postavlja.Odgovor na to pitanje nažalost neće bit prihvaćen od nekih političkih i vjerskih struktura, mislim oficijelne IZ i pojedinaca, pa stoga odlažem potpuni odgovor na njega. Mislim da odgovor na to pitanje može dati samo protok vremena tj. onda kada relevantni i nepristrasni pojedinci budu hladne glave i objektivno istraživali petnaestogodišnji period Islamske zajednice i muslimana u Trebinju i šire te pisali o tome. Samo ću kratko izjaviti: učinjen mi je zulum i nepravda.Bio je strahovit pokušaj degradiranja moje ličnosti što nije ništa neobično na ovome svijetu i vremenu, pogotovu kada su ljudske vrijednosti potpuno poremećene. U toj činjenici ja nalazim oduška, zadovoljstva i utjehe, uz poseban naglasak na nadu u Allahovu konačnu pravdu. Političke strukture Bošnjaka i više, nadređene instance Islamske zajednice u BiH, su mi onemogućile daljnji boravak i rad u Trebinju.\nPoznati ste kao imam koji “nema dlake na jeziku”, a to svakako ima i svoju cijenu. Jedna od Vaših izjava data prošle godine za javnost je bila, naprimjer: “Ako progovorim, sve vertikale, bilo vjerske ili političke, mogle bi postati horizontale…” Šta je bio povod ovoj, mora se priznati, oštroj kvalifikaciji?\nHODŽIĆ: Tačno je da sam to izjavio i napisao.Ja i dalje stojim iza tih svojih riječi i do konačnog susreta pred Vrhovnim Sudijom. Nažalost ili ne, ja posjedujem narav slobodnog, oštrijeg izražavanja, ali posjedujem i osobinu umjeća u svome poslu koji donosi uspjehe. Zvaničnici IZ su prije na moje takve postupke upotrebljavali kompromisnu konstataciju tipa „Husein ima pravo da kritikuje!“Ali, kada je došlo do novog kursa u Islamskoj zajednici, kada se udružila sa zvaničnom politikom Bošnjaka /SDA/, onda to nije moglo tako ići dalje. Sve je poznato šta je bilo dalje. Ja samo ističem da zvanično nikada nisam ni od koje više, nadređene instance IZ ili politike bio pozvat ili opomenut, a da ne govorim o disciplinskoj odgovornosti, nikad ništa slično, ali su proveli linč kako ga nazva u jednoj svojoj kolumni na bosnjaci.net uvaženi gosp Adamir Jerkovic. Ja ovim putem ponovo upozoravam IZ BiH da me ostave na miru jer ima jasno provjerenih informacija da me i dalje njihovi viši zvaničnici ogovaraju i ponižavaju. Ja još nisam sve progovorio i izgovorio kao argumente „ za vertikalu hirizontalu“ što nosim i što sam doživio. Ja sam Bogu dž.š., islamu i ummetu dao sebe u radu u neprikidnom trajanju od 42 godine i još radim honorarno sa tek napunjehih oko 35 godina radnog staža. Zajednica me je izrabljivala, jedan dio radnog perioda – cio ratni i poratni staž u trajanju od oko 6 godina. Ja to ne tražim, niti sam tražio, niti me ko nudio, ali su učinili sve da što prije izađem iz Zajednice.\nPa jeste li do sada progovorili, a ako niste, zašto niste? Imamo li koristi od guranja stvari “pod tepih”, zabijanja noseva u pijesak…, što neki smatraju čak i opravdanim, nevješto pravdajući mazohističku tezu da “ne iznosimo vlastiti prljav veš u javnost…”, a zapravo radi se upornom bježanju od istine?\nHODŽIĆ: Da, govorio sam još u ranom periodu moga službovanja.Pred demokratske izbore 1990. godine, odnosno 1988. godine inicirao sam poznati Pokret imama /pogledati osvrt o trajanju, uspjesima i koristi Pokreta koji je nastao nakon smrti dr. Ahmeda Smajlovića /u knjizi Filandre “Bošnjaci poslije socijalizma”/. Nažalost, domete, ostvarenja i rezultate tog Pokreta pomela je Cerićeva pohlepa za reisovanjem i iniciranjem Obnoviteljskog sabotra IZ 1993. godine.