KRVAVI PRAZNIK Za Dan nezavisnosti u SAD 150 mrtvih u više od 400 pucnjava!\n10:29h KOLIKO JE MIKEC ZARADO OSVAJANJEM SREBRA U TOKIJU: Damir "upucao" medalju, ali i lepu sportsku penziju\naleksandar petrovic\t 07.07.2021. 07:35h\nNezabeleženi talas nasilja u Americi tokom prazničnog vikenda, od petka po podne do ponedeljka ujutru. Najgore u Njujorku, Čikagu i Filadelfiji\nNajmanje 150 osoba je ubijeno u više od 400 pucnjava koje su se dogodile širom Sjedinjenih Američkih Država tokom prazničnog vikenda za Dan nezavisnosti! Kako prenosi internet sajt koji prati nasilje Gun Violence Archive, u velikim gradovima je zabeležen znatan porast nasilnih kriminalnih dela uz upotrebu oružja, a najgora situacija je u Njujorku, Čikagu i Filadelfiji.\nIzveštaj nije konačan\nSajt je prikupio podatke o nasilju u periodu od 72 sata, od petka po podne do ponedeljka ujutru, a kako prenosi CNN, podaci nisu konačni jer se čekaju izveštaji iz pojedinih saveznih država.\nApel Džesija Džeksona - Prestanite sa ubijanjem\nJedna od najpoznatijih žitelja Čikaga Džesi Džekson, sveštenik i demokrata, pozvao je gradonačelnicu Lori Lajtfut i druge gradske zvaničnike da zajedno rade na smanjenju oružanog nasilja. - Prestanite da upirete prst jedni u druge. Prestanite da se brukate. Moramo učiniti dodatan napor kako bi se prestali sa ubijanjem - rekao je on.\nObraćanje javnosti... Dejvid Braun, šef policije u Čikagufoto: AP\nNjujorška policija je potvrdila da je u gradu tokom vikenda registrovana 21 pucnjava, u kojoj je 26 osoba izgubilo život. To je manje nego prošle godine, kad je za vikend povodom Dana nezavisnosti u 25 pucnjava ubijeno 30 osoba. Na sam praznik registrovano je 12 pucnjava sa 13 žrtava, što je porast u odnosu na 2020, kad je bilo osam mrtvih u osam pucnjava. Ove godine je za 40 odsto više oružanog nasilja u Velikoj jabuci. Od početka 2021. u 767 pucnjava je ubijeno ili ranjeno 885 osoba. Na drugoj strani, u Čikagu su tokom prazničnog vikenda upucane 83 osobe, od kojih je 16 ubijeno. - Među žrtvama se nalaze jedna petogodišnja i jedna šestogodišnja devojčica - rekao je Dejvid Braun, šef policije u "vetrovitom gradu". U pucnjavi je ubijen i jedna pripadnik Nacionalne garde koji je identifikovan kao Kris Karvajal. Paradoksalno je da je u Čikagu broj zločina u junu smanjen za četiri odsto u odnosu na isti mesec 2020, ali je broj žrtava za 14 odsto veći. U junu ove godine je ubijeno 98 osoba, a 2020. je bilo 78 žrtava.\nRupe na fasadama\nPolicija u Filadelfiji, čiji je popularni naziv "grad bratske ljubavi", istražuje slučaj otvaranja vatre na masu koja je posmatrala tradicionalni vatromet za Dan nezavisnosti.\nNa licu mesta... Policija posle zločinafoto: AP\nPosle svađe potežu oružje\n- U nedelju ujutru u Fort Vortu (Teksas) upucano je osam osoba posle svađe dve grupe muškaraca nedaleko od perionica automobila\n- U Norfolku (Virdžinija) u petak po podne upucano je četvoro dece, najmlađe je imalo šest, a najstarije 16 godina, njih je ranio 15-godišnjak\n- U Toledu (Ohajo) ranjeno je 12 osoba tokom pucnjave na zabavi na kojoj je bilo nekoliko stotina prisutnih\n- U Sinsinatiju (Ohajo) dva muškarca su ubijena posle svađe tokom porodičnog okupljanja na proslavi u parku\nU pucnjavi su ubijena dva mladića, dok je jedna tinejdžerka ranjena. NBC njuz je preneo da su ispaljena više od 104 metka. Rupe od njih su pronađene u automobilima, prozorima obližnjih prodavnica i fasadama. - Pucnjava se dogodila kad je vatromet bio na vrhuncu. Niko ne zna ko je pucao - naveo je reporter Rendi Gilenhal. Od početka godine u Filadelfiji je ubijena 281 osoba, što je za 31 odsto više nego u istom periodu 2020.\nPROSLAVA 4. JULA KRENULA NAOPAKO: Istovarali vatromet na plaži, a onda je usledila nekontrolisana eksplozija i fijuci! VIDEO\nOBORIO SOPSTVENI REKORD: Šampion u jedenju hot dogova 14. put zaredom odneo pobedu, pojeo 26 sendviča više od konkurencije VIDEO\nAMERIKANCI OBELEŽAVAJU DAN NEZAVISNOSTI Bajden: Imamo priliku da napravimo novi početak\nVATROGASAC U RUŠEVINAMA ZGRADE PRONAŠAO TELO ĆERKE (7): Devojčica spavala sa majkom, u stanu bili i tetka, baka i deda FOTO\nAmerikamasovna pucnjavaDan nezavisnostioružano nasilje\nDRAMATIČAN SNIMAK URUŠAVANJA MOSTA Kamion je stigao do sredine konstrukcije, a onda ga je pogutala voda VIDEO 1


Održan drugi ciklus inovativnih edukativnih radionica trogodišnjeg programa Obitelji usmjerena rana intervencija u djetinjstvu | Hurid\n← Natječaj za posao voditelja projekta i asistenta voditelja projekta u okviru poziva za dostavu projektnih prijedloga PODRŠKA RAZVOJU PARTNERSTAVA ORGANIZACIJA CIVILNOG DRUŠTVA I VISOKOOBRAZOVNIH USTANOVA ZA PROVEDBU PROGRAMA DRUŠTVENO KORISNOG UČENJA – operativni program „Učinkoviti ljudski potencijali“ (2014. – 2020.) Europskog socijalnog fonda\nHURID potpisao ugovor za provedbu projekta Doprinos boljitku rane intervencije putem društveno korisnog učenja u Gradu Zagrebu i Brodsko-posavskoj županiji – DOBRO (Europski socijalni fond) →


