Početna stranica Top 20 Čaruga\nStvarni život Jove Stanisavljevića Čaruge, slavonske varijante mnogo poznatijeg šervudskog srednjevekovnog junaka, ne razlikuje se mnogo od priče ispričane u filmu. Iz današnje perspektive, kada četrdesetogodišnjaci nerado napuštaju mir porodične kuće i ljudi ne doživljavaju previše uzbudljivih trenutaka sem u virtualnom svetu sajber poznanstava i video-igara, izgleda neverovatno koliko je stvari za svega 27 godina uspeo da uradi najčuveniji slavonski desperados. U filmu ne vidimo ono što za glavni tok radnje nije previše bitno, ali za samog Čarugu svakako jeste bilo- kako mu je, još kao dečaku, umrla majka, kako je pobegao od kuće ne složivši se previše sa očevim izborom nove partnerke, te kako je, kao sedamnaestogodišnjak, mobilisan početkom Prvog svetskog rata. Sve ostalo se, uglavnom, vidi.\nValjda zbog toga što se mulj slavonske ravnice nimalo ne razlikuje od teških jesenih isparenja vojvođanskih polja, atmosfera u filmu „Čaruga“ mi je od prvog gledanja bila nestvarna, a opet gotovo domaća. Kao da sam gledao scenografiju i eksterijere kakvi su postojali u mojoj glavi još dok sam se , kao malo dete, petljao po uzanim prolazima između dva velika polja trske ili u sebi sav drhteći pokušavao da prođem kroz ogromnu duž kukuruznog polja, plašeći se da ću izaći tek tamo negde kod Kisača ili, ako budem imao sreće, na Čeneju. A i šume, iste takve kao i u Slavoniji, bile su mi ispred nosa - malo pružimo korak i eto nas već na Fruškoj gori, koja mi je vazda izgledala kao mesto na kojem bi mogli da se kriju svakakvi razbojnici (kad sam odrastao, najgori razbojnici su na njoj vežbali pucanje i sahranjivali ljude u kreču, ali to je već neka sasvim druga, olovna i jeziva priča). Pre no što se uđe u Vrbas iz pravca Bačkog Dobrog Polja, pređe se preko kanala na mestu koje neodoljivo podseća na ono na kojem su Mali i Čaruga prešli preko vode neposredno po Čaruginom povratku u rodno selo.\nČaruga je junak kojem bi se teško mogao pripisati bilo kakav idealizam. Nije da ne pokušava, ali se sam odaje definišući šta je cilj njegove pobune protiv predratnog gazde, kojeg je ubio u srdžbi izazvanoj prečestim gazdinim približavanjem „Mandinoj branjevini“. Vitlajući puškom, uz poneko ne previše oduševljeno odobravanje okupljene sirotinje, Čaruga poručuje:\n„Sad više nema bogatih i siromašnih. Jok. Ima da svi budu siromašni. Naime, jednaci. K'o u Rusiji. Vidio ja!“\nHitro se snašavši neposredno po smrti nemilosrdnog revolucionarnog vođa, Crvenog Bože, Čaruga preuzima „Društvo gorskih tića“ i odmah uspostavlja sasvim nova pravila ponašanja, koja najbolje definiše tić koji je Čaruginim avanzovanjem najviše profitirao, Krmpota:\n„Mo'š prašit, mo'š prčit, to je vođa po mom ćefu!“\nKrmpotina glavna briga, kroz ceo film, jeste da se , po bilo koju cenu dočepa kakvog ženskog čeljadeta. Na preza čak ni od toga da se, kada se za to ukaže prilika, približi i Čaruginoj konkubini lično. Prilikom svakog upada ili pljačke Krmpota nepogrešivo pronalazi svoj plen i odmah se na njega ustremljuje. Ne libi se ni da nastupi posle vođa Gorskih tića, prilikom pljačke bogatog slavonskog gazde (ratnog profitera i cinkaroša, kojeg Čaruga prekoreva rečim „Nepošteno si zarađivao u ratu, došlo vreme da se vraćadu prljave pare, oteto prokleto“), kojeg muče na bilijarskom stolu, dok njegova užasnuta žena sve vreme ponavlja „Samo mi nemojte dušu uzet', samo mi dušu ostavite“. Prilikom pokušaja pobune teoretičarsko - revolucionarnog ogranka Gorskih tića, tokom Čaruginog diktiranja pisma „Hrvatskom listu“ dok se bori sa strasnim naletima svoje ljubavnice, teoretičari ostaju bez glave na ramenima a Čaruga odmah pokazuje da se, bez obzira na vreme, sistem ili okolnosti, vođi ne razlikuju međusobno baš previše. Prvo se služi jeftinom demagogijom:\n„Ova su nas dva pokojnika malo uzdrmali, nije da nisu, ali mi znamo da nismo izdali revoluciju. Sad nas je manje, al' smo snažniji, kako da kažem, tako reći - jači!“\nOdmah posle toga, manirom bilo kog komunističko-miloševićevsko-tranzicionog direktora, na Krmpotino jasno i nedvosmisleno pitanje ("Čaruga, o'š ti meni dat' malo Mande?") odgovara krajnje neodređeno i neuverljivo, sa namerom da ne kaže ništa (kao kad od direktora državne firme tražite da vam pokrije putne troškove a on vam kaže - biće goriva) :\n„Sve će biti u redu moj Krmpota“.\nSvet razbojnika, odmetnika, lažnih revolucionara i do guše korumpiranih žandara i državnih činovnika u Čarugi ima i svoje naličje. Mnogi od njih još uvek kriju veliko dete u sebi, pa tako motiv džepnog sata koji svira vreba iz prikrajka kroz ceo film. Njime je fasciniran i Čaruga, i žandar koji mu sat oduzima i poručnik Gile. Mali sve vreme pokušava da dođe do morske ribe, i kao što Krmpota pogledom traži osobu suprotnog pola gde god se našao, Mali ne gubi vreme da bi upitao one koje pljačkaju imaju li ribu, i ako je imaju, da li je morska. Njegovu najveću želju ispunjava Čaruga, neposredno pred smrt, naručivši obrok sa morskom ribom kao predsmrtnu želju za svog vernog posilnog. Jedući te svoje poslednje zalogaje baš kao da su mu poslednji, nasmejan i ozarenog lica, netom ispunivši svoju najveću želju, Mali u smrt gleda očima najspokojnijeg budističkog gurua.\nCentralni predmet žudnje , veći čak i od fascinacije Malog morskom ribom, jeste ona „što je došla kod bate Šlezingera“ i „za koju velidu da je luda“. Opsednuta ženskarošem Uljanovim („kažu da ima bar trideset žena“) i daleka i nedostižna u svetu svojih fikcija, Svilena je predmet ogromne želje dva glavna protivnika u filmu- žandara Gileta i Čaruge. Još pamtim jedan odlazak u bioskop sredinom devedesetih, dok je novosadska „Arena“ još služila za filmske projekcije. Oni koji su za to nadležni priredili su nam višednevni praznik pod nazivom „Povratak u bioskop“. Cena ulaznice za film je bila simbolična - ili jedan ili dva dinara (jedna nemačka marka u to vreme, što odgovara vrednosti današnje novčanice sa Stevanom Stojanovićem, ali ne golmanom, no onim slavnim muzičarem iz Negotina). Na toj reviji mogli su se videti domaći filmovi koje mnogi od nas nikada nisu imali priliku da vide na velikom platnu. Na projekciji „Čaruge“ atmosfera je bila kao da je „velika soba primila pet hiljada ljudi sa dignutim čašama“. Pivskim čašama. Ogroman suficit muškog roda u sali (velik koliko i damski na „Čarlstonu za Ognjenku“, mnogo godina kasnije), neprekidna galama i šuškanje, te nesumnjiv višak testosterona proizveli su atmosferu koja je, ako se gleda iz ugla političke korektnosti ili rodne ravnopravnosti bila daleko od uobičajene i podnošljive. Uprkos ogromnom naporu da se ne izgubi strpljenje zbog parališućeg žagora, u trenucima kada bi se on primirio, dalo se naslutiti da u publici ipak sede gledaoci koji su film prostudirali uzduž i popreko. Najveće tišina zavladala je pred scenu u kojoj je Gile, sa sve cvećem u rukama, poljubio vrata odaja nedostižne tajantvene žene, skinuo kapu, prošao rukom kroz nepostojeću kosu i izgovorio onu čuvenu rečenicu:\nKako bih ja to jeb'o...\nAplauz koji je usledio dao bi se uporediti samo sa aplauzima kakve sanjaju naši političari, poznati po odsustvu talenta za skupove pretežno javne prirode koji iziskuju dobre oratorske sposobnosti, za šta je opet potrebno i solidno obrazovanje i bog te pita koliko još nedostižnih stvari. Polovina gledalaca je ustala i snažno i dugo , u stilu leva ruka ozdo desna ozgo, pokazivala svoju facinaciju scenom , dok su oni koji su sedeli ili zviždali ili podvriskivali- tada još nije bila patentirana taktika lupanja nogama po podu a nije bilo ni mobilnih telefona da upotpune spektar audio-efekata. Bio je to vrhunac te projekcije- nije da se publika nije trudila do kraja filma na nekim drugim scenama, ali je Giletova rečenica bila propraćena najvećim izlivom galame.\nNapravivši od sebe vernu repliku nedosanjanog vođa Oktobarske revolucije, Čaruga uspeva da se približi Svilenoj makar na trenutak. Dobro, scena jeste malo neobična i , kao i većina ljubavnih scena u domaćim filmovima neprirodno gruba, ali bi Čarugin recept rado preuzeo mnogi muškarac, jer garantuje veliki uspeh uz minimum truda - snažno uzbudite partnerku nečijim oponašanjem, bez previše truda je dovedete do vrhunca, lupite nekoliko puta glavom o klavir, izgovorite karakterističan tekst („Kraljice moja nebeska“) , okrenete se u stranu i odmah pripalite jedan cigar. Ništa lakše. Svilena je ipak od drugačijeg materijala sazdana, pa do kraja filma neprestano beži i Čarugi i trgovcu Drezgiću. Kao i Čaruga, ni Gile ne uspeva da je izbije iz glave, pa neporedno pre Čaruginog odlaska na gubilište, u momentu kada valjda postoji mnogo važnijih tema, pita Čarugu, prilično indiskretno (blago rečeno) da li je imao nešto sa Svilenom (ok, Gile to nije baš tako rekao, setićemo se). Čaruga u poslednjim trenucima života pokazuje veliku dozu džentlmenstva i na Giletovo pitanje odgovara negativno. Svilena ostaje prozračna i tanana, namsejana u svojoj opsesivnoj fiksaciji na revoluciju, nameštajući rukom objektiv foto-aparata, taman na vreme da zabeleži trenutak kada Čaruga/Drezgić, smejući se u brk sopstvenim dželatima , izgovara poslednje ovozemaljske reči:\nZbogom narode, Čaruga putuje...\nJovo Stanisavljević zaustavljen je u trenutku kada nije imao ni 30 godina. Nema smisla postavljati pitanje koliko bi pičvajza napravio da je poživeo duže, jer ljudi poput njega teško prebacuju četrdesetu. Nema smisla ni paralela sa još nekim poznatim ličnostima koje su svet napustile u dvadeset osmoj godini - Jimi Hendrix, Kurt Cobain, Janis Joplin ili Morisonu Džime. Smisleno je ponajpre isticanje da je Rajko Grlić u priči o slavonskom desperadosu prepoznao odličan materijal za odličan film. „Čaruga“ je upravo to- maestralno delo filmske umetnosti, koje bi, da u svetu pokretnih slika važe zakoni kao u našoj sivoj i čemernoj administraciji, ove godine moglo od neke nervozne tete na šalteru da zatraži ličnu kartu/osobnu iskaznicu. Filmčina na početku punoletstva i sa vrlo dugim zagarantovanim životnim vekom.\nTekst objavljen 18.februara 2009.


Jutarnji: Hrvatska kupila lažne 'migove'\nIzvor: B92, 21.Mar.2016, 21:03\nJutarnji: Hrvatska kupila lažne "migove"\nZagreb -- Hrvatska vojna policija sprovodi veliku istragu o avionima "Mig-21" koji su kupljeni i remontovani u Ukrajini.\n"Jutarnji list" piše da su do sada utvrđene mnogobrojne nepravilnosti, među njima i "prekucani" serijski brojevi.\nOzbiljno se sumnja da je u ovom poslu neko bio podmićen.\nDvanaest remontovanih "migova " je u Hrvatsko ratno vazduhoplovstvo stiglo u julu 2015. godine.\nOsam meseci nakon toga Ratno vazduhoplovstvo raspolaže samo >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << sa tri borbena aviona, a pet remontiranih aviona povučeno je iz upotrebe, piše Jutarnji list.\nPrema informacijama iz istrage, Vojna policija je do sada utvrdila da su na avionima koje je Hrvatska kupila od Ukrajine "prekucani" serijski brojevi i da oni ne odgovaraju dokumentaciji aviona ni brojevima koji se navode u ugovoru o remontu, i da ugrađeni delovi aviona ne odgovaraju pratećoj dokumentaciji aviona.\nMože se postaviti i pitanje da li je upravo tih sedam aviona koji su poslati u Ukrajinu na remont i vraćeno nazad. Čak se ozbiljno sumnja da je celokupna dokumentacija lažirana, a remont na avionima uopšte nije obavljen.\nPrema pisanju Jutarnjeg lista, istraga je pokrenuta nakon neprestanih kvarova na tek remontiranim avionima.\nKurir: NEVIĐENI SKANDAL U HRVATSKOJ VOJSCI: Otkrivena prevara, Hrvati lete na lažnim migovima!\nRadio Televizija Vojvodine: Najveći skandal hrvatske vojske - lažni "migovi"\nMondo: HIT: Hrvati kupili lažne MiG-ove 21\nBlic: SKANDAL U HRVATSKOJ Jutarnji list: Malverzacije sa "migovima21" kupljenim u Ukrajini