\nZatim sam pokušao reći i ukazivati u doba trajanja moga mandata u članstvu sabora IZ u vremenu 2006-2014 godine. Bila je zapažena moja uloga kroz ucešća u saborskim komisijama. Nedavno mi je jedan zvaničnik općine Novi Travnik rekao da se sjeća moga angažmana u tim godinama jer je i sam bio tada član Sabora. Ctiram ga: ,,kada si ti izlazio za saborsku govornicu prvi red u klupma sa ahmedijama se je crvenio“.. a tamo su sjedili muftije i direktori predvodeni reisom Cerićem. Koliko sam uspio samo u govoru nebitno je. Znam samo i to da mi je poslije moga skidanja sa liste ponovo za kandidata za člana Sabora direktor Vakufske direkcije u privatnom razgovoru priznao da nedostajem u Saboru jer kaže “bio si jedini koji je uvijek gurao pitanja i taržio rjesenja zaštite vakufske imovine općenito.\nKonačan odgovor na pitanje dat je u prethodnom pitanju. Nisam sve rekao, ima još toga mnogo ozbiljnijeg i neugodnijeg.\nNikako da se odmaknem od Vaših izjava koje same po sebi daju odgovore na mnoga postavljena ali i nepostavljena pitanja kada je riječ o IZ BiH i njenoj sprezi sa SDA, naprimjer. U martu ove godine, neposredno nakon što ste se preselili u Crnu Goru, izjavili ste da nećete “halaliti ni Bakiru Izetbegoviću ni reisu-l-ulemi Husein ef. Kavazoviću…” Da li je ta izjava data u nekom posebnom, afektivnom stanju i da li bi je ponovili i danas? I, zašto im eventualno nećete halaliti?\nHODŽIĆ: Znao sam da Vas to pitanje posebno interesuje jer sam davno pročitao Vaš komentar na tu izjavu koju, kako sam razumio, jedini nisi mogao „progutat“ tj. da je prejaka i sl. Ističem da to što sam izjavio u vezi ne/halala navedenom dvojcu nisam izjavio ni u kakvom afektu. Nisam do sada osjetio kajanje i mislim da neću.Neću to nikada učiniti radi vlastitog mira ili čiste savjesti navedene dvojice. Onoga momenta kad se uvjerim da i oni žele prosperitet islamu i bošnjačkoj naciji i kad naprave reviziju moga slučaja /cio radni vijek ako treba/ i kad izjave da su i oni nepromišljeno u žurbi napravili pogrešku /a ni ja nisam bezgriješan – ko radi taj i griješi/ tek onda ću se oglasiti i pokajati se u pogledu ne/halala. Dakle, ponoviću je ako treba opet tj. još je na snazi.\nProšlo je pola godine Vašeg službovanja u Tivtu, odnosno u Crnoj Gori. Kakvi su dosadašnji utisci?\nHODŽIĆ: Da pojasnim, ja sam honorarni imam pri Mešihatu Islamske zajednice u Crnoj Gori sa legalnim boravkom kao stranac, dakle imam u Herceg Novom i predsjednik Medzlisa IZ u za Boku i Budvu, sa sjedištem u Tivtu koji Medžlis ima još dva imama, jednog u Budvi i drugog u Tivtu i smatra se da na ove četiri opštine /Budva, Tivat, Kotor i Herceg Novi/ živi preko 4000 muslimana različitih nacija i etničkih grupa. Imam još savjetodavnu ulogu kod reisa, hadži Rifata ef. Fejzića i zadaću na ovom prdručju da pratim i vodim poslove međunacionalne i međukonfesionalne saradnje i odnosa.