Objavljeno 15 decembar 2019 7 min čitanja\nKURŠUMLIJA- Ako poželite da zavirite u prošlost, u “etno prostor”, u centru Kuršumlije dočekaće vas čuvari tradicije-porodica Ilić, Nadica i Ivica i njihov sin Strahinja. Oni su pre sedam godina oformirali etno sobu gde su izložili predmete koje su koristili njihovi preci, u Tmavi, Mačkovcu i Grguru. Uvešće vas u carstvo predaka. Sve je autentično, brižljivo sakupljano i raspoređeno kako bi činilo celinu i na najbolji način predstavilo domaćinstvo u Toplici u Kuršumlijskom kraju na početku i sredinom 20 veka. Ima svega, od tronožca, ćilima, vezenih i tkanih radova, jarma, veriga, predmeta za mešenja hleba, grnčarije, testija, do vojničkog oružja, gusala, ikone krsne slave…\n-Eksponati stara puška “kokinka” i nož, korišćeni su u Balkanskom i Prvom svetskom ratu. Za vreme Topličkog ustanka nosio je čukundeda Ignjatije Ilić iz Mačkovca, kada je i ubijen, kaže Strahinja. Ćilim, nošnju, sve predmete za mešenja hleba, ćupove… koristila je baka Bogdane Mitrović iz Tmave. Fotografija sa venčanja je od baka Kadivke i deda Jovana Rakićevića iz Grgura, tridesetih godina prošlog veka. Vojničku posudu za hranu koji su koristili Italijani za vreme II svetskog rata pronašli su u Mačkovcu. Još mnogo toga ova porodica sa ponosom i ljubavlju čuva kao deo prošlih vremena.\nPročitajte i… Nagrađen rad prokupačke učiteljice\nJedan pogled na “jaram”, i slike prošlosti izranjaju, kako ukućani prežu krave i žure na njivu da izoru njivu i zasade žito, kako bi se preživelo u tim teškim vremenima za vreme Prvog svetskog rata i nakon njega kada je samo u Toplici stradalo 20.000 ljudi. Zatim, ređaju se slike, kroz sito kako seje baka brašno, u teknu (drvena vangla), testo naraslo stavlja na tanur (okruglu dasku za hleb) i onda peče u crepulji ispod sača, na ognjištu sa verigama. Uveče kraj gasarčeta na razboju tke ćilime ili veze, kasnije uz lampu ili fenjer. Kajmak slaže u kačici. Kroz ove predmete evidentno je utkana ljubav predaka prema naslednicima…\n– Želeli smo da otrgnemo od zaborava jedno prošlo vreme, skupljajući sve ove predmete, koji su deo naših porodica. Oni su svojevrsni dokaz kako su izgledala domaćinstva u našem kraju. Nije bilo velike razlike od kuće do kuće, oni stariji koji pamte reći će, baš tako je bilo. Svu lepotu etno motiva vidimo pretočenu na šarama ćilima, na izvezenim ručnim radovima, narodnim nošnjama. Sve ovo je korišćeno, rešili smo da sačuvamo kao porodično ali i nacionalno blago- naglašava Nadica Ilić, koja obožava da sprema stara dobra tradicionalna jela, od pita do kuvanih jela u glinenim posudama, pogotovu za njihove prijatelje kada se okupe u ovom etno ambijentu.\nPročitajte i… U Prokuplje došli Turci\nStrahinja je upisao medicinu ali njegova najveća ljubav su istorija i tradicija.\n– Stari predmeti i običaji, to bogato etnološko nasleđe meni je oduvek bilo blisko, jer sam rođen u porodici koja drži do tradicionalnih običaja, koji su deo identiteta jednog naroda. Volim nacionalnu istoriju i numizmatiku, gusle i epske pesme, Nemanjiće, jer oni pokazuju kako se država stvara, kako se proširuje i kako se temelji na pravim vrednostima koje treba sačuvati. Da bi ste poštovali i voleli ono što pripada drugima na prvom mestu morate poznavati i voleti svoje. Sada je vek tehnologije, i naravno da svi živimo u skladu sa sadašnjim vremenom, ali mi nemamo pravo na zaborav nečega što je nasleđe. Ovde slavimo slavu, i druga slavlja. Slavim rođendan, Novu godinu, moje drštvo obožava da dođe jer kao da smo u nekom etno restoranu. Prava idila je kada napolju pada sneg a ovde pucketa vatra a okruženi ste svim ovim predmetima. Ovde volim da sedim, dobijam inspiraciju da stvaram, da budem kreativan, da čuvam prave vrednosti i da o njima drugima pričam- kaže Strahinja Ilić.\nPročitajte i… Stiže Nova godina…\nŽelja ove porodice je da njihova etno-kuća, postane deo turističke ponude grada turistima, kada dolaze grupno da u samom centru pogledaju ovu kompletnu postavku. Ujedno otvoren je njihov poziv vrtiću da vaspitačice mogu da dovedu decu, da im uživo pokažu sve te predmete koje oni mogu da vide samo preko interneta ili fotografija. Poziv upućuju i učiteljima i nastavnicima, pogotovu nastavnicima istorije, jer dolazak doprineće da deca nauče da vole tradiciju i istoriju svog naroda. Biblioteci, i svim zainteresovanim građanima da dođu i besplatno pogledaju eksponate.\nKratak url URL: https://toplickevesti.com/?p=475579


Jahorinke' ciljaju nova tri boda u Premijer ligi\n"Jahorinke" ciljaju nova tri boda u Premijer ligi\nČetvrtak, 26 Oktobar 2017 21:50\nOdbojkašice "Jahorine", nakon prve premijerligaške pobjede ove sezone, "gladne" su bodova i pokušaće u subotu, 29. oktobra, da savladaju SOK "Mostar" u utakmici 4. kola Premijer lige BiH.\n"Jahorinke" u ovaj meč ulaze optimistično i prema riječima trenera Danila Tadića, vjeruju da mogu ostvariti pozitivan rezultat, te izvojevati novu premijerligašku pobjedu.\nSezona u elitnom rangu bh. odbojke za žene nije dobro počela za paljanski klub, ali u ovom klubu sve to pravdaju činjenicom da je teško izboriti bodove protiv vicešampiona i šampiona BiH, te se nadaju da će ovu sezonu završiti u sigurnoj zoni.\nPrema ranijim najavama trenera Tadića, "Jahorina" će se boriti da iduće sezone bude ozbiljan premijerligaš koji će ciljati sami vrh tabele i biti ravnopravan konkurent "Bimal Jedinstvu" i "Gacku", od kojih su poraženi u prva dva kola.\nPodsjećamo, "Jahorina" je u prethodnom, 3. kolu Premijer lige BiH, bila bolja od "Modriče" u gostima rezultatom 3:1, te upisala prvu premijerligašku pobjedu.\nUtakmica "Jahorina" - SOK "Mostar" igra se od 16:00 časova u SPC "Peki" na Palama.\nViše iz kategorije: « FK "Sarajevo" slavi 71 godinu postojanja "Slavija" preko "Tekstilca" u Ligu šest »


Tužilaštvo Crne Gore proverava navode o pripremi atentata na Vučića | Novosadski informativni portal 021\nTo je potvrđeno portalu RTCG iz crnogorske policije.\nElek: Priča o atentatu na Vučića problematična, ima za cilj da zaplaši narod\naleksandar vučić\tAtentat\n29.01.2022\t• 23:19\nVučić ima spisak svih klinaca iz osnovne škole koji su ga maltretirali (a sigurno su ga maltretirali jer jebote pogledajte ga, to je nus pojava hroničnih maltretmana i ponižavanja u mladosti) Ovaj je lik s kojim se nikako ne treba zajebavati jer je em moćan em sposoban da sjebe svakog ko mu je u životu zasmetao...\n27.01.2022\t• 09:08\nNadam se da atentatori na Predsednika imaju neki posao sa strane, pošto se od ovog neće 'leba najesti, obzirom na efikasnost.\n27.01.2022\t• 07:53\nu ruci mi strela\nčas te vidim\nsenka ti je bela...