ERUPCIJA KORONE I ZEMLJOTRES DNS Presjek prve sedmice predizborne kampanje - Srpskainfo\nPrije sedam dana političke partije i kandidati započeli su „lov na glasove“, a za kratko vrijeme desilo se mnogo toga.\nSvjedoci smo pogoršane epidemiološke situacije, što je uticalo i na javne skupove, izlaska DNS iz vlasti u Srpskoj, dok partijama na vlasti posmatrači i opozicija zamijeraju na konstantnom korištenju javnih resursa za potrebe stranaka.\nZa ocjenu dosadašnjeg toka kampanje, te prognozu kako bi mogla da izgleda u nastavku, pitali smo nekoliko šefova izbornih štabova partija iz vlasti i opozicije, kao i analitičare iz nevladinog sektora.\nSNSD: Optimizam i motivacija\nŠef Glavnog izbornog štaba SNSD Srđan Rajčević naglašava da je u prve dane kampanje SNSD ušao s optimizmom i motivacijom.\n– Terenske aktivnosti smo sveli na mikro format, posjete zvaničnika stranke se organizuju s minimalnim brojem aktivista. U odnosu na druge partije, SNSD ima i jedan problem koji je vezan za posjete stranačkog rukovodstva. Iako se striktno držimo mjera na snazi i ne pozivamo na stranačke događaje, jako je teško nekome zabraniti da se zaustavi i prisustvuje kada se, na primjer, obraća predsjednik Dodik ili neko iz vrha stranke. U tom smislu, sigurno je da nam, kao stranci s najvećim brojem članova i aktivista, epidemiološke mjere stvaraju određene poteškoće – kaže Rajčević za Srpskainfo.\nZato su se, kako kaže, u potpunosti aktivirali u digitalnoj kampanji, gdje SNSD značajno odskače u ozbiljnosti i dobroj audio i vizuelnoj produkciji i oblikovanju političkih poruka.\n– Mislim da će i ostatak kampanje izgledati slično, a svakako da ćemo se, kao i do sada, držati onoga što propisuje Republički krizni štab. Zdravlje je najvažnije – zaključuje Rajčević.\nPDP: Nepokolebljiva alternativa\nZa šefa Izbornog štaba PDP, Igora Crnatka, glavne karakteristike prve sedmice kampanje su sve teža epidemiološka situacija u RS i „konstantno kršenje svih mjera i preporuka od strane SNSD, kao i prekid saradnje SNSD-DNS, koji je uzdrmao pozicije vladajuće koalicije“.\n– Što se tiče PDP, provodimo planirane aktivnosti. Reakcije na terenu su odlične, a u Banjaluci se već sad u vazduhu osjeća da je najveći grad „prelomio“ i da ćemo ovdje pobijediti SNSD, kao i da će PDP imati odličan rezultat širom RS – tvrdi Crnadak.\nKaže da korona ne remeti mnogo kampanju stranke, jer se i prije početka znalo da će ovo biti drugačija kampanja, bez velikih skupova i s mnogo većim učešćem interneta i društvenih mreža.\n– PDP se pridržava svih propisanih mjera i kampanju uglavnom vodimo kroz direktne kontakte kandidata, manje skupove, te medijske i internet aktivnosti naših timova. PDP je već godinama definisan kao nepokolebljiva alternativa SNSD i njihovoj koaliciji, prisutni smo na terenu u kontinuitetu, naš Klub poslanika je stabilan i zato i u ovakvim ograničenim uslovima nemamo problema da izborne poruke predstavimo građanima – kaže Crnadak za Srpskainfo.\nPrema njegovim riječima, teško je procijeniti kako će dalje da izgleda kampanja, jer se situacija s koronom pogoršava iz dana u dan. U svakom slučaju, dodaje Crnadak, mora se obezbijediti pravo svakom biraču da glasa bezbjedno, makar izbori trajali i dva dana.\n“AKO ME UHAPSE BIĆE TO POLITIČKI PROGON” Lider DNS se oglasio povodom razgovora u policiji\n– Očigledno je raspoloženje takvo da nas čeka velika izlaznost. Očekujemo da se, nakon oporavka, predsjednik Borenović aktivno uključi u kampanju, te da dođemo do što više građana, poštujući sve zdravstvene preporuke. Očigledno su pokušane masovne malverzacije s glasanjem u odsustvu i zato je važno da se omogući da svako ko je lažno registrovan može da glasa u svom gradu, te da se CIK i tužilastva u periodu do izbora ozbiljno posvete ovom problemu – poručuje Crnadak.\nUS: Vjetar u leđa\nU odnosu na sve druge stranke u BiH, Ujedinjena Srpska do posljednjeg dana nije imala dozvolu da učestvuje u predizbornoj kampanji. Tek kada je Sud BiH poništio odluku CIK, kojom je toj partiji bilo zabranjeno učešće na izborima zbog video spota, upalili su motore.\n– Početak kampanje obilježio je upečatljiv nastup US iz razloga što su naši građani, koji su nam podrška, odahnuli onog momenta kada je Sud BiH donio odluku. To nam je dalo dodatni vjetar u leđa, što svjedoči komunikacija s građanima – kaže šefica Glavnog izbornog štaba US, Natalija Trivić.\nSmatra da će se povećanje broja oboljelih građana od korone dodatno odraziti na kampanju, u smislu organizacije događaja.\n– Poštovaćemo sve mjere. Najizvjesnije je da će se kampanja više okretati direktnoj komunikaciji s građanima u smislu manjih grupa i direktnih poruka, koje će svaki naš član da iskomunicira. Kampanja će se prenijeti na komunikaciju putem elektronskih, digitalnih medija, društvenih mreža. Bez obzira na sve, US će na ovim izborima ostvariti mandate u svih 57 lokalnih zajednica gdje imamo liste. Očekujemo oko 90 odborničkih mjesta – kaže Trivićeva za Srpskainfo.\nSDS: Narod sit priča\nŠef izbornog štaba SDS i lider te partije Mirko Šarović smatra da je ova kampanja preslikana slika podijeljenog društva, dvostrukih aršina vlasti u onome što traže od naroda i opozicije i onoga šta oni rade.\n– Dok s jedne strane, zbog korona virusa, nama uvode zabrane i restriktivne kazne, oni bez ikakvih ograničenja bahato paradiraju u grupama i ismijavaju narod. Uz sve to, koriste resurse tog istog naroda za vlastitu promociju. Od korištenja helikoptera, zloupotreba u promociji stranke i kupovine svega što se može kupiti. Tu je svakako i frapantna krađa glasova iz inostranstva, koju oni samo u medijima navodno osuđuju, a da ne provode nikakve ozbiljne mjere niti istrage da raskrinkraju sistem koji je to organizovao i proveo. Ovakvu masovnu krađu identiteta svakako nisu osmislili pojedinci – kaže Šarović za Srpskainfo.\nPrema njegovim riječima, obilježje ove kampanje je i „velika energija ljudi za promjenom i napretkom“, koju su, kako tvrdi, osjetili u svakom mjestu koje su posjetili, „gde je godinama na vlasti SNSD i gdje ljudi sve masovnije odlaze“.\n– Narod je sit priča i parola. U narednim danima sve naše aktivnosti vezane su za konkretne stvari, probleme i izazove koji otežavaju život. U svim opštinama izlazićemo na lice mjesta i pričati o rješenjima koji naši kandidati mogu da ponude, umjesto uobičajenih okupljanja kojima se ugrožava zdravlje ljudi – kaže Šarović.\nŠef Izbornog štaba DNS Dragomir Jovičić nije odgovarao na naše pozive i poruke.\nIzvršna direktorka TI BiH Ivana Korajlić naglašava da je primjetno konstantnio korištenje javnih resursa u svrhu kampanje.\n– To se radi na način da se podešavaju sastanci, pa se onda sastanci u javnim funkcijama koriste za putovanja u stranačke svrhe. Opet imamo situacije da se u ime političkih stranaka organizuju sastanci koji bi trebalo da budu u javnoj funkciji i sve se to koristi za kampanju – kaže Korajlićeva.\n„Stranke postale zavodi za zapošljavanje“\nVehid Šehić, predstavnik Koalicije „Pod lupom“, ističe da se očigledno mnogi ne pridržavaju epidemioloških mjera.\nDok je inspekcija nedavno prekinula sjednicu Predstavničkog doma Parlamenta FBiH, jer je broj poslanika bio veći od dozvoljenog u zatvorenom prostoru, Šehić podsjeća da je ta ista inspekcija tolerisala mnogo brojnije stranačke skupove. Prema njemu, to je dokaz da su stranke iznad institucija u BiH.\n– U kampanji se ne vodi računa o interesima i potrebama građana na lokalnom nivou. Nemamo kulturu dijaloga, nego se pokušava na svaki način diskreditovati onaj za koga smatrate da može da bude ozbiljan protivnik na izborima. Opet će politička volja da bude nametnuta. Zavodi za zapošljavanje nam više ne trebaju. Zavodi su sada političke stranke, koje ucjenjuju ljude koje su zaposlili da glasaju za njih. Od izbora smo napravili jednu vrstu ekonomske berze, koja se ogleda u glasovima. Ovo pokazuje preddemokratsko političko stanje koje živimo 25 godina – zaključuje Šehić.\nPolitika DNSKoronalokalni izbori 2020Predizborna kampanja\n"POVRATAK S RAZLOGOM" PDP 1999 predstavio kandidate u Doboju\nZALIJEPLJEN PRVI PLAKAT Ujedinjena Srpska počela kampanju u Banjaluci\n"KORONA MOŽE DEMOTIVISATI GRAĐANE" Kukić o izlaznosti na izbore u vrijeme epidemije


TotalCar.rs » Da bi se ujedinio s Fijatom, Reno pregovara o savezu s Nisanom\nNisan i Reno pregovaraju o “remontu” svoje istorijske alijanse da bi eventualno ponovo otvorili vrata za pregovore sa italijanskim proizvođačem automobila Fiat, objavio je “Volstrit džornal”.\nPrema tom američkom poslovnom dnevniku koji se oslanja na izvore bliske dvema kompanijama, Nisan bi da Reno koji poseduje 43 odsto japanske grupacije, smanji svoj udeo. S druge strane, Nisan ima samo 15 odsto Renoa i nema glasačka prava.\nIzmena odnosa dve kompanije mogla bi pomoći smanjenju tenzija među njima i tako ublažiti Nisanovu nevoljnost za spajanje s Fiat-Krajslerom.\nU nedostatku eksplicitne podrške kompanije Nissan, početkom juna su propali pregovori o “venčanju” radi formiranja svetske industrije automobila “Broj tri”.\nAko uspeju pregovori o promeni udela Renoa i Nisana, dogovor bi mogli postići u septembru, piše “Volstrit džornal”.\nMeđutim, bilo koji razvoj događaja zahteva odobrenje francuske države koja ima 15 odsto kapitala Renoa. Ali, takvo odobrenje nije izvesno: putujući za Tokio krajem juna, predsednik Emanuel Makron je odbio da razmotri promenu strukture vlasništva kapitala.\nFoto: REUTERS/Regis Duvignau, Izvor: N1


Sapun za ruke „Sky“ - važnost higijene u današnjici\nPočetna robne marke Sapun za ruke „Sky“ – važnost higijene u današnjici\nSapun za ruke „Sky“ – važnost higijene u današnjici\n"Sky" tečni sapuni za ruke\nAko složenu slagalicu uzmemo kao metaforu za dobru higijenu, onda vam predstavljamo delić te slagalice – „Sky“ tečni sapun za ruke. Sigurni smo da vrlo dobro znate koliko je važno brinuti o higijeni i prati ruke, posebno otkako nas je sve zadesio ozloglašeni virus COVID19.\nPitali ste: „A zašto baš treba da biramo „Sky“ sapun kada na tržištu već postoji veliki izbor proverenih proizvoda?\nMi odgovaramo: U svetu gde profit i kapital vode glavnu reč, trudimo se da se izdvojimo time što ćemo zaista udovoljiti našim dragim kupcima. Kreirajući robnu marku „Sky“, započeli smo misiju da svakoj prosečnoj porodici obezbedimo kvalitetne i povoljne proizvode. Svi „Sky“ proizvodi, počev od tečnog sapuna za pranje ruku, preko deterdženata za sudove i šampona za kosu pa do omekšivača različitih mirisa kontrolisano su pravljeni u Srbiji, u fabrici koja postoji više od 20 godina.\nAko Vas još uvek nismo ubedili, pozivamo Vas da posetite neki od naših prodajnih objekata, izaberete jedan od sapuna bilo da je to sa mirisom okeana, meda i mleka ili šumskog voća. Kada se i sami uverite da je „Sky“ tečni sapun zaista pravljen po Vašoj meri, da su u pitanju povoljna cena, visok kvalitet i prijatan miris, shvatićete pravu svrhu naše misije.\nKasica S je oduvek, i uvek će biti na strani potrošača. Vidimo se uskoro!\nPrethodni članakTestenina „Ravnica“ – Specijalitet po našem receptu\nSledeći članakSjajan recept za lazanje nestvarnog ukusa


Amerikancima je u karantini svaki dan Black Friday\nE.Ć. мај 17, 2020, 8:45 по подне\nProšle godine na tradicionalni 'Black friday', Crni petak, pravi shopping praznik, Amerikanci su na kupovinu putem mreže potrošili rekordnih 7,4 milijarde dolara. Tri dana poslije bio je Cyber ponedeljak, a potrošeno je, nevjerovatnih 9,4 milijarde dolara, također rekordnih.\nOdlične brojke za koje niko nije očekivao da će se nekada, barem ne u skorije vrijeme, moći oboriti i da će doći novi rekordi. Onda se dogodilo šta se dogodilo, pandemija koronavirusa se proširila, natjerala ljude na izolaciju i internet trgovina doživjela je pravi procvat.\nPriceSpider, internetska trgovinska platforma, u periodu od 22. do 28. aprila zabilježila je rekordan promet na webshopovima koji je koriste, a volumen prometa bio je usporediv s prošlogodišnjim Crnim petkom, pa čak i veći. Broj transakcija u pomenutoj sedmici bio je ukupno 22% viši, dok je za čak 59% porastao broj pregleda raznih proizvoda u internetskim trgovinama.\nPrema podacima PriceSpidera, dolazise do zaključka da je online kupovina za vrijeme pandemije u cijeloj SAD premašila sedmicu održavanja tradiconalnog Crnog petka i Cyber ponedeljka. Nakon pomenute posljednje sedmice aprila, nastavljen je uzlazni trend posjeta internetskim prodavnicama, pa je rekord zabilježen 3. maja. Tada je promet na webshopovima ove platforme bio čak 233% veći od prosječnoga, onog prometa prije pandemije.