\nŠto se tiče prvih utisaka, oni su čini mi se onakvi kakve sam i priželjkivao.Doček izvanredan i to od svih struktura /crkvi, medija i vlasti – valjda je tome doprinijela dotadašnja komšijska blizina/.Moram pohvaliti građane i više strukture iz Trebinja koji su me toplo preporučili na sve te četiri opštine.Bez toga bi mi početak sigurno bio teži.Počeli smo raditi tj. nastavili tamo gdje se postiglo u posljednjih devet godina u podizanju institucija Medžlisa i džemata te poterbne infrastrukture za muslimane. IZ Crne Gore ima 13 medžlisa i ovaj je najmlađi – tek slijedi njegova afirmacija i snaženje. Pripremili smo prvi izvedbeni projekat za gradnju prvog stambeno-molitvenog prostora. Centar će se graditi ako Bog da u Kumboru na već kupljenoj i uređenoj parceli sa nedovršenom kućom gdje se klanja džuma naamaz za Herceg Novi, pokraj magistrale na tom dijelu Crne Gore čiju je izradu /projekta/ potpisao čuveni ulcinjski arhitekta gosp. Selim Resulbegović, srodnik loze ulcinjskih Resulbegovića /Osman pase Resulbegovića čija je džamija /1726./ u Trebinju prva obnovljena još 2005. godine.\nDa li svoj odlazak iz Bosne te angažman u toj sredini smatrate i svojevrsnom hidžrom?\nHODŽIĆ: Mislim baš tako i ako nije tako bilo bi da ne budem tu gdje jesam. Našao sam prostor, područje i stanje koje odgovara mojim ambicijama i sposobnostima. Iduće godine navršava se 330 godina od kad su tamošnji muslimani bili primorani napustiti Herceg Novi i okolinu, ostavivši iza sebe imanja i ogromnu vjersku infrastrukturu.Ja nemam namjeru baviti se istraživanjem te baštine, to je bilo i nestalo. To je stanje kulturne prošlosti. Mi želimo obezbijediti i podići infrastrukturu institucija za potrebe novih muslimana koji nemaju nikakve veze sa inim prošlima koji 1687. godine hidžret učiniše u Trebinje i okolinu.Jedina nam je kopča u svemu ovome samo ime jednog od Resulbegovića i nebitno je je li ona važna ili nije. Važno je da je projekat prilagođen budućnosti .\nAko je moguće, hoćete li povući neku paralelu između Islamskih zajednica Crne Gore i BiH, u smislu njihove organiziranosti, kadrovske politike, međuljudskih odnosa, odnosa sa političkim strankama i državom i sl.?\nHODŽIĆ: Ovo pitanje zahtijeva široku analizu i predstavljanje, a nemamo vremena ni prostora, pa ću reći ukratko: Islamska zajednica Crne Gore je poslije Berlinskog kongresa bila prva zajednica islama koja se na Balkanu ponovo osnovala tj. konstituisala.Ta Zajednica je prošla kroz teška vremena i doživljavala siromašenja u svakom pogledu.U novoj mladoj državi Crnoj Gori jest mala i siromašna, ali potezi i namjere rukovodstva Zajednice su historijski i daju rezultate. Ideje imaju prolaz kod legalnih vlasti. Mislim da je država Crna Gora najsekularnija od svih zemalja bivse ex Jugoslavije. Saradnja sa državom je dobra a mogla bi biti još bolja jer uslovi postoje. Ova zemlja je doista multinacionalna i multikonfesionalna i ona korača tim putem.\nU Bosni je, ma ko to htio priznati ili ne, itekako izražen problem neprincipjelnog i bahatog (najblaže rečeno) upravljanja vakufskom imovinom u nekim sredinama. Kakva je situacija po tom pitanju u Crnoj Gori?\nHODŽIĆ: Prvo što mi je reis ef. Fejzić rekao prije ponude angažmana u Crnoj Gori da je Islamska zajednica Crne Gore mala i još i siromašna. To je istina. Ona nema značajan resurs vakufa. Na tom planu treba udubuće raditi istovremeno na iznalaženju rješenja i za sada, a posebno u budućem vremenu. Nije problem imati i steći vakuf, ali se javlja problem kad njme treba gazdovati, upravljati, unapređivati ga….Islamska zajednica u BiH ima te resurse ali još nisu pokazali ni približnu brigu i domaćinski odnos. A to pitanje je jako bitno u postojanju Zajednice islama ili bilo koje vjerske zajednice. IZ BiH je propustila šansu u posljednjih 20 godina da to stanje popravi, posebno na polju restitucije.