Zatvoren Interagro 2017 | Agroportal.ba\nZatvoren Interagro 2017\nDodjelom nagrada i priznanja najuspješnijim izlagačima u Bijeljini završen 16. sajam poljoprivrede „Interagro 2017“, prenosi Blic.rs\nNa oko 2.500 metara kvadratnih zatvorenog i oko 3.000 kvadratnih metara otvorenog izlagačkog prostora u Agrotržnom centru u Bijeljini, predstavilo se 120 učesnika iz RS, BiH, Srbije, Italije i Njemačke.\nOrganizator ove manifestacije bilo je Akcionarsko društvo „Grad“ Bijeljina, a pokrovitelji resorno ministrstvo i gradska uprava Bijeljina.\nAgrarni sektor i poljoprivreda u RS daju veliki doprinos formiranju bruto društvenog proizvoda, istakao je Stevo Mirjanić, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS.\nSamo u prošloj godini od primarne poljoprivredne proizvodnje i prehrambene industrije ostvareno je oko dvije milijarde i 400 miliona maraka. Vlada Srpske je usvojila set mjera podršci poljoprivredne proizvodnje, a za ove namjene obezbjeđeno je u budžetu oko 170 miliona maraka, rekao je Mirjanić.\nOn navodi da se procjenjuje da će ove godine zbog suše, mraza i drugih nepogodnosti, obim proizvodnje biti umanjen za oko 270 miliona KM.\nOve negativne implikacije se moraju koliko toliko ublažiti i sanirati. Za prošlu godinu su isplaćen podsticaji, a za ovu godinu su podsticaji ažurniji. Uložili smo u posljednje četiri godine u agrarni sektor oko 430 miliona maraka, naveo je Mirjanić.\nNaglašava da su prioritet mjere koje jačaju konkurentnost domaćih proizvođača, primjenu tehnoloških rješenja u proizvodnji, izgradnju institucija koje povezuju proizvođače, prerađivače i robni promet, odnosno sve one koje pospješuju razvoj agrarnog sektora u cijelini.\nPročitajte još... Berba jabuke u Semberiji se privodi kraju\nGradonačelnik Bijeljine, Mićo Mićić, rekao je da je poljoprivreda strateški bitna grana za Bijeljinu, Semberiju ali i cijelu RS.\nDomaći proizvođači su najveća motorna snaga protiv krize i zaslužuju podršku i Vlade, ministarstva i grada Bijeljina. Mi to činimo i kroz Agrarni fond i nastavićemo sa tom praksom, naglasio je Mićić.\nIzlagači navode da su sajmovi prilika privrednicima da uspostave kontakte, razmjene iskustva i saznaju novosti iz agrarnog sektora.\nPredstavili smo se petrovačkim sirem. Dolazimo iz specifičnog područja sa brdskom travom i više od stotinu ljekovitih trava koje krave pasu na otvorenom. Naš sir je izvanrednog kvaliteta, kaže Lela Mandić iz Bosanskog Petrovca.\nPročitajte još... Grad Tuzla i TK isplatili poljoprivrednike, FBiH nije\nPoljoprivrednik iz Kojčinovca, Mihajlo Maletić, na ovaj sajam dolazi svake godine.\nVidim nove proizvode, nove poljoprivredne mašine, repromaterijale, sjemena. Poslušam i predavanja i čujem savjete stručnjaka, ističe ovaj poljoprivrednik.\nIzložba stoke i predavanja\nNa Sajmu „Interagro 2017“ bili su izloženi poljoprivredni proizvodi, rasadni materijali, hemijska zaštitna sredstva i poljoprivredna mehanizacija.\nU okviru ove manifestacije organizovana je i izložba stoke i održan niz stručnih predavanja za poljoprivrednike iz oblasti ratarstva, povrtarstva i stočarstva.\nBijeljina Poljoprivreda Sajam\nTrebinjski dječak sam obrađuje zemlju, čudo ili primjer?\n4,1 miliona KM nepovratnih sredstava uloženo u poljoprivredu


24. jun 2014. Vlada je 40 dana poslije poplave odlučila da promijeni obrasce za popis štete, što je krajnje nelogično, a sem toga, za razliku od ostalih lokalnih zajednica, Gradska uprava Bijeljine prethodne sedmice nije bila pozvana na obuku za popis štete po toj novoj metodologiji, istakao je gradonačelnik Bijeljine Mićo Mićić na današnjoj konferenciji za štampu:\n- Vlada traži da se šteta procjenjuje na osnovu pravilnika iz 2004. Na osnovu ovog pravilinka, to mogu odraditi samo ovlašćeni sudski vještaci građevinske struke. Na području Semberije ima preko 9.000 poplavljenih domaćinstava, pa čak i da uposlimo sve vještake koje imamo u Bijeljini, popis bi trajao više od tri mjeseca.\nGradonačelnik Mićić je izrazio nezadovoljstvo i načinom na koji pojedini mediji izvještavaju o pomoći koju Gradska uprava obezbjeđuje za mještane sela koja su najviše pogođena poplavama:\n- Gradska uprava svaki dan ulaže napore da ovim stanovnicima pomogne i olakša im probleme s kojima se suočavaju. Juče je u kuhinji hotela „Sveti Stefan“ u Banji Dvorovi spremljeno 1.450 toplih obroka, a danas će biti spremljeno 1.700 obroka za preko hiljadu porodica koje još uvijek ne mogu da kuvaju hranu u svojim kućama. Za spremanje hrane su iskorišteni svi kapaciteti Hotela, Gradska uprava daje sve potrebne namirnice i to su kvalitetni obroci, zaključio je Gradonačelnik.\nNa ovoj konferenciji Gradonačelnik je podsjetio da je u toku zaprašivanje komaraca sa zemlje koje je dalo dobre rezultate, kao i da je juče u Bijeljinu dopremljena pomoć Crvenog polumjeseca Turske – dva šlepera namještaja koji će biti dodijeljen najugroženijim porodicama.


(VIDEO) POGLEDAJTE KAKO SU BUGARI PLJAČKALI BEOGRAĐANE: Ljudi nisu imali pojma šta se događa - Kurir\n(VIDEO) POGLEDAJTE KAKO SU BUGARI PLJAČKALI BEOGRAĐANE: Ljudi nisu imali pojma šta se događa\n17:06, 20.05.2017. 8\nZbog sumnje da su počinili krivična dela falsifikovanje i zloupotreba platnih kartica i pravljenje, nabavljanje i davanje drugom sredstava za falsifikovanje, uhapšeni su D. M. D. (1992), T. I. I. (1969) i D. K. (1996). Osumnjičeni će uz krivičnu prijavu biti privedeni Prvom osnovnom javnom tužilaštvu u Beogradu, piše u saopštenju.