Zadruga po mjeri seljaka - Poljoprivreda i selo\nHome » Aktuelnosti » Zadruga po mjeri seljaka\nZadruga po mjeri seljaka\nZadrugarstvo, tradicija, sadašnjost i budućnost\nPoljoprivredno zadrugarstvo u Semberiji utemeljeno je daleke 1906. godine i u svojoj stogodišnjoj istoriji imalo je velike uspone i padove, doživjelo je brojne reorganizacije, organizacione promjene svih vrsta…\nDanas je očigledna velika šarolikost u semberskom poljoprivrednom zadrugarstvu, a u posljednje vrijeme uočljiva je pojava osnivanja novih zadruga u mnogim selima ovog kraja tako da već postoje mjesta u kojima djeluju po dvije poljoprivredne zadruge\nStrategija razvoja opštine Bijeljina do 2015. godine računa na poljoprivredne zadruge kao “osnovne nosioce poljoprivredne proizvodnje”\nHroničari su zapisali da je sembersko selo Brodac dobilo prvu zadrugu, zvala se “Srpska zemljoradnička kreditna zadruga sa neograničenim jemstvom”, daleke 1906. godine, a njen utemeljitelj bio je seoski sveštenik Mihajlo Jovanović. Samo dvije godine ranije u Tolisi kod Orašja osnovana je prva zemljoradnička zadruga u Bosni i Hercegovini. Samo godinu dana poslije Broca selo Dvorovi je dobilo “Srpsku seljačku zadrugu za zajmove i štednju”, a za Balatun se ne zna tačno ni u Muzeju Semberije da li je zadrugu dobio 1906. ili 1907. godine. I tako redom, jedno po jedno sembersko selo je osnivalo zemljoradničke zadruge, koje su bile izraz potreba prezaduženog i ekonomski iscrpljenog sela. Jačanje zadruga zaustavio je Prvi svjetski rat, ali većina njih je nastavila rad poslije 1918. godine i radile su sve do 1941. godine. Po završetku Drugog svjetskog rada dolazi do brzog razvoja zadrugarstva. Selo Gornje Crnjelovo već 1945. godine imalo je zemljoradničku zadrugu sa 402 člana, a ubrzo je naletio i talas osnivanja seljačkih radnih zadruga. Uz sve svoje mane, zadruge toga vremena su imale značajan uticaj na razvoj poljoprivredne proizvodnje. One su dovele prve poljoprivredne tehničare i agronome u sela, nabavile su prve traktore, kombajne i drugu poljoprivrednu mehanizaciju, prve su uvele sjetvu visokoprinosnih italijanskih sorti pšenice i američke hibride kukuruza, zaslužne su za širenje upotrebe mineralnih đubriva i hemijskih sredstava za zaštitu bilja…\nSemberija, tipično poljoprivredni kraj, s pravom se ponosi istorijom svoga zadrugarstva. Ovdašnji seljak je decenijama dijelio zlo i dobro sa svojom zadrugom. Ali, smjenjivale su se reorganizacije, integracije, likvidacije i druge promjene oblika organizovanja zadružnog sektora. Malo ih je koji su to sve preživjeli.\nNovo vrijeme, nove zadruge\nDanašnje poljoprivredno zadrugarstvo ne može, i ne misli, živjeti na tradiciji. Ono se, u granicama svojih mogućnosti, prilagođava vremenu u kome živimo. Najveća zadružna organizacija u bijeljinskoj opštini je Poslovni zadružni savez “Agrosemberija” sa sjedištem u Bijeljini, u koji je udruženo 12 zadruga. Sama činjenica da ova zadružna asocijacija živi (i preživljava) i radi punih 35 godina dovoljno govori o njoj. Jer, mnogi su u tom vremenskom periodu nestali sa zadružne scene i nema ih više među živima.\nPored “Agrosemberije” u bijeljinskoj opštini su: Poljoprivredna zadruga u Kojčinocu, “Agrar” i “Zečkanović” u Janji, Poljoprivredna zadruga Bijeljina, jedna od najstarijih u ovom dijelu Bosne i Hercegovine, “Balatunka” u Balatunu, “Lovac” u Modranu, “Agrotim” u Bijeljini…\n– Posljednjih nekoliko mjeseci osnovano je nekoliko novih poljoprivrednih zadruga, a neke su u fazi osnivanja – kaže mr Milan Savić, šef Odsjeka za poljoprivredu u Odjeljenju za privredu i poljoprivredu Administrativne službe opštine Bijeljina. – U još nekim selima, Dragaljevcu, Crnjelovu, Suvom Polju, poljoprivrednici se interesuju za osnivanje novih zadruga. Neke od njih imaju za cilj da se oslone na lokalne prerađivačke kapacitete. Tu prije svega mislim na Dragaljevac i Mljekaru “Dule”. Stare zadruge imaju probleme vezane za zadružnu imovinu. One imaju mali broj zadrugara i sada se postavlja pitanje da li je racionalnije povećavati broj zadrugara u postojećim zadrugama ili osnivati nove. Svakako treba naglasiti da u bijeljinskoj opštini danas nemamo nijednu specijalizovanu zadrugu. Očekujemo da će se u vremenu koje dolazi osnivati zadruge u koje će se udruživati povrtari, mljekadžije, voćari, pčelari i dr.\nNa području opštine Bijeljina postoji nekoliko udruženja koja okupljaju stočare, pčelare, voćare, povrtare, a tu je i udruženje poljoprivrednika. To su udruženja građana i ona nisu privredni subjekti pa se ne bave poslovnim aktivnostima. Neka od njih, kao na primjer Udruženje voćara “Zlatni rod” iz Čađavice, su se afirmisala i dosta pomažu svojim članovima. Udruženje voćara je toliko kadrovski i tehnički ojačalo da ima razloga da se počne razmišljati o osnivanju specijalizovane zadruge na inicijativu ovog udurženja. Sigurno je da u današnjim uslovima organizovanja poljoprivrednika ima dovoljno mjesta i za zadruge i za udruženja. Ukoliko budu radili sinhronizovano, sigurno je da i jedni i drugi imaju svoje mjesto i ulogu i mogu biti od velike koristi poljoprivrednim proizvođačima, koji su ih osnovali. Poljoprivredna domaćinstva u bijeljinskoj opštinim su usitnjena tako da im se zadrugarstvo nameće kao nužnost. Jer, ovako usitnjeni nemaju šanse u oštroj tržišnoj utakmici, kakva je današnja. Iskustva iz mnogih razvijenih zemalja govore da i tamo gdje su poljoprivredna domaćinstva daleko krupnija od naših, zadrugarstvo kontinuirano napreduje i postaje sve značajniji faktor ukupne privrede. U Semberiji danas ima osam hiljada registrovanih poljoprivrednih proizvođača. Usitnjeni i razjedinjeni ne predstavljaju nikakav faktor na tržištu. A kakva bi to snaga bila da se organizuje u zadruge i istupa na tržištu kao cjelina.\nNa novim principima\nPoljoprivredno zadrugarstvo u Semberiji ima tradiciju s kojom se može ponositi. Ali, od prošlosti se ne živi. Ona može da bude samo podloga za sjajnu budućnost.\nDa li poljoprivredno zadrugarstvo u Semberiji može računati na takvu budućnost?\nTo je pitanje na koje je veoma teško dati odgovor. Danas se u Semberiji pojavljuje čitav niz prerađivačkih kapaciteta. Svi oni direktno uspostavljaju poslovne odnose sa poljoprivrednim proizvođačima. Koliko je to dobra praksa? Mnogi misle da nije, jer se radi o velikom broju sitnih poljoprivrednika pa nije racionalno da bilo koja fabrika posluje sa toliko sitnih proizvođača sirovina. Ako bi se zadruge smišljeno ubacile u taj prazan prostor između poljoprivrednih proizvođača i prerađivačkih kapaciteta imale bi posla. Po još da postanu istinski organizatori proizvodnje.\nU Strategiji razvoja opštine Bijeljina do 2015. godine u strateškim ciljevima naglašava se “podrška zadrugama kao osnovnim nosiocima poljoprivredne proizvodnje”. Sama činjenica da su u jednom takvom dokumentu nazvane “osnovnim nosiocima poljoprivredne proizvodnje” dovoljno ilustruje koliko se na njih računa i koji im se značaj pridaje.\nUostalom, u istom opštinskom razvojnom dokumentu se naglašava:\n– Zadruge su značajan činilac poljoprivredne proizvodnje. Podrška ovom obliku udruživanja zasnivaće se na novim principima, koji podrazumijevaju konkrtne projekte i nove principe organizovanja prema modelima razvijenih evropskih zemalja.\nOpšti utisak je da poljoprivredne zadruge u opštini Bijeljina imaju svoje mjesto, ulogu i perspektivu. Od njih se puno očekuje. Da li će se ta očekivanja ispuniti, i kojom brzinom, zavisiće u velikoj mjeri i od samih poljoprivrednih proizvođača – zadrugara.\nSemberija zadruge\t2012-03-26\nPrevious: Njivska proizvodnja dinja\nNext: Tucijada, parastos, pa zavičajno veče


Žene u politici: Crna Gora i dalje čvrsto na začelju\nCrna Gora i dalje drži neslavno posljednje mjesto po procentu žena u politici u odnosu na zemlje regiona, a na političkoj sceni i u vlasti – većim dijelom i u opoziciji – ne postoji volja i spremnost da se takvo stanje mijenja što su pokazali i nedavno završeni lokalni izbori.\nNa višegodišnje ignorisanje evropskih standarda u toj oblasti uporno ukazuju predstavnice javnog sektora i dijela političkih partija u Crnoj Gori.\nNa kakve sve prepreke i priče nailazi žena koja odluči da se bavi politikom ?\n“Ja hoću da se bavim politikom... Dozvolite mi to jer želim da mi moja država omogući da se bavim politikom. Ali, onda oni obično kažu - znaš politika je prljav posao i to nije za žene nego je to ipak više za muškarce. Ali ja kažem da politika ne mora da bude prljav posao, zavisi kako taj posao radiš. Onda oni kažu da je to tačno ali i dodaju da to mogu samo kvalitetne žene a njih je malo koje hoće da se bave politikom. Ja ih onda pitam da li je neko uradio istraživanje o tome koliko je kvalitetnih muškaraca koji se bave politikom“, kaže Nataša Vuković, poslanica SNP, koja govori na kakve sve stereotipe nailazi žena u Crnoj Gori koja odluči da joj politika bude profesija.\nIako su Ustav, kao i brojni zakoni, propisali obavezu rodne ravnopravnosti i zastupljenosti žena u političkom životu Crne Gore, njih gotovo i da nema na rukovodećim pozicijama u partijama ili na mjestima odlučivanja u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti.\nO tome da su u najjačim partijama i u vlasti i u opoziciji žene gotovo nevidljive govorila je Milka Tadić Mijović:\n“U izvršnom odboru vladajuće DPS tek je nešto preko 10 posto žena. Od svih parlamentarnih stranaka najmanje su zastupljene u jednoj od najvećih opozicionih partija – Novoj srpskoj demokratiji. Najveća zastupljenost žena u crnogorskim političkim partijama je u SNP koja je najdalje otižla u procentu njihove zastupljenosti u stranci koja trenutno iznosi 30 posto.“\nUpravo je tih 30 procenata žena na izbornim listama političkih partija brojka koja je propisana novim, reformisanim izbornim zakonodavstvom. No,da i same partije koje su usaglasile taj zakon ne poštuju njegovo slovo pokazuje činjenica da niti jedna partija nije dostigla tu kvotu na nedavno održanim lokalnim izborima u 12 crnogorskih opština.\nKolika je nezastupljenost žena u politici pokazuje i podatak da je Crna Gora na začelju ne samo u Evropi nego i u regionu sa nepuno 15 posto poslanica u Skupštini Crne Gore.\nIspred Crne Gore su Srbija sa preko 30 i Bosna i Hercegovina sa preko 20 posto.\nZanimljivo i ilustrativno je iskustvo Maje Raičević, iz Centra za ženska prava, čija je organizacija upravo na temu ženske zastupljenosti na izbornim listama podnijela amandman u vrijeme dugih i mukotrpnih pregovora o reformi izbornog zakonodavstva.\n“Neću sada pominjati imena tih ljudi, ali mogu da kažem da smo čuli od poslanika koji su zastupali stav da njihove partije promovišu vrijednosti poput ravnopravnosti stavove koji su u stvari u potpunosti suprotni tome i moram reći da sam, iako te ljude znam od ranije, sama bila iznenađena koliko je taj stav tvrd i da se to nerazumijevanje za većim učešćem žena u političkom životu jako sporo mijenja“, kaže Raičević.\nSlavica Striković, iz Ženske akcije, ukazuje da nije samo neophodno senzibilisati žene za pitanje njihove zastupljenosti u političkom životu Crne Gore. Treba raditi i na drugim frontovima i nikako ne treba zaobići muškarce.\n“Stavljam akcenat na muškarce zato što ja nijesam neko ko misli da će puko povećanje broja žena u parlamentu bog zna kako povećati kvalitet života žena u Crnoj Gori i riješiti brojne ženske probleme i unaprijediti sve lošije zdravlje žena. Ne, ne sigurno zato što je fakat da i ovaj broj žena u Crnogorskom parlamentu, njih 12 među ukupno 81 poslanika su žene koje uglavnom imaju muški način razmišljanja. One će vam reći da su rodno senzitivne iako im oči govore da nijesu, ali njihove kolege njih ne razumiju. Mislim, ja baš nemam razmijevanja da kolege ne razumiju ako si ti 20 godina politički aktivna i do danas nijesi upsjela da senzibilizuješ svoje kolege“, objašnjava Slavica Striković.