\nIslamska zajednica u Crnoj Gori je zaista siromašna, dosta je pomaze Republika Turska ali u odgovoru na ovo pitanje bih dodao nedavno izgovorenu izjavu jednog moga prijatelja – Srbina iz Bileće, koji reče: „Da nije siromašnih, ko bi Boga štovao, spominjao i molio…”, pa valjda će i Zajednica muslimana Crne Gore kao takva dobiti zauzvrat svoju nafaku i dostojanstvo tj. svoju veću samostalnost i nezavisnost.\nNedavno se u Podgorici nastanio i hafiz Sulejman ef. Bugari. Koliko je njegovim dolaskom dobila IZ Crne Gore, odnosno svi muslimani (pa i pripadnici drugih konfesija) te zemlje, a koliko su IZ BiH, pa i bh. društvo u cjelini, izgubili?\nHODŽIĆ: O dolasku uvaženog hafiza Bugarija u Crnu Goru znam koiliko i vi. Nisam detaljnije informisan. Mediji su napuhivali i pokušali praviti senzacije.To je stvar i pitanje IZ Crne Gore.Nadam se da će dosta uspješno i lahko uklopiti sve potrebe i sposobnosti koja šasna se dobija dolaskom hafizovim. Rano je na široko govoriti. Nekad je važila ona „dobro sito o čiviji visi“ ali nije zanemarljiva ni nedavna telefonska izjava mog prijatelja-sufije iz Sarajeva koji mi usput dodade:“Sad ste vi u Crnoj Gori najjača Islamska zajednica na Balkanu.“ Alidirao je na moj i hafizov dolazak ovdje. Ako je mislio na prostor koji baštini vrijednosti, netrvenja i stabilnost, tj. nepostojanje toga kao što ima afera u sličnim zajednicama, onda je u pravu. Mislim da je budućnost ove zajednice u Crnoj Gori svijetla.\nDa li se odlazak hafiza Bugarija iz Sarajeva, iz Bosne, može smatrati i kao indikator sveukupnog stanja u IZ BiH i oko nje?\nHODŽIĆ:Naravno da tako mislim jer se služim jednim podatkom a to je da je od jedinstvenog ili sličnog govornog područja na Balkanu, gdje postoje zajednice muslimana osim Kosova i Makedonije, prostor postao jako interesantan, sa puno potresa, razdora i raskola te odmetanja od srednjeg puta a zbog činjenice da skoro cio taj prostor pokriva iZ BIH, sve osim Kosova Makedonije i Crne Gore. Mislim da je Islamska zajednica Crne Gore postala muhadžirski prostor za ljude-hizmećare islama koji bježe od onih koji se pokušavaju baviti i Sudnjim danom, odnosno konačnim obračunom i prije zakazivanja ročišta od strane Svemogućeg. Mnogi dostojanstvenici, i vjerski i politički, po meni se dosta bahato i arogantno ponašaju i nije čudo što je IZ Crne Gore postala prostor i skupina gdje će i neistomišljenici, a koji drugačije a uspješno rade, biti primljeni i prihvaćeni. Čestitke Islamskoj zajednici, Mešihatu i mladom, sada već iskusnom reisu Crne Gore.\nRAZGOVARAO: Bedrudin GUŠIĆ (819)\n4. Septembra 2016. u 1:20 AM\nhahaahhaah neznase koji su gori tako novotari rade novotarija za novotarijom i ode u provaliju.a taj smutljivac bugari je sufijski sektas samo da znate.on velica homeinija i salje zene gatarama.a toje cisti sirk.toje preddaleko o iozvornog islama i nema veze savezom.\nNakon što je najpoznatiji bh. hafiz, Sulejman ef. Bugari tiho napustio Sarajevo i BiH, neko bi trebao da odgovori: ZAŠTO JE OTIŠAO I JE LI UČINJENO IŠTA DA GA SE ZADRŽI?