Savet za saobraćaj: Priprema se teren za pauka -\n12.09.2019. Ninoslav Miljković Društvo Jedan komentar\nČlanovi Saveta za bezbednost saobraćaja na putevima opštine Aleksinac su na današnjoj sednici podržali Nacrt odluke o upravljanju javnim parkiralištima koja će se naći i na sednici opštinskog parlamenta. Ovaj dokument je pravni osnov da se započne uređenje organizovanog parkiranja i formiranje parking službe, koja će naplaćivati parkiranje i uklanjati nepropisno parkirana i havarisana vozila sa javnih površina. Konačnu reč o ovoj odluci, sa predloženim dopunama od strane Saveta, daće odbornici Skupštine opštine na sednici koja će se održati do kraja meseca.\nSavet je na današnjem zasedanju upoznat i sa odgovorom Javnog preduzeća „Putevi Srbije” na zahtev za rešavanje problema saobraćajnih nezgoda koje se događaju na državnim putevima. Aleksinački Savet je kao takve prepoznao deonicu puta Žitkovac – Aleksinac i deonicu državnog puta kroz selo Moravac. „Putevi Srbije” u dopisu kažu da za ovu godinu nisu planirane takve aktivnosti na ovim deonicama i da nisu obezbeđena finansijska sredstva. Ovo državno preduzeće još ističe da će aleksinački zahtev razmotriti kod narednog planiranja izrade projekta za unapređenje bezbednosti saobraćaja. Savet je odlučio da uputi zahtev „Putevima Srbije” da se ovdašnjim stručnim službama dozvoli izrada analize saobraćaja sa predlogom mera za pomenute lokacije i ista bi se uputila na realizaciju upravljaču puta.\nDeo puta Žitkovac-Aleksinac rizična deonica\nČlanovi Saveta razmotrili su i dve inicijative građana za unapređenje bezbednosti saobraćaja u njihovim sredinama. Grupa građana Mesne zajednice Glogovica ukazala je na bahato postupanje vozača, pre svega motociklista, koji nesavesnom vožnjom u blizini škole, ugrožavaju bezbednost dece i ostalih učesnika u saobraćaju. Oni tvrde da se tu održavaju trke motorima i traže postavljanje ležćih policajaca, kao i veće prisustvo saobraćajne policije. Predstavnik Policijske stanice je rekao da su već preduzete mere povećanja bezbednosti saobraćaja u tom delu naselja i da su usledile prve sankcije za neodgovorne. Drugi zahtev meštana za postavljanje ležećeg policajca Savet nije mogao da usliši zbog nedostatka finansijskih sredstava, ali je predložio da se ona obezbede rebalansom budžeta. U slučaju da to nije moguće problem bi se rešio u narednoj godini kada bi se uradilo uređenje zone škole.\nNa zahtev građanina Dragana Brzakovića da se u ulici Prvomajskoj u Aleksincu ukloni bedem sa donje strane ulice, kao i betonske rampe, Savet nije mogao da odgovori pozitivno, jer se izjasnio kao nenadležan.\nČlanovi Saveta pozitivno su odgovorili na zahtev Centra za kulturu i umetnost da se 19. septembra, zbog održavanja manifestacije „Izađi mi na teglu”, zatvori za saobraćaj deo ulice Momčila Popovića od 8 do 20 časova.\nSavet je odlučio i da se prijavi na konkurs Agencije za bezbednost saobraćaja za održavanje predstave „Pažljivko” u lokalnim samoupravama. Pre toga, Savet će svim prvacima u opštini podeliti fluorescentne prsluke.\nOvo opštinsko telo za bezbednost saobraćaja je na današnjoj sednici upoznato i sa izveštajem o stanju bezbednosti saobraćaja na putevima na teritoriji opštine Aleksinac u prvih šest meseci ove godine. U ovom periodu dogodilo se 97 saobraćajnih nezgoda što je za 6,6% više u odnosu na isti period lane. U prvih šest meseci na putevima u našoj opštini život je izgubila jedna osoba, a sedmoro njih je dobilo teške telesne povrede, dok je četrdesetoro njih sa lakšim povredama. Ukupan broj stradalih lica u prvoj polovini 2019. povećan je za 14% u odnosu na isti period prošle godine.\nPrevious Post:U Boljevac po medalje\nNext Post:Nadležni tvrde: Radovi u glavnoj ulici po planu\n16.09.2019. u 04:13\nAleksinac zasluzuje red u saobracaju. Pauk je pravo resenje, jer ce dosta da zasvrbi dzep neodgovornih vozaca, a ujedno ce od dobijenog novca moci da se poboljsa infrastruktura lokalnih ulica i zidanje novih parkinga.


Beta 27. januara 2020. 14:25\nPremijerka Srbije Ana Brnabić otvoreno podržava Telekom Srbije i napadom na Junajted (United) grupu potvrdje da u Srbiji zakoni nisu jednaki za sve, saopštila je Junajted grupa.\n„Premijerkino obraćanje javnosti, samo je još jedna potvrda da Telekom pokušava da nas eliminiše kao konkurenciju uz pomoć države i ojača svoj monopol širom Srbije“, navodi se u saopštenju Junajteda povodom jučerašnje izjave premijerke da je Junajted grupa naredila Telekomu da ukine sve njene kanale, medju kojima je i TV N1, a da Telekom traži način da se postigne dogovor.\nJunajted grupa je istakla da traži fer, transparentnu i ravnopravnu tržišnu utakmicu, primenu jasnih i istovetnih pravila igre za sve učesnike na tržištu i usaglašavanje sa najboljom praksom u Evropskoj uniji, jer je „samo fer konkurencija u najboljem interesu krajnjih korisnika“.\n„Ravnopravna utakmica ne može postojati ukoliko nadležni organi jednom operatoru omogućavaju širenje i unapredjivanje infrastrukture po hitnom postupku, a drugog onemogućavaju da ponudi usluge korisnicima, ukoliko jednom operatoru izriču stroge uslove pri konsolidaciji tržišta, a od drugog ne zahtevaju nikakve uslove i omogućavaju monopolizaciju čitavih gradova, odnosno jednog operatora podstiču u nezakonitom postavljanju mreže, a drugom operatoru uklanjaju zakonito postavljenu mrežu“, ukazala je Junated grupa.\nDodaje se da je ravnopravna utakmica ugrožena i time što jedan operator netransparentno zloupotrebljava javnu svojinu, a drugom se operatoru nameću neopravdana ograničenja korišćenja sopstvene privatne svojine.\nJunajted grupa je pozvala izvršnu vlast u Srbiji i „njihovog štićenika kompaniju Telekom da prestanu neistinama da obmanjuju gradjane i zaustave progon“ te grupacije koja je jedna od najvećih investitora u Srbiji.\n„Od ključne važnosti za fer tržišnu utakmicu jeste da nadležni organi na isti način tretiraju sve učesnike na tržištu, bez privilegovanja ili diskriminacije. Za to nisu potrebne zakonske izmene, dovoljno je samo da se zakoni primenjuju na isti način za sve“, istakla je Junajted grupa.\nNa kanalima Supernove od 17. januara ne emituju se programi Junajted medije – Sport klub, Nova S, Nova Sport i N1.\nSupernova, brend nastao spajanjem kablovskih operatora Kopernikus, Radijus vektor i AVcom, koji je od aprila prošle godine u sastavu Telekoma Srbija grupe, tvrdi da je dobio ponudu za emitovanje programa Junajteda sa lošijim uslovima nego što su imali kablovski operatori koji su u njenom sastavu.\nJunajted ukazuje da je ponudio iste uslove.