Zašto je uzimanje steroida loša ideja? - Men`s Health\n„Ne mešajte anaboličke steroide s kortikosteroidima“, napominje dr Kenet Motner s Univerziteta „Emori“.\nKako piše sajt WebMD, anabolički steroidi se upotrebljavaju za izgradnju mišića, a kortikosteroidi deluju na imunološki sistem i poboljšavaju imuni odgovor organizma. Anabolički steoridi koje upotrebljavaju bodibilderi su sintetička verzija testosterona. Međutim, iako ljudsko telo prirodno luči ovaj hormon, ukoliko ga u telu ima previše – baš kao u slučaju povišenog nivoa bilo kog hormona u telu koji regulišše većinu osnovnih funkcija organizma – negativne posledice mogu biti brojne.\nPogledajte: Suplementi i steroidi – u čemu je razlika?\nKADA SE STEROIDI PROPISUJU?\nLekari propisuju svojim pacijentima anaboličke steroide kada leče specifična stanja. Na primer, oni se upotrebljavaju prilikom gubljenja mišićne mase od kog pate pacijenti oboleli od AIDS-a, u slučajevima kašnjenja puberteta ili kod poremećaja rada testisa.\nKako navodi WebMD, muškarci koji upotebljavaju steoride mogu imati bolne erekcije, neretko im se smanjuju testisi, opada broj spermatozoida i pate od steriliteta. Pored toga, moguća posledica je i impotencija, a događa se i ginekomastija – rast grudi kod pripadnika jačeg pola.\nŽene koje koriste anaboličke steroide suočavaju se s pojačanom maljavošću, dubljjim glasom, neretodvnim menstrualnim ciklusima, uvećanim klitorisom, smanjenjem grudi itd.\nPročitajte: Povećavaju li suplementi rizik za nastanak raka testisa?\nKod pripadnika oba pola mogu se pojaviti akne, masna koža i kosa, žućkasta koža, ćelavljenje, pucanje tetiva, srčani udari, dilatacija srca… Posledice upotrebe anaboličkih steroida su i povišen rizik za nastanak raka jetre i drugih oboljenja ovog organa, povišen „loš“ holesterol, nagle promene raspoloženja…\nMladi koji čeznu da povećaju mišićnu masu moraju biti posebno oprezni jer, pored svih ovih nabrojanih posledica, mogu ostati nižeg rasta jer se prekida rast kostiju.\nPročitajte i Ovako ćete potpuno pročistiti organizam\nSaznajte: Najbolji suplementi za masu su…\nKako je, uz sve ove negativne efekte, moguće da ima onih koji godinama upotrebljavaju anaboličke steoride i nemaju baš nijedan od ovih problema?\n„Mnogo je štetnih posledica upotrebe steroida“, naglaša dr Motner za WebMD. „Nisu svi dobri za vas. To je kao ruski rulet. Petoro ljudi može da ih koristi i nema nijedan dugoročan problem. Šesti može da premine.“\nTags: anabolički steroidi, muško zdravlje, organizam, posledice steroida, steroidi, suplementi, vežbanje, zdravlje\nPrevious 6 načina da zaustavite prekomerno znojenje\nNext Prirodan način da pobedite visok pritisak!


Saopštio da su "pojedine strukture koje služe velikosrpskim i ruskim interesima u našoj državi" vjerovatno dugo već "podstrekivane i brojnim izjavama pojedinih funkcionera DF-a koji su u Skupštini Crne Gore svoje nadahnute govore često završavali poklicima „Slava Rusiji“\n4351 pregleda\t10 komentar(a)\nOdbornik Demokratske partije socijalista (DPS) u Skupštini Glavnoga grada Stefan Ćulafić poručio je da je sinoć nakon Nikšića, u Podgorici i Baru nastavljeno okupljanje "propagatora i pristalica rata, apatičnih na gubitke života vojnika, nedužnih civila i suze njihovih najbližih", uz, kako navodi u saopštenju, "skandalozne parole, prepoznatljivu ikonografiju sa sve četničkim zastavama od kojih se svakom zdravorazumnom građaninu naše države diže kosa na glavi."\nĆulafić je kazao da dok "većinski dio građana Crne Gore na Trgu nezavisnosti u Podgorici prikuplja humanitarnu pomoć i pokazuje solidarnost sa žrtvama rata u Ukrajini, jedan dio pristalica nakaradne političke ideologije, slavi i daje podršku agresiji i pokazuje da ne pripadaju civilizovanom svijetu."\n"Vidimo da njima moralna vertikala i osnovne temeljne vrijednosti nijesu zajednički imenitelj sa maltene čitavim demokratskim svijetom kojeg su dešavanja u Ukrajini ujedinile više nego ikada ranije", poručuje u saopštenju.\nĆulafić je saopštio da su te "pojedine strukture koje služe velikosrpskim i ruskim interesima u našoj državi" vjerovatno dugo već "podstrekivane i brojnim izjavama pojedinih funkcionera DF-a koji su u Skupštini Crne Gore svoje nadahnute govore često završavali poklicima „Slava Rusiji“."\n"Ipak, Crna Gora neće dozvoliti da je sile mraka odvuku tamo gdje bi željele određene strukture koje su rezultat politika društvene klime i ambijenta i za čiju proizvodnju je odgovorna ona politika koja već odavno nije dio savremenog svijeta", zaključio je Ćulafić u saopštenju.\nStefan ĆulafićDFSkupština Crne GoreDPSGlavni gradTrg nezavisnostiUkrajinaRusijaRat u Ukrajini\n25.06. 08:10 h\t60356\n25.06. 08:40 h\t52920\n25.06. 13:20 h\t35556\n25.06. 17:07 h\t31022\n25.06. 11:58 h\t30912


Početak/Društvo/Tradicionalno lomljenje česnice i ove godine\nTradicionalno lomljenje česnice u kojoj se nalazi tri dukata i ove godine organizovaće na Badnje veče GO Medijana i Pantelej u portama crkve Cara Konstantina i carice Jelene, u parku Svetog Save kao i u porti crkve Svetog Pantelejmona.\nTada su se u portama lože badnjaci, a građani donose svoje badnjake da ih bace na vatru. Lomljenje česnice posebo raduj najmlađe Nišlije koje uglavnom, i pronalaze u svom parčetu česnice poklon – zlatni dukat.\nNa platou ispred Hrama Svetih cara Konstantina i carice Jelene nalaganje badnjaka i lomljenje česnice održaće se sa početkom u 17 sati kao i u porti crkve Svetog Pantelejmona takođe u 17 sati.\n„Gradska opština Medijana, u četvrtak, 6. januara 2022. godine, u 17 sati, na platou ispred Hrama Svetih cara Konstantina i carice Jelene, u saradnji sa Niškom Eparhijom i uz podršku Odreda izviđača „Vožd Karađorđe“ organizuje nalaganje badnjaka i lomljenje česnice. U susret božićnim praznicima građanima će se deliti badnjaci i ikonice, a biće služena i kuvana rakija, vino, čaj, suvo voće. Česnicu, prečnika dva metra, u kojoj će biti tri zlatnika, obezbedio je Mlin „Stevanović“ iz Malošišta, navedeno je u saopštenju opštine Medijana.\nGradska opština Pantelej poziva građane sa svoje teritorije da se u što većem broju okupe u porti crkve Svetog Pantelejmona povodom tradicionalne proslave Badnjeg dana, takođe u 17 sati kada počinje večernje praznično bogosluženje.\nPosle službe, od 17 časova i 30 sati, u prisustvu rukovodstva Opštine Pantelej, zvaničnika vojske i sveštenstva Pantelejske crkve uslediće nalaganje badnjaka i podela česnice.\n„Po četvrti put zaredom, rukovodstvo Opštine Pantelej i sveštenstvo Crkve Svetog Velikomučenika Pantelejmona, čije ime institucionalno nose i slave kao zaštitnika ovog dela grada Niša, proslaviće Badnji dan na ovaj način, zajedno sa građanima, svečanim lomljenjem česnice, darivanjem i činom paljenja badnjaka uz prateći vatromet, tople napitke i peciva“, navedeno je u saopštenju ove opštine.\nčesnica GO Pantelej Medijana


Pet privatnih ostrva koje jeftino možete da iznajmite za sebe - Zdrava i prava\nZašto da iznajmljujete hotelske sobe kada možete imati čitavo ostrvo za sebe… Iako je Airbnb poznatiji po iznajmljivanju smeštaja po nižim cenama, sada postoji opcija za putnike koji žele potpunu izolovanost. Po ceni od 350 dolara po noćenju možete imati čitavo ostrvo za sebe.\nPovedite dvanaestoro svojih prijatelja na privatno ostrvo u jedan od pink bugalova na vodi. Doduše, nema peščanih plaža, ali privatno ostrvo Popa leži na prelepim koralima. A na ostrvu nećete biti u potpunosti sami – društvo će vam praviti veliki broj majmuna i preslatkih kinkažua. Noćenje za celu ekipu iznosi 400 dolara.\nSa nekim od najlepših plaža na svetu nalazi se na dva sata od El Nida i Filipina. Na ostrvu će vas čekati i posluga – čistačica i čovek sa čamcem koji je spreman u svakom trenutku da vas odveze gde poežlite. Na ostrvu se nalazi i prelepa džungla za one kojima je izležavanje na plaži dosadno. Noćenje iznosi 600 evra.\nNa samo 20 minuta od Portugala, u prevodu „veliko ostrvo“ prostire se na 250 kilometara kvadratnih, pa na njemu ima štošta da vidite. Za avanturiste je postoji i kameniti deo obale, ali i džungla. Nije sve kompletna divljina. Postoji pristanište za brodove, kao i posluga. Noćenje iznosi 1832 dolara.\nBajkovito karipsko ostrvo na kom se nalaze tri kućice iz kojih direktno možete uskočiti u prozirno more. Vlasnici ostrva se nalaze u jednoj od tri kuće i na raspolaganju su vam tokom čitavog dana. Noćenje košta 500 dolara.\nPtičje ostrvo, Belize\nPlutajući spa, prelepo maleno ostrvo sa minijaturnom bašticom- to je ono što možete da očekujete na ovom ostrvu.\nNa ostrvu može boraviti šestoro ljudi maksimalno, a ovaj deo smatra se jednim od najboljih za pecaroše.\nNoćenje košta 760 dolara.


Bar kod : 8015150252690\nBODY SLIMMING CRITICAL AREAS PATCH\nPotpuna revolucija u svetu tretmana za telo: tehnološki inovativan „šok“ tretman u vidu flastera koji pomažu u smanjenju lokalizovanih masnih naslaga i ućvršćivanju opuštenih delova tela. Izuzetno praktični za upotrebu i prijatni za nošenje, u samo nekoliko sekundi se nanose i savršeno prijanjaju na kožu, stvarajući osećaj ‘second skin’. Nevidljivi su ispod odeće i mogu se ostaviti da deluju tokom cele noći ili tokom uobičajenih dnevnih aktivnosti. Kutija sadrži 48 posebno oblikovanih flastera za jednokratnu upotrebu: 32 duža (za butine i bedra) i 16 kraćih (za ruke, zadnjicu i bokove).\nkofein i karnitin (lipolitičko dejstvo), ginko biloba (zateže i učvršćuje), kolagen (vraća kompaktnost i učvršćuje), termoaktivni sastojci (podstiču mikrocirkulaciju, dreniranje i efekat toplo/hladno)\nKada se nanese na tretiranu površinu, flaster tokom 8 sati postepeno otpušta aktivne sastojke, pružajući intenzivni efekat 'topljenja' masnih naslaga, oblikovanja i zatezanja tela. Idelni su za sve tipove kože, ali ih nemojte koristiti ukoliko postoje trenutne iritacije ili tokom izuzetnog fizičkog napora. Mogu se koristiti tokom cele godine, a savršeni su pred početak bikini-sezone. Izbegavajte kontakt sa očima i držite ih van domašaja dece. Klinički dokazana efikasnost. Za maksimalan učinak i savršen stomak i bokove, flastere koristite 2 puta nedeljno tokom mesec dana, tako što ćete ih naneti na čistu i potpuno suvu kožu, i ostaviti da deluju tokom 8 sati. Prilikom skidanja, pažljivo odlepite ivicu i kratkim i brzim pokretom skinite ceo flaster (poput klasičnog flastera), bacite ga i operite ruke. Tokom nošenja, a u zavisnosti od osetljivosti kože, možete osetiti blago peckanje i toplotu koji su posledica ubrzanja mikrocirkulacije.


NESTLÉOV PREDLOŽAK ZA OBAVJEŠTENJE O KOLAČIĆIMA\nOvo obavještenje o kolačićima važi za sve Nestléove veb-stranice i mobilne aplikacije (“Nestléove stranice”).\n2. Koje se vrste kolačića koriste na Nestléovim stranicama?\nSvojim preferencijama možete pristupiti i promijeniti ih preko kolačića u svakom trenutku klikom na ovdje\nPored toga, po potrebi, možete odbiti saglasnost za kolačiće posjetom sljedećim stranicama: http://www.aboutads.info/choices/#completed ili http://www.youronlinechoices.eu/.\nZadržavamo pravo promjena i korekcija ovog obavještenja. Molimo da za više novih dodatnih informacija s vremena na vrijeme pogledate ovu stranicu. Mi ćemo obnoviti sadržaje na Nestléovim stranicama i po potrebi Vas obavijestiti o svim promjenama preko e-pošte.\nOvo obavještenje o kolačićima posljednji je put ažurirano Jula 2020


OD 2. LISTOPADA DRUGI KRUG POTICAJA ZA ENERGETSKI UČINKOVITE KUĆANSKE UREĐAJE – Novi Vinodolski\nDAN OTVORENIH VRATA DJEČJEG DOMA BRAĆA MAŽURANIĆI NOVI VINODOLSKI, 30. RUJNA\nPOZIV NA PREZENTACIJU NACRTA STRATEGIJE RAZVOJA GRADA NOVI VINODOLSKI 2015. – 2020., 5. LISTOPADA U 16 I 17 SATI