Parking kod Narodnog pozorišta uskoro ponovo u funkciji - Klix.ba\nParking kod Narodnog pozorišta uskoro ponovo u funkciji\n13.11.2015. u 14:58\nNa sastanku održanom u Općini Centar Sarajevo predstavnici ove lokalne zajednice i Ministarstva saobraćaja i pravobranilaštva Kantona Sarajevo načelno su dogovorili da se parking prostor kod Narodnog pozorišta ponovo stavi u funkciju.\nMinistarstvo saobraćaja KS je pozvano da podrži ovu inicijativu, odnosno da da pismenu saglasnost kako bi se ovaj prostor ponovo stavio u funkciju.\nNa sastanku koji je vodio Nedžad Ajnadžić, predsjedavajući Općinskog vijeća Centar u ime Općine Centar prisustvovali su Jasna Beba, sekretar općinskog organa uprave, Mustafa Resić, savjetnik općinskog načelnika Dževad Bećirevića, Alma Sadović, pomoćnica načelnika za prostorno uređenje i komunalne poslove, te Suanita Melunović, općinski pravobranilac, a Kanton Sarajevo su zastupali Mujo Fišo, ministar saobraćaja Kantona Sarajevo i Kemal Karić, pravobranilac.\nSastanku su prisustvovali i Haris Vlajčić, savjetnik predsjedavajućeg Vijeća, te Hajrudin Mulić, direktor firme Centrotrans.\nAjnadžić je kazao da i izvršna i zakonodavna vlast Općine Centar ima interesa da se ovaj prostor stavi u funkciju kako bi se prikupljena sredstva mogla iskoristiti za rješavanje životnih pitanja naših sugrađana.\n"Dok je komunalno preduzeće „Rad“ upravljalo pomenutim parkingom godišnji prihodi su iznosili 770.000 KM, a tu je radilo šest ljudi. Godinama ovaj prostor propada stoga su Općinsko vijeće Centar i načelnik Bećirević saglasni da se lokalitet, koji je u vlasništvu Općine Centar, ponovo stavi u funkciju kako bi prihode dijelili Općina i Kanton Sarajevo", naglasio je Ajnadžić.\nSavjetnik Resić je dodao da je Općini Centar od posebnog interesa da ovaj prostor nekadašnjeg parkinga ponovo bude u funkciji i dostojan glavnog grada.\n"Posljednjih deset godina u užoj zoni općine Centar izgrađeno je više od 2.000 parking mjesta kako bismo riješili ovaj veliki problem saobraćaja u mirovanju u Sarajevu", istakao je Resić.\nNadležno kantonalno ministarstvo, prema riječima ministra Fiše, podržava ideju ponovnog stavljanja u funkciju parkinga kod Narodnog pozorišta.\n"Ministarstvo je pokrenulo proceduru da sve privatne i javne parkinge u Kantonu Sarajevo uveže u jedinstven informacioni sistem kako bi građani mogli dobiti blagovremene informacije o slobodnim mjestima na parkingu. Na ovaj načini biće poboljšana i naplata prihoda", zaključio je Fišo.\nCentrotrans Općina Centar parking\n10.04.2019. u 09:30


PROGRAM za datum :: 08/12/2014 Klikni ovde za kompletan program\nPonedeljak, 08/12/2014, 19 : 00\nDelikatesni ponedeljak - Moda za poneti\nUvek nasmejani tim Mode za poneti sprema za vas jedno veoma ukusno i toplo iznenađenje. Pridružite nam se da srčemo zajedno i da rasplamsamo praznični duh pred novogodišnju Modu.\nObećavamo biće mljac mljac!\nPonedeljak, 08/12/2014, 20 : 00 - 14/12/2014\nRina Vukobratović - Haiku delići života\nFotografkinja iz Novog Sada, Rina Vukobratović izložiće svoj najnoviji multimedijalni projekat Haiku delići života u Velikoj galeriji od 8. do 14. decembra. Inicijalna inspiracija ovog projekta je autorkino detinjstvo, tokom kog je pisala haiku poeziju, a koju je ponovo otkrila nedavno.\nKako sama tvrdi nametnula se komparacija hobija iz detinjstva i sadašnjeg profesionalnog poziva, pa je iz toga proizašao opus koji ćete imati prilike da vidite. Haiku i fotografija imaju mnogo dodirnih tačaka, od kojih je krucijalna zajednička svrha: i haiku i fotografija su sredstva saznavanja suštine. Budući da haiku stihovi prikazuju uglavnom jedan istrgnuti momenat koji je pesniku tako važan, fotografija kao zaleđeni trenutak može vizuelizovati te stihove na jedan vrlo efektni način. Shvativši to Vukobratović se vraća na stihove i u cilju njihove vizuelizacije počinje da gradi predmete koje stihovi pominju i odlazi u multimedijalnost, povezujući skulpturu, instalaciju, režiju i fotografiju.\nFiktivni svet haiku stihova materijalizuje izgradnjom predmeta i prostora koji se rađaju u njenoj dečijoj mašti a zatim režiranjem stvara opet fiktivni svet u kadru fotografije, koji nije ništa manje predmetan od stvarnog sveta. Projekat je intimistički eksperiment nekomercijalne, visoko režirane fotografije, koji ima za cilj da probudi podsvest posmatrača i natera ga na haiku zen trenutke.