Oksfordski rečnik engleskog jezika — Википедија\nOksfordski rečnik engleskog jezika\n(преусмерено са Oksfordski engleski rečnik)\nOvaj članak je o istorijski rečnik sa više tomovoa. Za druge, manje, rečnike koje je ovjavilo preduzeće Oksford, uključujući jednotomni Koncizni Oksfordski engleski rečnik, pogledajte Kategorija:Oksfordski rečnici.\nOksfordski engleski rečnik (engl. Oxford English Dictionary, OED) je vodeći istorijski rečnik engleskog jezika, koji je objavila izdavačka kuća Oksfordska univerzitetska štampa (engl. Oxford University Press, OUP). On prati istorijski razvoj engleskog jezika, pružajući sveobuhvatan resurs naučnicima i akademskim istraživačima, a isto tako opisuje upotrebe u njegovim mnogobrojnim varijacijama širom sveta. Drugo izdanje, koje sačinjava 21.728 stranica u 20 tomova, objavljeno je 1989. godine.\nOksfordski engleski rečnik\nSedam od dvadeset dva toma koji su objavljeni u drugom izdanju Oksfordskog engleskog rečnika (1989).\nOksfordska univerzitetska štampa\n1884—1928 (prvo izdanje)\n1989 (drugo izdanje)\nTreće izdanje u pripremi\nRad na rečniku je započeo 1857. godine, ali tek 1884. godine je počeo da se objavljuje u vidu neukoričenih izdanja dok je rad nastavljen na projektu, pod nazivom Novi engleski rečnik o istorijskim principima; Osnovan uglavnom na materijalima koje je sakupilo Filološko društvo. Godine 1895. naslov Oksfordski engleski rečnik prvi put je nezvanično korišten na koricama ove serije, a 1928. ceo rečnik je ponovo objavljen u deset ukoričenih tomova. Godine 1933, naslov Oksfordski engleski rečnik je u potpunosti zamenio nekadašnje ime u svim pojavljivanjima u njegovom ponovnom štampanju u vidu dvanaest tomova sa jednim dopunskim tomom. Više dodataka je formirano tokom godina do 1989. godine, kada je objavljeno drugo izdanje. Od 2000. godine u toku je sastavljanje trećeg izdanja rečnika, od čega je aproksimativno polovina kompletirana.\nPrva elektronska verzija rečnika postala je dostupna 1988. godine. Internet verzija je dostupna od 2000. godine, a od aprila 2014. mesečno je imala preko dva miliona poseta. Treće izdanje rečnika najverovatnije će se pojaviti samo u elektronskom obliku: izvršni direktor Oksfordske univerzitetske štampe izjavio je da je malo verovatno da će ikada biti štampan.\n1 Istorijska priroda\n4.1 1. izdanje\nKao istorijski rečnik, Oksfordski engleski rečnik objašnjava reči pokazujući njihov razvoj, a ne samo njihovu današnju upotrebu. Stoga, on pokazuje definicije redosledom kojim je smisao te reči počeo da se koristi, uključujući značenja reči koja se više ne koriste. Svaka definicija je prikazana sa brojnim kratkim navodima za upotrebu; u svakom slučaju, prvi navod pokazuje prvi zabeleženi primer reči koga su urednici svesni, a u slučaju reči i značenja koji više nisu u upotrebi, poslednji navod je poslednja poznata zabeležena upotreba. To omogućava čitaocu da stekne približan osećaj za vremenski period u kojem je data reč korištena, a dodatni citati pomažu čitaocu da dokuči informacije o tome kako je reč korištena u kontekstu, mimo bilo kojeg objašnjenja koje mogu da pruže urednici rečnika.\nFormat OED unosa je uticao na brojne druge istorijske leksikografske projekte. Preteče OED-a, poput ranih tomova rečnika Deutsches Wörterbuch, u početku su pružali mali broj citata iz ograničenog broja izvora, dok su urednici OED-a preferirali veće grupe prilično kratkih citata iz širokog izbora autora i publikacija. To je uticalo na kasnija izdanja ovog i drugih leksikografskih dela.\n^ а б в г Andrew Dickson, "Inside the OED: can the world’s biggest dictionary survive the internet?", The Guardian, 23 February 2018 (page visited on 23 February 2018).\n^ Alastair Jamieson, Alastair (29. 8. 2010). „Oxford English Dictionary 'will not be printed again'”. The Telegraph. Приступљено 11. 8. 2012.\n^ Flanagan, Padraic (20. 4. 2014). „RIP for OED as world's finest dictionary goes out of print”. The Telegraph. Приступљено 8. 6. 2014.\n^ „The Oxford English Dictionary”. Oxford Dictionaries. Приступљено 26. 5. 2015.\n^ Osselton, Noel (2000). „Murray and his European Counterparts”. Ур.: Mugglestone, Lynda. Lexicography and the OED: Pioneers in the Untrodden Forest. Oxford: Oxford University Press. ISBN 978-0191583469.\nWinchester, Simon (1998), „The Professor and the Madman: A Tale of Murder, Insanity, and the Making of the Oxford English Dictionary”, Bulletin of the World Health Organization (hardcover), Harper Collins, 79 (6): 579, ISBN 978-0-06-017596-2, PMC 2566457\nOksfordski rečnik engleskog jezika na Vikimedijinoj ostavi.\nTwo „sample pages” (PDF). (1.54 MB) from the OED.\nOxford University Press pages: Second Edition, Additions Series Volume 1, Additions Series Volume 2, Additions Series Volume 3, The Compact Oxford English Dictionary New Edition, 20-volume printed set+CD-ROM[мртва веза], CD 3.1 upgrade[мртва веза], CD 4.0 full[мртва веза], CD 4.0 upgrade[мртва веза]\n[https://web.archive.org/web/20130114224928/http://around.com/oed.html Архивирано на сајту Wayback Machine (14. јануар 2013) The OED Meets Cyberspace]: James Gleick's 2006 article.\nSimon Winchester (27. 5. 2007). „History of the Oxford English Dictionary”. TVOntario (Подкест). Big Ideas. Архивирано из оригинала на датум 16. 2. 2008. Приступљено 1. 12. 2007.\n1933 korigovano ponovno izdanje\nPojedinačni tomovi (dostupni samo u SAD):\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Oksfordski_rečnik_engleskog_jezika&oldid=24260152”\nПоследњи пут уређено на датум 27. децембар 2021. у 04:18\nДатум и време последње измене странице: 27. децембар 2021. у 04:18