[es] - Samsung2010 stampac, sipao sam mu u toner mastilo da li je proapo toner\nAktuelne teme u ovom forumu: Tester za napajanja Kako windows pokazuje da je prepoznao .. Prvi komercijjalni quantum kompjuter p.. Snowball Blue Ice USB mikrofon i Resetovanje ketridza za Lexmark X2650 Štampač Samsung neće da štampa: On.. Samogradnja 3d štampača na balkanu ?.. Logitech wireless miš i tastatura zam.. epson lx300+ matricni stampac WI FI tastatura i mis su prepoznati al.. Iskustva sa Raidmax napajanjima Samsung2010 stampac, sipao sam mu u to.. bearpaw 1200cu plus error Sugestije za rack orman Pomoc oko napajanja\nSamsung2010 stampac, sipao sam mu u toner mastilo da li je proapo toner\n[es] :: Ostali hardver :: Samsung2010 stampac, sipao sam mu u toner mastilo da li je proapo toner\n[ Pregleda: 2088 | Odgovora: 25 ] > FB > Twit\nRe: Samsung2010 stampac, sipao sam mu u toner mastilo da li je proapo toner 23.10.2018. u 21:03 - pre 6 meseci\nA gde da kupim crni prasak jer punjenje je od 1400 do 1700 dok kad bi imo kilo po kile praska crnog ja bi ga punio po potrebi i druga stvar kolko njemu treba toner praska za jednu upotrebu za jedno punjnje mozda da ne znate?\nNe stvarno pusite sa dzezanje ovo sam nasao jedna flasa praska samo u jedan dva sajta i to ne nasi,pa nisam dalje guglao ili jesam sad se ne secam,pa bolje kupiti materijal pa imati u rezervi kad sam vec naucio (nazalost na ovaj nacin)kako se otvara odnosno sipa u toner kasetu,\nRe: Samsung2010 stampac, sipao sam mu u toner mastilo da li je proapo toner 23.10.2018. u 23:20 - pre 6 meseci\nJa sam ti rekao da ne učiš sa cevke a ti ne slušaš. A nevezano, nije valjda da klopu pržiš na suncokretovom ulju? Pa to je opasno, onda postaje kancerogeno.\nRe: Samsung2010 stampac, sipao sam mu u toner mastilo da li je proapo toner 24.10.2018. u 03:54 - pre 6 meseci\nja da nisam cuo za you tube nebi nikad nista znao o ruterima to sam prvo poceo da ucim sa yt,iako malo znam ipak znam ima i ocemu nemam pojma kao ovo na primer al dobro samo kazem i uvek moze bolje i treba ali pitanje je da li ce se sve stici u zivotu mozda je dovoljno toliko i uciti drugo ono potrebnije\nRe: Samsung2010 stampac, sipao sam mu u toner mastilo da li je proapo toner 24.10.2018. u 05:29 - pre 6 meseci\nOK, malo smo se našalili, ispada da stvarno ne ide mastilo u laserski štampač i toner u ink jet.\n@DUSKEZ ti bi da uštediš na svakom koraku, a uništavaš hardver na sve strane i realno traćiš vreme ljudima na forumu. Daj se uozbilji malo.\nNema potrebe da tema ostane otključana, dovoljno je rečeno.\nPozdrav sa severa.\n15.08.2010. HP toner CB540 BK\n20.10.2010. koji laserski All in one stampac?\n16.01.2013. Stampac Lexmark E260DN


E, VUČIĆU OVO JE ISTINA! - Prosečan građanin Srbije preživljava sa 232 dinara dnevno! - Dnevni Žurnal\nE, VUČIĆU OVO JE ISTINA! – Prosečan građanin Srbije preživljava sa 232 dinara dnevno!\nJanuar 31, 2017 ŽURNAL\nNedvosmisleno, siromašni smo! Prosečan Srbin dnevno na raspolaganju ima samo 232 dinara za hranu i piće, odnosno 1,9 evra!\nNaime, prosečno domaćinstvo u Srbiji broji tri člana, a na raspolaganju su na kraju trećeg kvartala 2016. godine imali ukupno 60.011 dinara, pokazuju podaci Republičkog zavoda za statistiku (RZS). Kako čak 34,8 odsto tog novca odlazi na hranu i bezalkoholna piće, prosta računica pokazuje da svi oni dnevno potroše ukupno 696 dinara na hranu i vodu i sokove. Odnosno, jedan čovek dnevno ima tek 232 dinara za hranu i piće.\nDa ova sumorna statistika potvrđuje da smo siromašna nacija, smatra Vojislav Stanković, agrarni analitičar.\n– Mi najveći procenat prihoda izdvajamo za hranu, jedino su Bosna i Albanija po tom pitanju gori od nas u Evropi. To se ogleda i u realno niskoj potrošnji najznačajnijih proizvoda, kao što su meso, mleko, voće i povrće. Primera radi, prosečna potrošnja mleka po čoveku u svetu godišnje iznosi oko 100 litara, dok se kod nas popije tek oko 30 litara po čoveku godišnje, više nego tri puta manje. Isto je i sa potrošnjom mesa. Sve u svemu, životni standard je izuzetno nizak, što dovodi i do oscilacija u poljoprivrednoj proizvodnji jer je tražnja veoma mala, te proizvođačima ostaje da svoju robu, zbog male kupovne moći u Srbiji, izvoze – napominje Stanković za “Alo!”.\nBranislav Gulan, član Odbora za selo Srpske akademije nauka i umetnosti (SANU), navodi za “Alo!” da nam se smanjuje i proizvodnja jer manje kupujemo.\n– Vrednost poljoprivredne proizvodnje u 2016. iznosila je oko pet milijardi dolara, a prethodne godine oko 4,7 milijardi. Iako smo imali rast od oko osam odsto, to je jako malo. Primera radi, pre 20 godina naša poljoprivredna proizvodnja je iznosila oko 6,6 milijardi dolara. Naravno, poenta je da manje proizvodimo jer manje i trošimo pošto manje zarađujemo. Nije ni čudno tako što smo među osam najsiromašnijih zemalja – ističe Gulan i dodaje:\n– Mi smo 1990. trošili oko 65 kilograma mesa godišnje po stanovniku, a sada je to oko 35 kilograma. Isto je i sa skoro svim ostalim proizvodima, pa nam je opala čak i potrošnja hleba, i za deset godina sa 101 kilograma godišnje po čoveku na 83 kilograma. Jednostavno, manje zarađujemo i manje trošimo. Mi smo pothranjena nacija – zaključuje Gulan.\n– To bi trebalo da se odrazi povoljno na količinu namirnica koje domaćinstvo može da kupi – napominje Kovačević.\nPORASLO DETE, OSAMOSTALILO SE! Ćerka Cice guvernerke postala direktorka RFZO!


Rekordne cene za jedno punjenje električnih automobila u Teksasu - BIGportal.ba\n24 Februara, 2021 24 Februara, 2021 048\nTeksaška polarna zima je još jedan indikator moći prirode. Kada hladnoća dođe tamo gde je ne očekuju, njene posledice su razorne. Samo u Teksasu je umrlo najmanje 58 ljudi zbog ekstremnih hladnoća.\nMeđutim, mnogi Teksašani će zimu 2021. zapamtiti i po rekordnim računima za struju. NBC News javlja da su računi za struju nekih domaćinstava dostigli i 10.000 dolara. Liberalizovano tržište električne energije je dovelo i do velikog rasta cena pa je u jednom trenutku 1 MWh koštao 9.000 dolara što je povećanje za 17.900 posto. Inače mu je cena oko 50 dolara.\nKako prenosi Revija HAK, sve je to dovelo i do povećanja cena punjenja električnih automobila, što je uz smanjeni domet na niskim temperaturama, podstaklo mnoge građane da preispituju celi koncept električne mobilnosti. Naime, da biste napunili Audi e-Tron ili Tesle s baterijama od 100 kWh bilo je potrebno potrošiti čak 900 dolara. To je verovatno najskupljih tristotinjak kilometara…


Hotel za Treviso (Италија) : 42 pronađenih hotela\nNa 7 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Via Roma, 16 sa pozicijom jug za grad Treviso, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili ...Još informacija\nNalazi se u ulici Largo Porta Altinia, 15, pozicija mu je jug za grad Treviso, a od centra je udaljen samo 7 minuta hodom.Hotel ima 93 soba/e/u, i to od soba tipa conferenceRoom do soba tipa Room. Cen...Još informacija\nHotel Ca' Del Galletto Hotel sa 4 zvezdice\nNalazi se u ulici Santa Bona Vecchia 30, pozicija mu je severozapad za grad Treviso, a od centra je udaljen samo 4 minuta kolima.U hotelu Hotel Ca' Del Galletto pronaći ćete sve usluge, a posebno: Res...Još informacija\nVilla Zane Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Villa Zane je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 9 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Strada Del Pegorile 4, a pozicija mu je s...Još informacija\nNalazi se u ulici Piazzale Ospedale 23, pozicija mu je jugoistok za grad Treviso, a od centra je udaljen samo 18 minuta hodom.Stil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povoljan za grad Treviso. U nj...Još informacija\nHotel Rovere Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Treviso je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Sa kapacitetom od 9 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Roo...Još informacija\nHotel Scala Hotel sa 3 zvezdice\nStil hotela Hotel Scala je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Nalazi se u ulici Via Cal di Breda, 1, pozicija mu je severoistok za grad Treviso, a od centra je udaljen samo 5 minu...Još informacija\nMaison Matilda Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Maison Matilda je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je zapad za grad Treviso, a nalazi se u ulici Via Riccati 44, na samo 4 minuta hodom od cent...Još informacija\nLocanda San Tomaso Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Locanda San Tomaso je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Nalazi se u ulici Viale Burchiellati 5, pozicija mu je severoistok za grad Treviso, a od centra je udaljen sam...Još informacija\nHotel Carletto Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Luksuzan za grad Treviso. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Poslovni cent...Još informacija\nDue Ragni Hotel Treviso Hotel sa 3 zvezdice\nU hotelu Due Ragni Hotel Treviso pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking, E...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Treviso (Италија) : 42 pronađenih hotela


U trenutku kada je zub izvađen iz kosti počinje niz promena koje dovode do promena u samoj kosti, ali i položaju susednih zuba. Proces koštanog zarastanja, do formiranja apsolutno mineralizovane kosti na mestu gde je zub izvadjen, traje od 18 do 20 nedelja. Za to vreme, a i nakon toga, ako se izvadjeni zub ne nadomesti, susedni zubi se obično kreću u novonastali slobodni prostor (obično je to kretanjeustvari naginjanje), a tim naginjanjem sile koje se javljaju žvakanjem više se ne prenose na način kako je to priroda predvidela (vertikalno), već pod određenim uglom, što rezultira nepravilnim opterećenjem tj. preopterećenjem. Posledica malpozicije zuba su vidljive na potpornom aparatu (kosti i parodoncijumu), kao i na samom zubu, a samo o vremenu izloženosti ovakvim promenama zavisi koliki će stepen oštećenja biti.\nBroj komentara na ovaj članak: 1\nSaberite: 6 + 4 =


Pogled.ba • HNS BiH: EU i NATO savez su budućnost BiH\n20.08.2019 08:42 | Objavio: A.A. | Politika | 0\nbih hns nato\nApelirajući na političku odlučnost i senzibilitet prema izbornoj volji naroda u ključnim trenucima i prilici za korak naprijed i napredak, HNS BiH poziva sve političke aktere da se suzdrže od daljnjih blokada formiranja vlasti i provedbe\nSporazum o načelima formiranja vlasti koji su dogovorili lideri tri stranke uz podršku Izaslanstva EU u BiH.\nHrvatski narodni sabor stoga snažno apelira na Predsjedništvo Bosne i Hercegovine da se ispoštuje potpisani Sporazum imenovanjem mandatara za Vijeće ministara kako bi se, uz napokon uspostavljenu državnu vlast, mogli u potpunosti posvetiti svakodnevnim izazovima i problemima s kojima je Bosna i Hercegovina suočena, stoji u priopćenju Ureda za informiranje HNS-a.\n1.8080 | 3.36MB


Mujkić za NAP: Egzodus radno sposobnih je najradikalniji protest, ali mi to ne želimo vidjeti | Novinska agencija Patria\nObjavljeno u kategoriji Intervju na 04.03.2019 19:44:00\nMujkić za NAP: Egzodus radno sposobnih je najradikalniji protest, ali mi to ne želimo vidjeti\nMujkić: Protest egzodusa nastao nakon združene ofanzive političkih elita i medija\nSARAJEVO, (Patria) - Jedan od najradikalnijih protesta, ali mi to ne želimo vidjeti, je protest masovnog egzodusa ljudi iz Bosne i Hercegovine svih nacionalnosti, kazao je to u komentaru za agenciju Patria Asim Mujkić, profesor sa Univerziteta u Sarajevu.\n“Za mene je najradikalniji vid protesta kada vi kao mlad čovjek, u punoj radnoj snazi svojim odlaskom poručujete svojoj zemlji da u njoj ne vidite apsolutno nikakvu perspektivu za sebe, svoju porodicu i da se ne namjeravate vratiti. Ja mislim da ne može biti radikalniji protest, samo što mi to zanemarujemo i ne želimo da vidimo”, kaže profesor Mujkić.\nDodaje da je protest egzodusa iz Bosne i Hercegovine nastao nakon združene ofanzive političkih elita i medija na proteste za "JMBG" iz 2013. godine i proteste građana iz 2014. godine.\n“Tada se gotovo sa svih strana demonstrante proglašavalo teroristima, huliganima i banditima. Sljedeći vid protesta koji možete poduzeti je da okrenete leđa i zauvijek napustite takvo jedno besperspektivno i depresivno mjesto, kakva je BiH pod trodecenijskom vladavinom političkih elita koje se bave zaštitom vitalnih nacionalnih interesa”, smatra Mujkić.\n“S obzirom da je izvor problema u Bosni i Hercegovini vezan za nacionalizam, a ‘89. i ‘90. nacionalizam je došao iz tih predjela gdje su sada protesti, moguće je očekivati da neki raspad situacije dođe iniciran iz tih dijelova Balkana. Ali, naprosto, broj ljudi koji bi mogli da se podignu u protest u BiH se rapidno smanjuje svakim danom”, smatra Mujkić.\n“Zato što su vladajuće političke elite u sprezi sa svojim medijima pokazale da ne prezaju ni od sile. Pogledajte šta se desilo 25. decembra prošle godine, pogledajte to trajno teroriziranje i isljeđivanje koje se dešava u Banja Luci protiv ljudi. A to smo mogli gledati u sličnoj varijanti 2014. u pobunjenim gradovima BiH. Spremni ste upotrijebiti najgrublju silu i najniže podmetanje, optužiti nekoga za terorizam zbog rata protiv terorizma. Bojim se da imamo posla koji su, da bi zaštitili svoje pozicije, spremni upotrijebiti najnehumanije metode za razručavanje. Zašto bi u takvoj konstelaciji ljudi ponovo nešto pokušavali”, kaže Mujkić za Patriju.\nProfesor Mujkić zaključuje da ipak ne isključuje da će se uskoro desti nešto krupno, jer “je ovo jedno nesnošljivo i neizdrživo stanje”.