Narednog vikenda (18-20.maja) Beograd će se naći u fokusu evropske i svetske košarkaške javnosti. Final four se po prvi put igra u Srbiji, a plasman na ovaj završni turnir su obezbedili Žalgiris, Fenerbahče, Real Madrid i CSKA. Utakmice se igraju u najvećoj dvorani u regionu – Štark areni, koja može da primi i do 20.000 gledalaca. U prvom polufinalnom meču (u petak) se sastaju Žalgiris i aktuelni prvak Evrope, Fenerbahče, dok se nešto kasnije (istog dana) u drugom polufinalnom duelu sastaju Real Madrid i CSKA. Finale je rezervisano za nedelju (20. maja).\nJEDAN TROFEJ – ČETIRI ŽELJE\nŽalgiris je tim koji je uradio sve ono što je u ovoj sezoni trebalo da uradi Crvena Zvezda: sačuvali su talentovanog trenera od prošle godine, sačuvali su kostur tima (i malo više od toga), napravili kvalitativan iskorak u odnosu na prethodnu sezonu i plasirali se na F4. Tim je jak, kompaktan, zna se ko šta radi i ko je za šta odgovoran. Nema prve zvezde, već ima nekoliko prvih: Paulius Jankunas, Arturas Milaknis, Brandon Davies, Kevin Pangos, Edgaras Ulanovas, Aaron White… Ipak, u slučaju Žalgirisa pričati o pojedincima nema nekog smisla, pogotovo ako se zna da je F4 mesto gde se odmerava kvalitet timova, a ne pojedinaca. Koliko su konstantni i dobri od samog početka takmičenja možda najbolje govori detalj da tokom cele ovogodišnje Evrolige nemaju više od dva uzastopna poraza. Oscilacija praktično da i nije bilo.\nKakve god izjave da daju o svojim šansama na F4, sigurno je da u Beograd dolaze po trofej, jer niti im je stran Beograd, niti način kako se osvaja titula evropskog šampiona. Naime, titulu evropskog šampiona su već osvojili (sezona 1998/99), dok im je Beograd već u lepom sećanju, jer su 1998. godine baš u Beogradu pobedili italijanski Stefanel u finalu Kupa Saporte i u tom trenutku ostvarili najveći uspeh u klupskoj istoriji.\nŽalgiris ima fantastične navijače. Najgledaniji su domaći tim u Evroligi ove godine. U proseku ih je gledalo 13.567 gledalaca i ako je poznato da Žalgiris arena ima kapacitet od 15.552 mesta, jasno je da je prosečna ispunjenost dvorane bila preko 87%! Da su znali da će im se klub plasirati na F4, nema sumnje da bi navijači Žalgirisa bili najbrojniji u Beogradu. Međutim, pošto je prodaja karata započela nekoliko meseci ranije, uglavnom su ih kupovali navijači timova koji su se već odomaćili na F4. Pre svega navijači Fenerbahčea, aktuelnog šampiona Evrope. Međutim, treba sačekati i videti da li će nadasve verni navijači litvanskog šampiona pronaći način da se u većem broju nađu u Štark areni i u svom stilu oboje dvoranu u prepoznatljivu zelenu boju.\nFoto: Sportime – Žalgiris arena\nDolaze na F4 u fantastičnoj formi, uostalom kao i preostala tri učesnika. Imaju svega dva poraza u poslednjih 17 utakmica u svim takmičenjima. Posebna je priča kako su u četvrtfinalu demolirali Olimpijakos. Kod rezultata 1:1 u seriji, u svojoj dvorani su dobili naredna dva meča za konačnih 3:1 i to tako što su u dobrom delu utakmice u oba meča vodili sa preko 20 razlike. Bez trunke neizvesnosti izbacili su najžilaviji tim u Evropi poslednjih nekoliko godina. Kada se dodaju dve pobede nad Olimijakosom u ligaškom delu, dolazi se do fantastičnog podatka da su vicešampiona Evrope pobedili pet puta u ovogodišnjem izdanju Evrolige. Da li to može još neko u Evropi?