Od sutra obavezni novi sistemi e-fiskalizacije i elektronskih faktura\nObjavljeno:30. aprila 2022.\nPrimena novog modela elektronske fiskalizacije, koji je ključna poluga u borbi protiv sive ekonomije, od sutra je obavezna u Republici Srbiji, a istovremeno će u javnom sektoru početi i primena sistema elektronskih faktura.\nKada je reč o e-fiskalizaciji, ovaj model podrazumeva upotrebu novog hardverskog ili softverskog rešenja, a u skladu sa tim potrebno je da od sutra, nedelje 1. maja, svi obveznici izdaju nove fiskalne račune sa QR kodom, kako bi nastavili da rade u skladu sa zakonom.\nTranzicioni period za prelazak na novi model fiskalizacije je počeo 1. novembra i završava se danas. U toku trajanja tranzicionog perioda paralelno su funkcionisali stari i novi model, koji će od sutra biti obavezan za sve obveznike fiskalizacije.\nDržava je, kako poreski obveznici ne bi imali trošak prelaska na novi model fiskalizacije, obezbedila subvencije u iznosu od 100 evra po uređaju i 100 evra po lokaciji za sve koji su se prijavili za tu vrstu pomoći, a za privrednike koji nisu u sistemu PDV-a taj iznos je bio veći za 20 odsto. Za subvencije se prijavilo 130.966 obveznika fiskalizacije, a ukupno je u tu svrhu isplaćeno oko pet milijardi dinara.\nPrednosti koje donosi novi sistem su brojne, i za državu, i za privredu i za građane, jer se na taj način suzbija nelojalna konkurencija i omogućava efikasnija borba protiv sive ekonomije, olakšava poslovanje, smanjuju troškovi na duži rok, ukida se nepotrebno administriranje i stvara bolji poslovni ambijent. Naime, ukida se trošak fiskalizacije/defiskalizacije kasa, godišnjih servisa fiskalnih uređaja, nestaje trošak kupovine i skladištenja takozvanih kontrolnih traka, ukida se pretplata kod mobilnih provajdera za GPRS.\nTakođe, novim modelom fiskalizacije se stvaraju uslovi za efikasno praćenje i kontrolu poreskih obveznika kod kojih postoji rizik od izbegavanja plaćanja poreza. Ujedno, revnosni obveznici fiskalizacije će biti pošteđeni nepotrebnih kontrola. Omogućava se i veći broj poreskih kontrola u sedištu poreskog organa, što će smanjiti potrebu za terenskim kontrolama. S obzirom da će inspektori dobijati kvalitetne podatke, vreme koje su uštedeli mogu da iskoriste za druge zadatke.\nOno što je važno za građane jeste da novi model fiskalizacije predviđa postojanje QR koda na svakom fiskalnom isečku, čime kupci, odnosno korisnici usluga, mogu da provere da li je račun izdat u skladu sa zakonom i čijim skeniranjem mobilnim telefonom kupac uspostavlja vezu sa Poreskom upravom i dobija informacije da li je njegov račun original, da li je prosleđen u PU ili ne. Tako je svaki kupac ujedno i kontrolor fiskalnih računa što povećava mogućnost otkrivanja svih koji falsifikuju fiskalne račune.\nKada je reč o novom sistemu elektronskih faktura, od sutra nastupa obaveza subjekta javnog sektora da primi i čuva elektronsku fakturu, i da izdaje elektronske fakture drugom subjektu javnog sektora. Takođe, sutra nastupa obaveza subjekta privatnog sektora da izda elektronsku fakturu subjektu javnog sektora.\nTo znači da od sutra poslovanje sa državom postaje ekonomičnije i sigurnije, a Zakonom o elektronskom fakturisanju propisan način slanja, primanja i čuvanja e-faktura će postepeno usvojiti i privredni subjekti u međusobnim transakcijama.\nNa kraju, obaveze izdavanja i čuvanja elektronske fakture u transakcijama između subjekata privatnog sektora nastupaju od 1. januara 2023. godine. To su ujedno i datumi od kada se primenjuje obaveza da se elektronski evidentira obračun poreza na dodatu vrednosti.\nProdukciona verzija Sistema elektronskih faktura dostupna je na adresi https://efaktura.mfin.gov.rs/, a od trenutka registracije se primenjuju sva prava i obaveze propisane Zakonom o elektronskom fakturisanju, što, između ostalog, podrazumeva da sve poslate i primljene elektronske fakture imaju svojstvo verodostojnih isprava.\nKorišćenje sistema elektronskih faktura će biti besplatno, a benefiti koje će ovaj sistem doneti su brojni. Primena Zakona o e-fakturama sasvim sigurno će dovesti do ubrzanja procesa rada i poslovanja i obezbediti veću pravnu sigurnost svim poslovnim subjektima kada je reč o dostavljanju i primanju faktura, kao i njihovo bolje čuvanje. Takođe, novi sistem razmene faktura omogućiće bržu naplatu između privrednih subjekata, uz pozitivan uticaj na smanjenje pojedinih troškova koja sada snose preduzeća.\nTakođe, omogućava se ušteda u vremenu potrebnom za rad sa fakturama, jer nestaje potreba za izdavanjem, primanjem i čuvanjem faktura u papirnom obliku. Ušteda u vremenu će biti ostvarena i zato što pretraga elektronskih faktura zahteva manje vremena od pretraživanja papirnih arhiva.\nPrimenom Zakona o elektronskom fakturisanju, privredni subjekti koji su u sistemu poreza na dodatu vrednost moći će da računaju da će se znatno ubrzati povrat PDV-a. Naime, ukoliko se ulazna i izlazna faktura poklope u sistemu, omogućiće se mnogo brži povrat PDV-a, a ne kao što je do sada rok bio 45 dana. Time će biti rešena jedna od osnovnih zamerki koje se mogu čuti od strane privrede, kada je u pitanju povrat PDV-a. Upotrebom sistema elektronskog fakturisanja, to pitanje će u potpunosti biti rešeno.