Bosch MFQ36450S ručni mikser | ePonuda.com\nBosch MFQ36450S ručni mikser cene\nSnaga 450 W, Broj brzina 5, Dimenzije 154 x 208 x 74 mm, Posuda Da - Ručni mikser Bosch MFQ36450S ima snagu 450 W, 5 radnih brzina + turbo stepen rada. Soft Touch ručica sa ergonomskim dizajnom omogućava da bude lak za rukovanje. Od opreme sadrži: 2 turbo metlice za me&šanje, 2 metlice za gnečenje i univerzalnu seckalicu sa posudom..\nod 5.601,00 do 7.390,00 din\nRučni mikser Bosch MFQ36450S ima snagu 450 W, 5 radnih brzina + turbo stepen rada, Soft Touch ručica sa ergonomskim dizajnom omogućava da bude lak za rukovanje, Od opreme sadrži: 2 turbo metlice za me&šanje, 2 metlice za gnečenje i univerzalnu seckalicu sa posudom\nod 3.156,00 din\nod 5.068,00 din\nod 4.809,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Bosch MFQ36450S ručni mikser po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Bosch MFQ36450S ručni mikser na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Mikseri cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Bosch Mikseri, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Bosch MFQ36450S ručni mikser sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Bosch MFQ36450S ručni mikser. Pre kupovine, podatke za Bosch MFQ36450S ručni mikser proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nBosch MUM58K20 kuhinjski robot mikser


sunca nevjera sihiri astrological poludi daljinu Grah drvo kalendar sihir Seal Ljubavna tilsum hours bacanje razdvojiti sihirbaz novac kontakt Tarot cini arabic zapis Hodza magija ljubavni\nSubject: Političari u BiH moraju se suočiti s realnošću i prestati sa igrama Fri Feb 07, 2014 9:26 pm\nDeutsche Welle: U nekoliko bh-gradova došlo je do građanskih nemira. U Tuzli gori zgrada kantonalne vlade. Demonstranti su nasilno ušli i u zgrade kantonalnih vlada u Sarajevu i Zenici. Gospodine Schwarz Schilling, vi kao bivši Visoki predstavnik ali i bivši međunarodni medijator za BiH dobro poznajete ove gradove, vodili ste u njima brojne pregovore u godinama nakon rata. Da li se ovakva vrsta socijalnog bunta u BiH mogla predvidjeti?\nChristian Schwarz Schilling: Jeste. Po mom mišljenju to se odavno moglo predvidjeti. Međunarodna zajednica sve to je ignorirala. Rezultat svega može biti poguban.\nDW: Demonstranti su osiromašeni građani, koji jedva sastavljaju kraj s krajem, nemaju šta da jedu. Oni su međutim potpuno neorganizovani. Može li iz svega ovoga nastati narodni pokret, koji je u stanju da promijeni zemlju na bolje?\nIz svega toga bi mogao nastati istinski pokret, konačno u BiH ima i dovoljno oružja. A kada siromaštvo pređe određenu granicu, kada penzioneri ne dobijaju više svoje penzije, kada nastavnici, profesori i policajci sastavljaju kraj s krajem onda može doći do stvaranja nasilnog pokreta. A da li će on dovesti do pozitivnih ili negativnih promjena u BiH je potpuno nepredvidivo.\nDW: Vidite li neku političku alternativu koja bi se mogla staviti na čelo demonstranata?\nTeško. Ali do rješenja bi moglo doći samo ako bi se političari preko noći suočili sa realnošću u zemlji i prestali sa svojim igrama.\nDW: Do sada se protesti odvijaju uglavnom u Federaciji BiH. U Banjaluci oni protiču samo sporadično. Zbog čega ćute osiromašeni u RS i da li bi se protesti mogli prenijeti i na RS?\nFederacija BiH je u demokratskom smislu dalje odmakla od RS-a, ona je u naprednijem stadijumu. U njoj vladaju veće slobode i postoji pluralizam mišljenja. U Republici Srpskoj imamo posla sa blažom diktaturom, gdje se ljudi plaše da kažu šta misle. To je razlog što centralnoj vladi u Banjaluci bolje uspijeva da zadrži konce u svojim rukama nego što je to slučaj sa Sarajevom.\nDW: Šta bi političari u BiH morali konkretno da urade kako bi smirili stanje u zemlji?\nMorali bi da vode drugu politiku. Politiku koja služi ljudima, politiku koja odmah ukida stare privilegije, koje su šefovi partija i partijski vrhovi zadržali iz starih vremena pa sve do danas. To međutim zahtijeva i promjenu politike međunarodne zajednice. Sada imamo situaciju kao u Ukrajini. Međunarodna zajednica tek se budi iz dubokog sna kada nastupi kritična situacija u takvim zemljama.\nDW: Kako bi međunarodna zajednica trebala da reaguje sada u Bosni?\nTrebala bi da odmah preuzme odgovornost. Međunarodna zajednica i dalje ima po Dejtonskom sporazumu glavnu odgovornost u BiH. Odbacivati tu odgovornost i govoriti da ona nije potrebna - takva politika se pod hitno mora revidirati. Moraju se poduzeti druge mjere koje sežu sve do primjene ovlasti koje proističu iz mandata Vijeća sigurnosti UN-a. Prije svega mora se uputiti ozbiljna prijetnja i reći da je međunarodna zajednica spremna da djeluje u BiH. Dok toga svega nema i sve dok se bude govorilo da se radi o pitanjima koje Bosanci i Hercegovci sami trebaju da riješe - iako smo ih mi, dakle međunarodna zajednica, doveli u takvo stanje da se zemljom gotovo ne može upravljati - tako dugo neće doći do poboljšanja situacije u BiH.\nSubject: Re: Političari u BiH moraju se suočiti s realnošću i prestati sa igrama Fri Feb 07, 2014 9:46 pm\nNeslužbeno prosvjednici su sastavili niz zahtjeva - popis se danas proširio društvenim mrežama, a konkretni zahtjevi su:\n1. Zahtijevamo da se plate smanje na svim državnim funkcijama i da ukupna primanja iznose maksimalno 2500KM (u tu cifru je uračunat i topli obrok).\n2. Zahtijevamo da se zakonski onemogući učestvovanje u komisijama svim političarima i svim zaposlenima u bilo kojem javnom sektoru.\n3. Zahtijevamo ukidanje mogućnosti korištenja službenih vozila i nabavke novih vozila za vozni park na svim nivoima.\n4. Zahtijevamo ukidanje kantona.\n5. Zahtijevamo brzu i adekvatnu reformu obrazovnog sistema i uvodjenje efikasne prakse u srednjim školama i na fakultetima.\n6. Zahtijevamo ukidanje političkog imuniteta.\n7. Zahtijevamo transparentan rad svih nivoa vlasti.\n8. Zahtijevamo krivičnu odgovornost i adekvatne kazne za sve nivoe vlasti u slučaju nesavjesnog vršenja dužnosti.\n9. Zahtijevamo zakon o porijeklu imovine.\n10. Zahtijevamo nezavisnost suda na državnom nivou a i na svim ostalim nivoima.\n11. Zahtijevamo enormno pooštravanje kazni za krivična djela kradje (ne samo kad su u pitanju pljačke banke nego i pljačke i kradja od privatnih lica te pooštravanje kazni za automafiju), ubistva, pokušaja ubistva, silovanja, nanošenja teških tjelesnih povreda, zloupotrebu položaja.\n12. Zahtijevamo ukidanje "internih raspisivanja konkursa za radna mjesta" u javnim sektorima.\n13. Zahtijevamo profesionalnu i školovanu policiju koja odgovara evropskim standardima.\n14. Zahtijevamo adekvatnu gradjansku službu za nadzor rada policije.\n15. Zahtijevamo adekvatnu gradjansku službu za nadzor rada sudova.\n16. Zahtijevamo nezavisnost RTV servisa i njihov nadzor, te kažnjavanje ukoliko budu utvrđene nepravilnosti.\n17. Zahtijevamo besplatni pravni servis za gradjane u svakoj opštini kako bi se gradjanima omogućilo uživanje njima Ustavom zagarantovanih prava.\n18. Zahtijevamo politički sistem koji će na najbolji mogući način zastupati sve gradjane Bosne i Hercegovine bez obzira na njihovu nacionalnu vjersku etničku ili neku drugu pripadnost.\n19. Zahtijevamo besplatan servis u opštinama i ukidanje opštinskih i republičkih taksi pri ostvarivanju prava gradjana.\n20. Zahtijevamo da sve navedene tačke budu stavljene na dnevni red na svim nivoima i da budu po hitnom postupku usvojene i da se primjene u slijedećih 3 mjeseca.\n21. Zahtijevamo ukidanje "nacionalnih penzija" i smanjivanje penzija svih političkih funkcionera i ljudi iz javnog sektora na visinu prosječne penzije normalnih radnika/penzionera.\n22. Zahtijevamo ukidanje isplate plata nakon završetka vršenja dužnosti na bilo kojoj poziciji na svim nivoima vlasti.\n23. Zahtijevamo politiku zasnovanu na ekonomskom progresu.\n24. Zahtijevamo instrumente putem kojih će gradjani moći direktnije učestvovati u donošenju bitnih odluka.\n25. Zahtijevamo adekvatno zakonsko sankcionisanje nacionalizma i nacionalističke retorike, kao i poticanja na mržnju iz nacionalnih vjerskih etničkih ili nekih drugih razloga.