\nFenerbahče je promenio nekoliko igrača u odnosu na prošlu sezonu, međutim ostala je prva zvezda kluba – Željko Obradović. Igrači odlaze i dolaze, ali Željko Obradović je taj koji donosi trofeje. Devet puta je do sada osvajao Evroligu i verovatno niko nikada neće uspeti nešto slično. Dva najbolja igrača su napustila Fener prošlog leta, Bogdan Bogdanović i Ekpe Udoh, međutim stigle su dostojne zamene. Iz Darušafake je došao Brad Wanamaker, koji je prošle godine imao čak i bolju statistiku od Bogdana, iz Zvezde je stigao Marko Gudurić, iz Bamberga Nicolo Melli i iz NBA Jason Thompson.\nNajveći problem turske ekipe su bile brojne povrede igrača tokom čitave sezone. Kako su se igrači oporavljali i vraćali u tim, tako je Fener podizao formu i na F4 dolazi sa svega dva poraza u poslednjih 18 utakmica. Kada bi se napravila anketa, verovatno bi Fenerbahče bio proglašen prvim favoritom na turniru. Međutim, treba imati u vidu da Obradoviću Beograd nije ostao u lepom sećanju. Njegov najveći trenerski brodolom (verovatno i jedini) desio se upravo u Beogradu sa reprezentacijom 2005. godine kada je naš nacionalni tim ispao u osmini finala, a važio je za apsolutnog favorita.\nBeograd će sigurno biti preplavljen navijačima iz Turske. Tako nešto bi se moglo očekivati i da nisu aktuelni šampioni Evrope, jer navijači Fenerbahčea su poznati po tome što prate svoj fudbalski i košarkaški klub svuda po Evropi. Koliko navijača dođe iz Turske, bar toliko će ih doći iz dijaspore, zbog velikog broja Turaka koji žive na Zapadu. Poznati kao grlati navijači, neće biti iznenađenje ukoliko naprave atmosferu kao u svojoj Ulker areni, što se do sada pokazalo kao nešto što jako motiviše igrače turskog šampiona. Videćemo da li će to biti dovoljno za ponavljanje prošlogodišnjeg uspeha.\nReal dolazi na F4 posle pobede nad Panatinaikosom u četvrtfinalu. Tim se posle ubedljivog poraza u prvoj utakmici u Atini konsolidovao i napravio „brejk“ pobedivši u drugom meču. U Madridu je Real bio ubedljiv (2:0) i nije dozvolio da se serija vrati Atinu, pošto je prednost domaćeg terena imao grčki tim. Mora se priznati da je dolazak Reala na F4 pravo malo čudo posle svega što se dešavalo klubu od početka sezone. Timovi imaju manje ili veće probleme sa povredama igrača i često taj momenat može opredeliti sudbinu sezone. Međutim, ono što se Realu desilo je prava sportska katastrofa. Najbolji igrač je izgubljen pre nego što je i počela sezona – Sergio Llull. Prognoze su bile, ili cela sezona, ili da se na teren vrati pred kraj sezone. Tek što je počela sezona Real je izgubio oba centra i praktično ostao bez igrača na poziciji pet. Gustavo Ayon i Ognjen Kuzmić su morali na višemesečnu pauzu, pri čemu se Ognjen još uvek nije oporavio. Kao kruna svih nesretnih okolnosti je povreda Anthony Randolph-a. Trener Pablo Laso je bio primoran da pravi novi tim, iako je sezona već počela. Odgovornost je preuzeo najmlađi, ali u ovom trenutku i najbolji igrač Reala Luka Dončić od koga se na F4 očekuju mnogo. Svakako više nego što mu je bio učinak prošle godine na F4 u Turskoj. Tada u polufinalnoj utakmici protiv Fenerbahčea nije postigao ni jedan jedini poen.\nFoto: Euroleague – Sergio Llull\nReal ne može očekivati podršku navijača kakvu ima Fenerbahče, pre svega zbog kulture navijanja. Kada u dvorani ima isti broj navijača Reala i Fenerbahčea, deluje kao da je turskih navijača duplo više, što zbog gromoglasnog navijanja, što zbog jednoobraznog oblačenja (svi u teget-žutim dresovima), što zbog neverovatne energije koju emituju i prenose na svoj tim. Ono na šta se Real može osloniti je iskustvo. Tim skoro da se i ne menja, igrači po pravilu iz Reala ne odlaze u druge klubove, već u penziju. Čak je i Pablo Laso već sedam godina trener Madriđana.