Posao i podrška vraćaju nadu i sigurnost | Vesti Krstarice\nVesti Krstarice > Novi Sad\nPosao i podrška vraćaju nadu i sigurnost\nDnevnik – 20. mart 2017. 21:51\nMere zapošljavanja Nacionalne službe za zapošljavanje, Grada Novog sada i Edukativnog centra, s posebnim akcentom na žrtve porodičnog nasilja, prezentovane su na\nkonferenciji „Ekonomsko osnaživanje žrtava nasilja u porodici”. U pitanju su, između ostalog, mere samozapošljavanja, javnih radova, pripravničkog staža, novih radnih mesta, a član Gradskog veća za privredu Milorad Radojević naglasio je da žene – žrtve porodičnog nasilja, imaju prioritet u odnosu na druge teže zapošljive kategorije.\n– Na taj način želimo da približimo mere Grada, predstavimo svaki program posebno i ukažemo na to kako možemo uticati na ekonomsko osnaživanje žena koje su bile žrtve nasilja da bismo ih vratili nekom normalnom životu – rekao je Radojević. – Koordinacija između svih potrebnih činilaca je veoma dobra – a tu mislim na Nacionalnu službu, Centar za socijalni rad, Sigurnu žensku kuću, Edukativni centar i Grad Novi Sad – i već se vide konkretni rezultati.\nEkonomsko osnaživanje žena, osim prevencije, je, kako je istakla v. d. direktora Centra za socijalni rad Dobrila Čačija, i mogućnost da žene – žrtve nasilja nađu rešenje za probleme u kojima su i prevaziđu momenat ekonomske ugroženosti.\n– Jedan od razloga zašto žene trpe nasilje je i ekonomska zavisnost, zbog čega se i trudimo da ih ekonomski osnažimo – istakla je Dobrila Čačija. – Zapošljavanje žrtava je ključni način rešavanja problema nasilja u porodici i njegovih posledica.\nČak 75 odsto korisnica Sigurne ženske kuće Centra za socijalni rad Grada Novog Sada je nezaposleno. Kako je rekla rukovodilac Sigurne ženske kuće Nada Padejski, kroz obuke Edukativnog centra taj broj bi trebalo da se smanji.\n– Na republičkom nivou pokrenuto je umrežavanje relevantnih ministarstava i lokalnih organizacija koje se bave zaštitom žrtava nasilja u porodici, odnosno njihovim zapošljavanjem – objašnjava Nada Padejski. – To odrazumeva da se stručnjacima Centra za socijalni rad koji direktno rade sa žrtvama porodičnog nasilja daju jasne informacije o tome kako, kome i kada mogu uputiti korisnika na zapošljavanje. Na taj način će se ubrzati proces razmene informacija i same implementacije mera predviđenih za žrtve nasilja i druge teže zapošljive kategorije.\nNezaposlenost ipak nije osnovni uzrok nasilja, pošto je porodično nasilje uglavnom inicirano delovanjem više faktora, objašnjava Nada Padejski. Odgovornost je, međutim, uvek na počiniocu, a ekonomski osnažena žena oseća se sigurnijom i lakše izlazi iz nezavidne situacije. Ipak, i nakon dobijanja radnog mesta, naglašava Padejski, žene – žrtve nasilja i dalje se susreću s brojnim problemima u odnosu poslodavca prema njima, ali i u svom psihološkom funkcionisanju na radu. Zbog toga, dodala je ona, sve uključene instance moraju zajednički da pružaju podršku tim osobama tokom čitavog procesa, od zaključivanja ugovora u radu, do praćenja radnog toka.


BenQ monitor G925HDA - Prodaja, Cena\nŠifra proizvoda: 12957. Poslednja cena bila je: . 8200 din\nKarakteristike proizvoda: BenQ monitor G925HDA\nVeličina LCD ekrana: 18.5 inča Wide\nRezolucija (maks.): 1366 x 768\nRastojanje između piksela: 0.3 mm\nVreme odziva (tr/tf): 5 ms\nPodručje prikazivanja: 409.8 x 230.4 mm\nUgao gledanja (L/D; G/D) (CR>=10): 90 / 65\nHorizontalna frekvencija (maks.): 30 ~ 83 KHz\nVertikalna frekvencija (maks.): 50 ~ 76 Hz\nTalasna dužina videa: 110 MHz\nTemperatura boje: Reddish / Normal / Bluish / User mode\nPotrošnja struje: 23W (on mode)\nPower saving mode: <1 W\nPodešavanje: Tilt -5 / 20 (down / up)\nDimenzije: 345.8 x 444.4 x 165 mm\nVESA konstrukcija za zid: 100 x 100\nOpis proizvoda: BenQ monitor G925HDA\n18.5 inčni 16:9 LCD monitor\nSa dinamičnim kontrastom od 40000:1, sve postaje živahnije.\nSa dinamičnim kontrastom od 40000:1 za sjajne detalje u slici i za jasnoću u tamnim i kompleksnim pokretnim slikama: sve postaje živahnije!\nSenseye®+Photo Technology Image vam pruža najoptimalne slike.\nTehnologija Senseye®+Photo izoštrava slike, eliminiše reckavost i ispravlja zamagljenost, pružajući vam najbolji kvalitet gledanja pomoću četiri unapred podešena režima rada - standardni i dinamični režim rada, režim rada gledanja filma i fotografije - koji odgovaraju vašim svakodnevnim potrebama. Pored toga, režim rada sRGB isporučuje posebno slike verne filmu preko sRGB uređaja po vašem izboru - ubrajajući tu i štampače, kamere i skenere. Sa modelom G925HDA imaćete odštampane boje po principu WYSISYG (what you see is what you get - ono što vidite to i dobijate).\nRežim prikazivanja slike\nOvaj režim omogućava da se osim 16:9 prikažu i druge proporcije slike bez geometrijskih izobličenja. To znači da on može savršeno da prikaže celu sliku na svom širokom 16:9 panelu – dozvoljavajući vam da uživate u najboljoj vizuelnoj zabavi.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 12957\nSifra 12957, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 12957, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Srbija - šampion nejednakosti | Srbija | Al Jazeera Balkans\nPola miliona građana Srbije ne može zadovoljiti osnovne životne potrebeMilorad Vesić/Al Jazeera\nMilorad Vesić/Al Jazeera\n„Verovatnoća da će stanovnik ruralnog područja biti u grupama sa slabijom zaradom, na primer u donjih 20 ili 40 odsto, više je nego dvostruko veća u odnosu na stanovnike urbanih područja. Premda nama to izgleda 'normalno', primetno je da u EU takve razlike ili ne postoje uopšte, ili su značajno manje“, naglašava profesor Arandarenko.\n“Jedno je pospešiti rast zaposlenosti. To može da bude povezano sa drugim rešenjem - promenom strukture poreza i doprinosa na način da se olakša formalno zapošljavanje ljudima sa nižim prihodima i kvalifikacijama. Recimo, jedan od predloga je i uvođenje poreskih oslobođenja za izdržavane članove domaćinstva. To je tekovina 20. veka. Da se deo zarade oslobađa poreza ukoliko zaposleni ima i članove porodice koje izdržava”, kaže Arandarenko.


Mitrović: Dva gola u reprezentaciji mi posebno znače\nFudbal Autor:Dušan Marković08. okt. 202119:36 > 10. okt. 2021 12:49\nReprezentativac Srbije Aleksandar Mitrović je uoči nastavka kvalifikacija za Svetsko prvenstvo u fudbalu i meča koji očekuje Srbiju protiv Luksemburga u subotu od 20.45 govorio o rekordu po broju golova koji je postavio u dresu reprezentacije.\nIzašao najčudniji spisak kandidata za „Zlatnu loptu“ u novijoj istoriji fudbala\n„Nisam opsednut statistikom, uvek je lepo kada imaš dobre brojke, ali fudbal igram zato što ga volim, rekao je Mitrović u intervju za sajt FIFA.\nOn je istakao i da su mu dva gola draža od drugih koje je postigao ud resu Srbije.