Limuzin i ostale tovne rase | Strana 3 | Poljoinfo\nDali neko zna nesto o Sorthorn rasi goveda,i dali se gaji kod nas? Unapred hvala.\nDOGAN je napisao(la):\nljudi ima li neko iskustva sa herefordom, kakav je u odnosu na sarole i angus\nHereford je izdrzljiviji od Sarlea,veci je od angusa, krave su izdrzljive,dobar je za organsku proizvodnju(bez koncentrata) sto znaci da bi kod tebe uz minimalnu kolicinu konc.bio dobar,a na ovu cenu kukuruza te samo minimala koncentrata moza spasiti.\nNiko nista o sorthornu?\nJos malo o Herefordu, rasa je nastala u engleskoj grofoviji Hereford,po kojoj je dobila ime. Trup je sirok, dubok i srednje dug . Visina grbena dostize i do 135cm. Duzina trupa je oko 117%od visine grebena, randman iznosi 56-62%.Daje oko 1700 litara mleka po laktaciji sa 4% mlecne masti.\nPoslednja izmena: 31 Avg 2012\nDobro vece svima odgaivacima goveda rase ,limuzin,sarole ,angus,hereforda,ja bi vas zamolio da malo vise objasnite nama odgaivacimaovih rasa ,kao i sve kombinacije mislim na ukrstanje,dobro bi bilo kad bi svaki komentar imaopo jednu fotografiju da mi zainteresovani,to i vidimo,mogu da sezahvalim,kolegi iz prethodnog posta koji je dosta rekao o rasi hereford,punopozdrava CEKAMO FOTO:CAO SVIMA:\nDrzava u nacrtu zakona o poljoprivredi planira da daje podsticaje za kravu dojilju u sistemu krava/tele u visini od 20000din ali samo za kravu ciste tovne rase. Moje misljenje je da tu treba da uvrste domace sareno govece u tipu simentalca kao idealnu kombinovanu rasu i odlicnu rasu za ovaj sistem.\npozdrav odgjivacima i zainteresovanim za ovaj pravac uzgoja goveda.Nisam odgajivac tovnih rasa goveda ali godinama pratim njihov uzgoj u Evropi i kod nas. Ne bih se slozio oko uvrstavanja domaceg sarenog u ovakav sistem proizvodnje. Zivotinje takve genetske osnove tesko podnose uslove ekstremnijih vremenskih uticaja,vece koncentracije mikroorganizama itd... Cak su i f1 sim x hereford tesko podnosile ove uticaje i uvjek su dvije ocjene nize od cistog hereforda po pitanju adaptacije i odrzavanja optimalne kondicije za normalno funkcionisanje u proizvodnji kvalitetnih teladi za tov i klanje. Najbolja materinska osnova se pokazala iz ukrstanja angus x hereford,takve krave su sposobne da zive na ovorenom tokom cijele godine,daju vitalnu telad,odlicnih prirasta,odlicnog zdravstvenog stanja a po pitanju klanicnih rezultata su imali znatno bolji odnos masnog i misicnog tkiva u odnosu na ciste rase,jer je Hereford najvise potiskivan zbog veceg procenta masti na trupu sto se sve vise smatra negativnom osobinom Danas ga sve vise zamjenjuju...\nCistokrvna Hereford krava i krizanka f1.\nSimentalac i domace sareno u tipu simentalca nisu iste rase, to se moze videti ako se ode na bilo koju srpsku pijacu, to sto mi to sve zovemo simentalac to je druga stvar. Prvo i osnovno, simentalcevi prirasti kao i domaceg sarenog u tovu i dotovljavanju su daleko bolji od hereforda a radman mesa je isto veci, hereford (ili bar onaj u srbiji) je previse usmeren na kabastu hranu i ima ogroman burag i stomak sto mu umanjuje radman .\nDrugo. plodnost kod stada domaceg sarenog u sistemu krava tele je sasvim zadovoljavajuca i jedina bolest koja znacajno ugrozava junad je ista za sve rase a to je pneumonija koja se javlja sjeseni i zimi u intenzivnom tovu.\nDomace sareno ima dosta udela krvi od buse i kolubarca te ima vecu otpornost nego cist svajcarski ili austrijski simentalac, manja je masa krava kao i manja mlecnost . kraves su cvste kostitucije, otporne i na losem senu ili kukuruzovini preguraju zimu bez ikakvih bolesti ili stetnog delovanja na plod, dok cist simentalac trazi vece kolicine kvalitetne hrane u zimskom periodu i vece kolicine kabaste hrane u toku leta.\nU srbiji postoje 3-4 stada busa u sistemu krava tele , mozda 3-4 stada hereforda, mozda max 200grla i ostatak do nekih mozda 2000krava je domace sareno u tipu simentalca, odgajivacu su zadovoljni, dobar im je radman, klanicari placaju ove bikove najbolje i oni postizu najvecu masu u odnosu na period proveden u dotovljavanju.\nMislim da je suvisno pojasnjavati sta je simentalac a sta domace sareno,ali domace sareno se vec generacijama sjemeni simentalcem tj pretapa se i po proizvodnim sposobnostima je cesto vrlo blisko simentalcu. A na to da ima "veliki udeo" buse i kolubarca ???????????? Pojasnite nam matematicki. Sve ste rekli sa tim dotovljavanjem,zivotinje tovnih rasa dobre genetske osnove nema potrebe DOTOVLJAVATI !\nsim x hereford\nHEREFORD TELE OD RODJENJA NA PASI KAO I PRETHODNO\nLIMUZIN X HEREFORD,NIKAD NJSU VIDJELI ZITARICE NI SILAZU,MLIJEKO-PASA\nHereford priplodnjak u punoj sezoni parenja sa velikim brojem krava,sa dobro ocuvanom priplodnom kondicijom bez prihrane... Van sezone je brdo misica!\nKako u americi tako i u srbiji uzgoj teladi u sistemu krava tele se zavrsava sa 240 do 300kg posle toga nastupa zima i telad-junad se dotovljavaju, odnosno tove u farmama kod nas a kod njih se zbijaju u velike grupacije i hrane kukuruzom i senom na otvorenom. Postoji i opcija da se junad prodaju kao dvogodisnjaci (hereford) jer tek posle navrsene godine i sa razvijenim buragom mogu da napreduju na kabastoj hrani. U srbiji niko nema toliko para da ulozi u bikove koji stizu za klanje tek za dve godine. Takvi dvogodci sa pase su tek zaobljeni a vrlo retko debeli i njima treba dotovljavanje , takodje kod nas nema u privatnom vlasnistvu niti za iznajmljivanje toliko povrsina da se isplati dvogodisnji tov . Neznam tacne kilaze ali prikazite telesne mase meleza/krizanaca sa godinu dana i domaceg sarenog sa godinu dana ili telesne mase posle odbijanja od sise i videces o cemu pricam.\nSto se matematickog proracuna udela gena buse i kolubarca u domacem sarenom tice to nemogu da vam izracua jer je to jedna heterogena grupacija sa udelom gena buse od 50% pa do nekog zanemarljivog procenta a treba znati kako je kolubarac izgledao pa pogledati simentalce na kraljevackoj pijaci, u okolini i reci ne predstavljaju li oni kolubarca u svemu ako ne u boji. Simentalska boja je dominantna nad busom i kolubarcem i nasledjuje se belo obojena glava.\nTakodje krava sa visinom grebena od 120cm i konstitucijom buse ima po svim ruralnijim planinskim oblastima srbije dok je cistiji simentalac u dolinama i plodnijim krajevima. Sto se tice i razlika u teladima pitajte vojvodjane kako su im otporna u tovu telad sa pestera i sjenice ali koliko manju telesnu masu na kraju tova imaju od teladi iz na primer sumadije.\nTako da moj favorit za sistem krava tele za majke je domace sareno sa kravama telesne mase u priplodnoj kondiciji oko 500kg a na njih bi mozda mogla da se pusti neka terminalna rasa , npr limuzin ali nikako i nikad hereford jer nije za nase uslove tova i gajenja.\nIma sam ja i ciste holstajne u sistemu krava tele ,u proseku napreduju za 2 ,5 godine od teljenja,budu oko 8oo kila ,ali nisu preporucljivi vec posle prve godine oce na coveka ,sto kod simentalaca nije slucaj.A ito zavisi od vremena dal je kisna godina i kakva je ispasa.I danaglasim to je bez ikakvog dohranjivanja ,zimi samo kad je sneg baci im se kokurzovina i slama.Tako da mozes svaku rasu ubaciti u sistem krava tele.\nAustralija, Sad, Zapadna Evropa, Kanada... Ne znaju sta propustaju sto nemaju "domace sareno govece"... Da znaju,sve bi limuzine,anguse,hereforde,blond akvitene poubijali pozdrav\nPrvo, pisanje velikim slovima se smatra vikanjem na ovom forumu a drugo vi ismevate mene a niste u drzavi gde sam ja i ne odgovarate ni na jedno moje pitanje iz predhodnog posta.\nSto se tice rase za sistem krava tele ja polazim od onoga sto imam ili sto je lako dostupno i ceni se u srbiji. Vi ste u RS verovatno uvezli ili za nekoga promovisete hereforda, jer vidim da imate slike a u predhodnoj velikoj jugoslaviji se dosta eksperimentisalo i ulagalo u poljoprivredu a ne vidoh da je bilo koja druga rasa sem simentalca i domaceg sarenog zazivela u pasnim i oskudnim uslovima odgoja.\nSto se tice simentalca, njegov broj se povecava u zapadnim zemljama a o sistemu odgoja kod njih i nas sam vec napisao da se ne ponavljam.\nMolio bih jos jednom da mi napisete koliko kg imaju telad od hereforda na pasi sa 6 meseci, m i z , koliko godisnjaci a koliko dvogodci , dalje kolike su mase odraslih grla i koliki je radman mesa a dalje koliko se placa bik od godinu dana a koliko dvogodac i da li bilo koji kasapin ili klanica kupuje dvogodce? Pa da ekonomski proverimo sta je bolje ako nemozemo da se kroz pisanje slozimo.\n@Tomo HP pisanje velikim slovima se smatra vikanjem i nije dozvoljeno na forumu.\nJedan moj prijatelj je uzimao telad herforda i ukrstana herefora x simantalac i kaze da takva telad uopste nisu za intezivan tov.Jako sporo napredduju i kada dodju do 400 kg stanu.Kada je prodavao utovljene bikove svaki bik koji je imao herenforda bio je ljaksi u proseku 50 kg od ostalih.\nNa ovom zadnjem Rumskom vašaru sam video dva-tri telieta koji su crveno-beli kao simentalci, ali su sa neobično dugačkim i tankim nogama. Šta je to? Jel to neka mešavina simentalca i još nečega, ili je to slučajno.\nVrlo verovatno da su ta telad od simentalca i crvenog holstajna, ako imaju dosta beline po sebi ili su od mlecnog simentalca koji daje telad slicnu holstajnu.\nHereford izgleda dominantno prenosu svoju saru a grla koja poticu od njega nemaju djerdan ili vratni kozni nabor, koji je izrazeniji kod teladi drugih rasa.\nHvala za ispravku,nisam imao namjeru da vicem nego sam bio u zurbi pa mi je bilo lakse pisati istim slovima. Izvinjavam se. Potpuniji odgovor veceras,po zavrsetku radnog dana... pozdrav\nTomo imas li koju svezu sliku, novijeg datuma?\nPošto se prilikom prodaje čista tovna rasa ne plati više od na primer simentalca, ne isplati se investicija u stado tovnih goveda u čistoj rasi.\nStada u čistoj krvi se drže uglavnom samo za uzgoj rasplodnih bikova, koji se prodavaju u komercialna stada. Ima normalno mesta na trgu i za takva stada, a po mom mišljenju za takav odgoj moraš imat dosta znanja, dobre uslove i moraš koristit vrhunsko seme, da možeš prodat rasplodnog bika za cenu, koja ti pokriva sve te troškove.\nU svetu su komercijalna stada obično sastavljena od svakakvog šarenila ženskih životinja i bika čiste tovne rase. Tako se dobiva meleze koji su u izraženijem mesnom tipu.\nMuške životinje se kolju, a ženke se po potrebi ostavljaju za priplod, pa se poslije par godina stvori stado u čistom mesnom tipu. Od usmerenja vlasnika zavisi, da li se koristi rasplodni bik uvek iste pasmine, ili se menja rasu bika.\nMoj kolega drži stado od nekih 120 životinja i u godinama do sada je koristio bikove raznih rasa. Dugo je koristio bika limuzin pasmine i škotskog dugorogog bika za junice zbog lakših telenja. Sad koristi za krave bika rase crveni angus i za junice bika galoway pasmine. Obe rase nemaju rogove, pa planira, da zbog bezbednosti rada polako dobije šute životinje.\nDobar dio tovnih rasa britanskog izvora se tretira ko srednje rase, dok se simentalac klasificira ko velika rasa. Pa treba tome prilagoditi i tehnologiju i planirat završetak tova.\nSiguran sam, da su herefordi iz tvoje 'priče' doneli svom vlasniku štetu. Još uvek su jeli, a vaga im nije išla 'na gore', a i ta hrana se pretvarala u masnoću, zbog koje su bili verovatno lošije plaćeni.\nDa ih je prodao, kad su stali s rašću, puno bi povoljnije prošao s njima.


Preko evropskih fondova i volontiranja do saradnje\nPolitički lideri zemalja bivše Jugoslavije daju uglavnom deklarativnu podršku jedni drugima po pitanju evropskih integracija, bez dogovora oko konkretnje saradnje ili zajedničkih projekata na tom putu. Slika na terenu je već malo drugačija. Građani odavno prelaze granice, sarađuju i trguju. Pristup evropskim fondovima otvorio je i nove mogućnosti međudržavne saradnje.\nNevladine organizacije nastoje iskoristiti predpristupne fondove EU (IPA) kao šansu za saradnju van uskih granica, te na taj način povezati i institucije vlasti. Jedna od takvih šansi je i projekat pod nazivom „Volontiranjem do razvoja pograničnih područja“, finansiran od Evropske unije u iznosu od 97,000 evra u sklopu IPA projekta „Prekogranična saradnja BiH i Hrvatske“.\nTaj dvogodišnji projekat zajednički provode Omladinski komunikativni centar (OKC) iz Banjaluke i Agencija lokalne demokracije iz Siska, a osnovni cilj je promovisanje pozitivnih vrijednosti volontiranja kroz povezivanje institucija i organizacija civilnog društva sa socijalnim kategorijama u cilju podrške i razvoja.\nJugoslav Jevđić, projekt menadžer Omladinskog komunikativnog centra: Naš generalni cilj je da u lokalnim zajednicama u prekograničnom teritoriju, tačnije u Derventi, Bihaću, Sisku, Petrinji i Kutini doprinesemo razvoju lokalnih servisa koji će dati podsticaj razvoju socijalne kohezije.\n„Naš generalni cilj je da u lokalnim zajednicama u prekograničnom teritoriju, tačnije u Derventi, Bihaću, Sisku, Petrinji i Kutini doprinesemo razvoju lokalnih servisa koji će dati podsticaj razvoju socijalne kohezije. Ti servisi su u stvari bazirani na volontiranju. Servise koje mi kroz ovaj projekat razvijamo su takozvani lokalni volonterski servisi ili centri koji pomažu i spajaju zainteresovane građane u lokalnim zajednicama da volontiraju u organizacijama ili javnim institucijama u kojima je ta volonterska pomoć potrebna, naravno sa primarnim fokusom da direktni korisnici tih usluga budu socijalno ugrožene kategorije stanovništva“, kaže projekt menadžer OKC-a Jugoslav Jevđić.\nProjekt koordinatorka iz Siska Paola Raužan ističe kako u Hrvatskoj do sada nije bilo formiranih lokalnih volonterskih servisa, te da je vrlo dobro došlo iskustvo iz Bosne i Hercegovine gdje se takvi volonterski programi provode već godinama.\n„Mi ćemo organizirati i prekogranični sastanak vlasti lokalnih zajednica. Znači, to je isto jedna stvar da će svaki grad koji je uključen u projekat, njegove vlasti će imati prilike da zajedno razmijene iskustva u procesu stvaranja tih politika i da baš krenemo onako kreativno. Ako je neki grad smislio nekakvu bolju mjeru, onda da drugi grad kaže- OK, i mi bi to htjeli za svoje građane“, kaže Paola Raužan.\nPolitički sistemi tromi, inicijative civilnog društva\nVolontiranje nije samo besplatan rad, svaki volonter ima pravo na osnove troškove poput prevoza i hrane. Volontiranje je takođe i vrlo izraženo u Evropskoj uniji kao važna ekonomska kategorija, kaže koordinatorka projekta iz Banjaluke Sanja Srdić, navodeći i neke primjere iz Evropske unije.\n„U nekim evropskim zemljama rađeno je i istraživanje o ekonomskoj koristi volontiranja, koliko to lokalna zajednica i možda i država, ako idemo na taj viši nivo, dobija od volontiranja. Evo primjer iz Poljske gdje kažu kako 2,8 procenata bruto nacionalnog dohotka upravo je vrijednost volontoranja. Čak u Poljskoj oni kažu da njihov stepen volontiranja nije na pretjerano zavidnom nivou. U nekim zemljama EU taj procenat je čak nekih 5 posto“, ističe Sanja Srdić.\nPromotori ovog projekta prekogranične saradnje smatraju da bi se i političke elite i strukture mogle povesti primjerom saradnje u ovom i sličnim projektima, što bi značajno doprinijelo razvoju odnosa među državama u regionu. EU hoće da vidi aktivniju saradnju.\n„Uvijek je civilno društvo bilo to koje je išlo tim smjerom. Sa druge strane, EU upravo kroz te svoje programe, nas „prisiljava“ da mi zajedno radimo. Ali, to nije samo Hrvatska i BiH, nego se finansiraju i prekogranični programi Srbije i Crne Gore, ima onda Hrvatska i Crna Gora. Znači svako ko ima granicu sa nekim ima svoj zasebni program da se finansira suradnja, što znači da EU puno bolje vidi da mi trebamo surađivati ,nego mi sami. I onda se, naravno, da se iskoriste ta sredstva, puno puta događa da to bude nekakav prvi start zbog čega ljudi krenu surađivati a kasnije onda to preraste u nekakva dublja partnerstva“, kaže Paola Raužan.\nSličnog je mišljenja i Jugoslav Jevđić.\n„Politički sistemi dosta tromo rade na tome. U suštini, dosta toga je urađeno na procesima pomirenja i saradnje na inicijativu organizacija civilnog društva. One na terenu dosta već sarađuju i mislim da je to vrlo bitna stvar, zato što svakako mislim da, uzimajući u vidu dobre prakse i rezultate postignute do sada, to će svakako doprinijeti i promjeni te neke političke atmosfere u budućnosti“, navodi Jevđić.\nIzmeđu BiH i Hrvatske još se zajednički provode projekti zaštite okoline i efektivne energije te promocije turizma u pograničnim područjima. Projekat “Volontiranjem do razvoja pograničnih područja“, prvi je IPA prekogranični projekat dvije države koji u sebi sadrži socijalnu kompomentu.