\nKljučna pitanje je koliko mogu Llull i Ayon. Preciznije, koliko su se oporavili. Llull pokazuje znake života i poslednjih nekoliko utakmica u prvenstvu je odigrao solidno. Minutaža mu je dozirana, što znači da igra dvadesetak minuta po utakmici. Ayon je odigrao sve četiri utakmice protiv Panatinaikosa u četvrtfinalu, međutim nije to igra koju je pružao pre povrede. U pomenute četiri utakmice igrao je oko 25 minuta po meču, ali je u proseku beležio jedva nešto više od četiri skoka i devet poena.\nAko postoji nešto dobro u činjenici da je bilo puno povreda, to je što je Real bio primoran da tokom sezone angažuje igrače koji će menjati povređene prvotimce. Kako su se povređeni vraćali u tim, tako je rasla konkurencija u timu i klupa postajala sve duža. U svakom slučaju, da su zdravi, oporavljeni i u punoj formi, malo je ekipa koje bi mogle ravnopravno da se nose sa petorkom: Llull, Dončić, Fernandez, Randolph, Ayon. Pošto nisu, ostaje otvoreno pitanje da li duga klupa sve to može nadomestiti.\nDimitrios Itoudis u Beograd dolazi po svoj drugi trofej evropskog klupskog prvaka. Više je razloga zbog kojih ima pravo na takvu vrstu optimizma. Prvo, CSKA je bio ubedljiv u ligaškom delu Evrolige zabeleživši skor 24:6. Drugo, Moskovljani na turnir dolaze u punoj formi, jer su u poslednje 22 utakmice samo dva puta izgubili. Na kraju, možda i najbitnija stvar je što CSKA kao klub ima ogromno iskustvo učešća na F4. Teško je poverovati, ali je istinito: ekipa iz Moskve nije učestvovala samo na jednom F4 u poslednjih 16 godina. Međutim, sve navedeno ima i svoje naličije. Primera radi, bez obzira na ubedljivost u ligaškom delu Evrolige, CSKA nije bio tako ubedljiv protiv timova koji su se plasirali na F4. Učinak protiv svakog od njih je 50%, po jedna pobeda i poraz – protiv Žalgirisa, Fenerbahčea i Reala. Takođe, ni stalno učešće na F4 ne garantuje titulu, jer su osvojili svega tri trofeja za poslednjih 15 godina, dok su za isti period izgubili čak osam puta u polufinalu F4.\nFoto: Bein Sports – CSKA prvak Evrope 2016. godine\nCSKA poseduje ogroman igrački kvalitet. Odlazak Miloša Teodosića se ne oseća, čak se stiče utisak da igraju bolje bez njega. Nando De Colo je ne samo najbolji igrač ruske ekipe, već verovatno i najbolji igrač Evrope u ovom trenutku. Kyle Hines je pre nekoliko dana vrlo ubedljivo proglašen za najboljeg odbrambenog igrača u ovogodišnjem izdanju Evrolige. U prelaznom roku su u klub došli Will Clyburn, Otelo Hunter i Segio Rodriguez. Neki od njih su se uklopili od samog starta sezone, neki su malo zakasnili, ali je najvažnije da je u ovom trenutku svako od njih pronašao sebe i da daje ozbiljan doprinos rezultatima ekipe. Ukupno gledano, kada bi svih 12 igrača u roster-u moglo da igra istovremeno, CSKA bi sigurno bio proglašen za prvog favorita turnira.\nCSKA je imao priličnih problema u četvrtfinalu i može se reći da su se teškom mukom domogli Beograda. Protivnik im je bio Himki, komšija iz Moskve. Sve tri pobede koje su ostvarili bile su sa najviše pet poena razlike (98:95, 89:84, 89:88), pri čemu su do poslednje pobede došli na dosta kontroverzan način. Utisak košarkaške javnosti je da je trebalo da se igra i peta utakmica, te da tek onaj ko bude bolji u njoj zaslužuje kartu za Beograd.\nMoskovljani u Beogradu neće imati najbučniju publiku i na taj adut svakako ne mogu računati. Olakšavajuća okolnost je što su na takve uslove odavno navikli, pošto je atmosfera u njihovoj dvorani na pola puta između pozorišne i navijačke. Sve navedeno opet ne znači da CSKA neće imati solidan broj navijača u Štark areni, pogotovo što se sa velikom izvesnošću može tvrditi da će naklonost beogradske (domaće) publike imati upravo ruska ekipa.\nza STV : Miroslav Rajlić