[terapija.net] nagradna igra - REZULTATI - Bendovi u rezidenciji predstavljaju Tanker (Hr) + Dave From Sheffield (Hr) + [mandelbrot set] (Hr) (01/06) & Luka Belani (Hr) (02/06) @ Atrij Teatra &TD, Zagreb\nhome > nagradna igra > REZULTATI - Bendovi u rezidenciji predstavljaju Tanker (Hr) + Dave From Sheffield (Hr) + [mandelbrot set] (Hr) (01/06) & Luka Belani (Hr) (02/06) @ Atrij Teatra &TD, Zagreb\nREZULTATI - Bendovi u rezidenciji predstavljaju Tanker (Hr) + Dave From Sheffield (Hr) + [mandelbrot set] (Hr) (01/06) & Luka Belani (Hr) (02/06) @ Atrij Teatra &TD, Zagreb\nNa Tanker + Dave From Sheffield + [mandelbrot set] (01/06) idu Lidija Hlupić i Ana Džapo, a na Luku Belanija (02/06) idu Bojan Katnić i Dora Novinc, i vode pratnju. Dobitnici se s osobnim dokumentom javljaju na ulazu u klub.\nterapija.net team // 01/06/2011


Honor 8 Lite stiže u Srbiju | Adria Daily\nNedavno predstavljena Lite verzija najjače Honor serije do sada – serije 8, na tržištu Srbije biće dostupna od 01. marta u svim prodavnicama operatora mobilne telefonije Telenor1. Honor 8 Lite korisnicima će biti dostupan uz kupovinu na rate i tarifni paket po izboru uz 30%popusta na mesečnu pretplatu.\nHonor 8 Lite je pametni telefon koji odlikuje izuzetan dizajn serije 8, moćni osmojezgarni procesor i najnovoja verzija čitača otiska prsta 4.0. Kućište novog Honor pametnog telefona tanko je 7,6 mm, poseduje dvostruko 2.5D staklo i završnu obradu sa efektom brušenog čelika i zaobljenim ivicama.\nNajnoviju Honor mašinu dijagonale 5.2 inča pokreće Kirin 655 procesor koji korisnicima omogućava da u isto vreme koriste više funkcija. Zahvaljujući naprednom EMUI 5.0 inteligentnom sistemu zasnovanom na učenju, Honor 8 Lite „pamti“ aktivnosti korisnika i shodno tome raspodeljuje svoje resurse.\nMeđu najbitnije karakteristike Honor 8 Lite pametnog telefona ubraja se i baterija od 3000mAh koja uz najnovije režime uštede energije – čip od 16nm i Smart Power 5.0 sistem – traje duže nego ikada do sada.\nUz prednju kameru od 8MP, sočivo širine ugla 77° i najnovije selfie opcije, Honor 8 Lite korisnicima omogućava da naprave savršen selfie u bilo kom okruženju dok povećana osetljivost na svetlost omogućava pravljenje fotografija visokog kvaliteta.\nSa zadnje strane telefona nalazi se kamera od 12MP i unapređeni čitač otiska prsta koji omogućava korisniku da telefon otključa za samo 0,3 sekunde2! Opremljen sigurnosnim sistemom na nivou čipa i izolovanim, šifrovanim šablonima otiska prsta, Honor 8 Lite obezbeđuje korisnicima maksimalnu zaštitu njihovih privatnih informacija.\nLite verzija Honor 8 telefona na tržištu Srbije, Slovenije i Bugarske biće dostupna pod nazivom Honor 8 Lite, dok će u Hrvatskoj ovaj uređaj biti dostupan pod nazivom Huawei P9 Lite (2017).


[es] - Koji IS da objedini poslovanje dva pravna lica?\n25.06.2003. Registracija co.yu domena\n05.09.2006. Lista besplatnih domena\n01.06.2011. E-bank sistem Delta banke\n28.10.2013. Sta sve treba za online naplatu za pravna lica?\n28.11.2005. [Ponuda] Outsourced Banner Designer\n13.02.2006. Tri razna problema\nAktuelne teme u ovom forumu: GIS (Geografski Informacioni Sistemi) .. Razlike između MS Navision-a i SAP-a Specijalni karakteri u pozivu na broj .. Brisanje knjiženih dokumenata ERP za manju firmu IT revizija i vasa iskustva Navision nedostaci M&I Systems MIS/3 Document management sistemi u Srbiji Pantheon, Microsoft ili SAP Domaći ERP magazin Jel neko ima iskustva sa MS Dynamics C.. Pokretanje SAP foruma za korisnike Pomoc oko zadatka !!! Jednostavan računovodstveni softver\nKoji IS da objedini poslovanje dva pravna lica?\n[es] :: IS i ERP :: Koji IS da objedini poslovanje dva pravna lica?\n[ Pregleda: 2243 | Odgovora: 7 ] > FB > Twit\nČlan broj: 81956\nKoji IS da objedini poslovanje dva pravna lica? 06.12.2009. u 17:37 - pre 124 meseci\nPotreban mi je savet oko uvođenja IS u firmu. Pre izvesnog vremena sam došao na mesto generalnog direktora firme koja, nakon privatizacije, u svom sastavu ima još jednu firmu koja posluje kao odvojeno pravno lice. Znači, obe firme se bave proizvodnjom relativno sličnih proizvoda, a u svom sastavu imaju i 30 maloprodajnih objekata sa planom za širenje mreže, četiri izdvojena veleprodajna centra, i dva vozna parka sa po 15-ak vozila. U obe firme zaposleno je oko 500 ljudi. Nabavka i prodaja su u dobroj meri centralizovani, s tim što na oba mesta postoje magacini sirovina i magacini gotovih proizvoda. Trenutno informatičko stanja je takvo da u obe firme postoje različiti knjigovodstveni programi domaće proizvodnje, koji ni izbliza ne podmiruje potrebe za informacijama i izveštajima. Broj korisnika nakon uvođenja novog IS-a bio bi između 40 i 50 sa različitim nivoom dozvola za pristup, plus eventualno, određeni broj terenskih komercijalista koji bi elektronski slali trebovanja u veleprodaju. Ovaj poslednji deo sa terenskim komercijalistima nije presudan u startu, ali je bitno da postoji mogućnost naknadnog uvođenja.\nOvo je bio veoma sažet prikaz situacije u firmi. Meni je bitno da u svakom momentu imam pregled nad kompletnim poslovanjem u obe firme, kao i da svi zaposleni na vreme, dobiju informacije koje su im potrebne, tj. nabavka da vidi stanje oba magacina sirovina, komercijala da vidi stanje oba magacina gotovih proizvoda i planiranu proizvodnju, transport da ima informaciju gde treba da dostavi robu, proizvodnja opet ima svoje zahteve za informacijama...i još dosta toga\nPlanirani početak uvođenja IS-a je druga polovina sledeće godine, a planirani budžet...hmmm negde oko 50,60,70.000 eura.\nTrebaju mi sva mišljenja i saveti. Šta da izaberem i zašto? Da li je to malo para? Ko daje najbolju i najsigurniju podršku?\nMolim vas da me nezatrpavate sa privatnim porukama i da sve pišete na forumu.\nRe: Koji IS da objedini poslovanje dva pravna lica? 06.12.2009. u 18:12 - pre 124 meseci\nKao neko ko je imao iskustva sa vise ERP resenja, moja preporuka bi bila da se preispita podrska koju pruza kompanija koja bi uvodila IS kao i skriveni troskovi, da trazite da se sve odmah zna a ne da nakon implentacije shvatite da za neke stavke koje ste mislili da se podrazumevaju shvatite da morate da doplatite i slicno, preporuka bi bila da pogledas sledeci blog, ima korisnikh infomracija http://blog.poslovnisoftver.net/\nRe: Koji IS da objedini poslovanje dva pravna lica? 06.12.2009. u 20:47 - pre 124 meseci\nIma nekoliko programa na tržištu koji zadovoljavaju te potrebe, neku su skuplji, neki jeftiniji ali je princip jasan - koliko para toliko muzike. Međutim, ono što može biti veliki problem jeste implementacija i podrška. Teško je naći dovoljno stručnu i iskusnu ekipu koja može da radi tako velike implementacije uspešno. Pošto su velike pare u pitanju, svi obećavaju sve ne bi li dobili posao a posle nastaju problemi. Nemoj previše da veruješ onome što ti kažu, saznaj u kojim firmama su implementirali program (oni će ti sami reći za uspešne implementacije dok će neuspešne prećutati a tebi je bitno i da za njih saznaš). Onda nazovi dotične firme ili se lično uputi tamo i porazgovaraj sa što više ljudi na različitim pozicijama o njihovim iskusvima u vezi uvođenja programa. Znam da je to veliki posao ali ako izabereš lošu ekipu za implementaciju spoznaćeš pakao još za života.\nRe: Koji IS da objedini poslovanje dva pravna lica? 07.12.2009. u 16:02 - pre 124 meseci\nPo meni, za taj novac možeš dobiti kvalitetno poslovno rešenje u našoj zemlji. Mislim da SAP ne može da se dobije za te novce, ali mogu:\n-od ino rešenja: MS Dynamics NAV ili AX\n-od domaćih rešenja: Upis\nŠto se tiče podrške, za ova rešenja postoji kvalitetna podrška. Za prva dva rešenja postoji veći broj partnera, ali samo se nekolicina može pohvaliti pravim iskustvom i kvalitetom. O imenima partnera, ne bih pisao na forumu, jer se može tumačiti reklamom, ili samoreklamom, jer ja radim kod jednog od partnera.\nDa li se opredeliti za ino ili domaće rešenje, ja imam svoje mišljenje, ali to moraš otkriti sam. Pronađi neku dokumentaciju sa iskustvima i kreni u istraživanje. Samo nemoj previše da otežeš, kako ne bi došao u situaciju da imaš kratak rok za implementaciju. Na takav način ćeš sigurno ugroziti kvalitet rešenja.\nRe: Koji IS da objedini poslovanje dva pravna lica? 07.12.2009. u 16:16 - pre 124 meseci\nDa pokusam da odgovorim na deo pitanja. Prvo, da li se trazi savet koji IS je potrebno da se uvede? Odgovor na ovo pitanje mislim da ne mozes da dobijes na forumu, mislim da su mnogo relevantnije informacije na web-u i tu ce se cela potraga sto se tice stranih resenja zavrsiti na SAP ili Microsoft (Oracle nije ozbiljno prisutan u ovom segmentu) ili nekoliko home brewed resenja koja su vise ili manje ERP like. Tu dolazimo do najzanimljivijeg pitanja, kog partnera odabrati. Prvo, da se razumemo, osim referenc liste partnera, ono sto je vrlo u vezi sa kvalitetom konacnog proizvoda koji odaberes je i kvalitet ljudi koji rade na njemu. Ako resis da das 50k na SAP ili MS, budi siguran da ces dobiti juniore na projektu koji vrlo malo/nista ne znaju o temi o kojoj pricaju i ponavljaju ko papagaji floskule o "best of breed" ili najbolja svetska praksa ili poredjenja sa automobilima... Na prezentacijama ces videti dve slike: domaci ponudjaci ce pricati o tome kako oni najbolje znaju "nase specificnosti" (zivot bi mi bio mnogo laksi da ih ne znam), a strani kako "na tome radi Mercedes, fala bogu da je dobro"\nDrugo pitanje je podrska i tu imas dva nivoa (ovde pisem samo o resenjima koja znam). Prvo je podrska vendora softvera, drugo je podrska partnera. Vendor je uglavnom odgovoran za lokalizaciju, bug fixes, new releases... a partner za sve ostalo. Sto se tice vendor podrske u Srbiji, ona je srednja - srednje zalosna, a kod partnera, opet: koliko para toliko muzike.\nTrece pitanje je vezano za novac. Po podacima koje si dao radi se o srednjem preduzecu sa prilicno kompleksnim procesima: imate proizvodnju, veleprodaju i maloprodaju sa internim odnosima. Znaci, osim standardnih operativnih modula svakog ERP sistema, ovde su od znacaja jos i menadzerski moduli i eventualno modul za konsolidaciju. Bottom line, nije jednostavan projekat ne zbog velicine vec je horizontalno dosta sirok, a takve stvari su kompleksne za svaki IS. I licno mislim da budzet koji si pomenuo treba uvecati makar za 50% ili projekat izdeliti u faze.\nI mozda savet za kraj jer je to vrlo cesta greska koju sam vidjao u implementacijama. Ono sto vrlo lako moze dovesti do ustede u TCO IS-a je eksterna osoba za vodjenje projekta. Vrlo je retka situacija da klijent ima kadar koji a) ima dovoljno iskustva da moze na pravi nacin da prati implementaciju; b) ima dovoljno autoriteta da primeni neke odluke koje ce biti neophodno donositi. Cesto se na tu osobu ili biraju ljudi iz IT sektora (oni nemaju autoritet kod biznis korisnika) ili rukovodioci (koji opet nemaju vremena ili probleme sagledavaju sa vrlo malo detalja)\nČlan broj: 69833\nRe: Koji IS da objedini poslovanje dva pravna lica? 09.12.2009. u 11:37 - pre 124 meseci\nBusiness Navigator (www.navigator.rs)\nRe: Koji IS da objedini poslovanje dva pravna lica? 10.12.2009. u 07:04 - pre 124 meseci\nAko se radi o firmi kojoj treba ozbiljno rešenje za kompletno poslovanje, moje je provereno iskustvo sa odličnim NexTBIZ rešenjem za koji tvrdim da je jedno od najboljih kompletnih rešenja. Pogledajte njihov sajt (www.bitimpeks.co.rs), proverite kod njihovih korisnika, kontaktirajte ih i pokušajte da procenite.\nMoja su iskustva sa njima jako povoljna.\nRe: Koji IS da objedini poslovanje dva pravna lica? 10.12.2009. u 09:39 - pre 124 meseci\nU svakom slučaju, dobro prouči rešenja. Imaj u vidu ono što ti treba sada, ono što će ti trebati u budućnosti i naravno podršku. To je poprilična investicija, da bi na pola posla shvatio da si pogrešio i da moraš da ideš na neko drugo rešenje. Nije u pitanju samo cena softvera, već i veliko gubljenje vremena u takvoj situaciji.\nMnogo faktora utiče na izbor i treba ih sve dobro sagledati. Mnogo je rizika, a imaj u vidu da je zbog nesagledavanja celine, kao i zbog mnogo drugih razloga, u IT-u više neuspešnih nego uspešnih projekata.\nMala pomoć (redosled kriterijuma kod izbora ERP rešenja, prvi put i sledeći put):\n1.implementacija 2.implementacija Opis Kriterijuma\n8...........................1..........................Kvalitetna podrška partnera\n10.........................2..........................Pouzdanost i kredibilitet dobavljača rešenja\n4...........................3..........................Prilagodljivost potrebama preduzeća\n7...........................4..........................Potencijal razvoja i nadgradnje rešenja\n28.03.2007. Gde je povoljnije poslovanje?\n31.03.2007. cene za fizicka i pravna lica\n19.06.2008. Izvoz Robe-Usluga za SZR\n23.09.2008. Novi ADSL paketi T-com-a u CG\n02.10.2008. Softver za prodavnicu racunara\n21.10.2008. Legalna isporuka Java aplikacije\n09.06.2009. [Zadatak] Objektno programiranje-pomoc\nRegistrovani: 4 ( Monac2012, svr, Intuite, gti2 )