Međunarodni ispiti - NUNIS\nNARODNI UNIVERZITET NIŠ JE AKREDITOVANI ISPITNI CENTAR ZA POLAGANJE ISPITA\n– Iz engleskog jezika: LCCI PEARSON\n– Italijanskog jezika: CELI\n• Informacije i prijave na telefon : 018 512 421\n← UPIS NA KURSEVE STRANIH JEZIKA\nKURS ZNAKOVNOG JEZIKA-UPIS U TOKU →\n2 thoughts on “Međunarodni ispiti”\n12/01/2017 at 07:22\nInteresuje me da li imate neki kurs za poslastičara ili za konditora. U pitanju je provera znanja i polaganje zbog sertifikata. I da li je taj sertifikat za poslastičara ili konditora, ako ga imate međunarodno priznat odnosno da li ste akreditovani ispitni centar samo za engleski jezik i italijanski ili i za ovo što meni treba, a to je poslastičarstvo? Hvala\nSertifikati Narodnog univerziteta Niš su međunarodno priznati. Što se tiče provere znanja za poslastičara, potrebna Vam je potvrda da ste radili najmanje 3 meseca na tim poslovima, da biste mogli da pristupite proveri znanja. Znači, treba da dostavite potvrdu, izvod iz matične knjige rođenih, diplomu, da uplatite 14.000,00 dinara i nakon toga dobijate literaturu, spremate ispite i kad ste spremni za polaganje-prijavite polaganje.\nPozdrav sa Narodnog univerziteta Niš\n02 apr POČETAK UPISA NA KURS ZA VOĐENJE POSLOVNIH KNJIGA\n28 mar POČETAK KURSA ZA MAKE-UP ŠMINKU\n23 feb POČETAK KURSA ZA KOZMETIČARE-ESTETIČARE\n23 feb POČETAK RADA KURSA ZA MANUELNE TERAPEUTE-MASERE\n01 feb NAUČITE TEHNIKU SLEPOG KUCANJA\n01 feb POČEO JE UPIS NA KURSEVE U INFORMATIČKOM CENTRU\n29 sep BARMENI\n29 sep UPIS NA OBUKE ZA STRUČNO OSPOSOBLJAVANJE\n29 sep PROVERA ZNANJA ZA STRUČNO OSPOSOBLJAVANJE\n29 sep KURSEVI ENGLESKOG JEZIKA ZA ĐAČKI UZRAST\n© 2016 NUNIS. Sva prava zadržana | Product by M.Leo Design


Istorija - Ivodent\nNaslovna / Ordinacija / Istorija ordinacije\n2006. godine sedište ordinacije je preseljeno u Beograd, u samo srce grada u neposrednoj blizini Hrama Svetog Save na Vračaru.\n2009. godine, timu se prikljucuje i cerka dr Biljane, dr Ivona Froelich, rođena Dragicević.\n2014. godine, ordinacija u Zaječaru je renovirana i osvežena novim dizajnom i aparaturom.\nSada, ordinacije u Beogradu i Zajecaru, funkcionisu kao celina, pruzajuci strucnu I efukasnu uslugu nasim vernim pacijentima iz Istocne srbije, sirokom spektru klijenata iz Beograda i okoline, i mnostvu dentalnih turista iz raznih delova Evrope i sveta. Nas strucni tim, vise od 20godina ispunjava zahteve i opravdava poverenje svojih pacijenata.\nOd pocetka 2015. godine, dobili smo veliko priznanje i čast da budemo na listi doktora kojima Nemačka Ambasada u Beogradu ukazuje svoje poverenje. To poverenje smo sticali godinama, dokazujući se svojom profesionalnošću, posvećenošću struci i visokim kvalitetom rada koji je na zapadnoevropskom nivou, sto su oni posećujući našu ordinaciju prepoznali i ozvaničili na taj način.\nOrdinacije su moderno dizajnirane i opremljene najsavremenijom stomatološkom opremom koja omogućava efikasnost u radu. Sve intervencije se obavljaju bezbolno, stručno i brzo, uz primenu savremenih stomatoloških materijala.


27-04-2020 18:31 Izdvojeno Svet Region\nTužilac Duško Milanović je rekao da je danas u cetinjskoj policiji saslušano više osoba koje su prisustvovale sahrani, među kojima je i sveštenstvo MCP.\nKako je "Pobjeda" ranije objavila, na sahrani Vladimira Jovićevića, oca Andrije Jovićevića, bivšeg ministra unutrašnjih poslova, prisustvovali su poslanik Demokratskog fronta Andrija Mandić, sveštenici Rafailo Boljević, Danijel Jovanović, Hariton Živkov, Nikolaj Antičević, Krisnat Bojović, Aleksandar Lalilić i Eustatije Ivanović.\nOsim njih, na sahrani je bio i ambasador Srbije u Crnoj Gori Vladimir Božović, kao i Vlatko Rašović, bivši vozač Duška Kneževića, koji je u bliskim odnosima sa porodicom Jovićević.\nMitropolit Amfilohije je ranije poručio da se neće odazvati na poziv tužilaštva na Cetinju za saslušanje.\nPročitajte OVDE šta Amfilohije kaže o koroni.


Dodik: 'Umjesto Srbin neka stoji broj jedan'\nNaslovnica Novine Dodik: ‘Umjesto Srbin neka stoji broj jedan’\nDodik: ‘Umjesto Srbin neka stoji broj jedan’\nBiH – Predsjednik Vlade Republike Srpske (RS) Milorad Dodik izjavio je da RS pristaje da ispuni odluku Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu u predmetu “Sejdić i Finci protiv BiH”, jer je to, kako je naglasio, neophodno za nastavak puta u Evropu.\n“Neki u BiH žele da zbog te odluke Suda naprave dramatične promjene Ustava BiH što, naravno, ne može da se desi i zato gubimo vrijeme”, rekao je Dodik i podsjetio da RS prihvata da umjesto odrednice o nacionalnoj pripadnosti člana Predsjedništva BiH bude broj, odnosno da umjesto da stoji “Srbin”, stoji “jedan”.\nDodik je naglasio da je to sve što RS može da uradi, a da li će to prihvatiti i ostali u BiH, to je, kako je rekao, njihov problem.\nKomentarišući upozorenje Monitoring komiteta Parlamentarne skupštine Savjeta Evrope da bi BiH mogla da pretrpi ozbiljne posljedice ukoliko prije izbora ne izmijeni Ustav i Izborni zakon u dijelu izbora članova Predsjedništva i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, Dodik je poručio da svi oni u Savjetu Evrope koji toliko brinu o BiH i njenom statusu mogu to da završe za “dva dana”, a što se tiče RS postoji jasan stav.\n“Oni koji stalno brinu o BiH, neka brinu i o tome hoće li BiH biti u Savjetu Evrope. Što se nas tiče, mi ćemo ispuniti odluku Suda iz Strazbura”, poručio je Dodik.\nEvropski sud za ljudska prava u Strazburu 22. decembra prošle godine donio je presudu u korist Jakoba Fincija i Derve Sejdića protiv BiH zbog diskriminacije manjinskih naroda.\nPresuda je donesena po tužbi Fincija i Sejdića protiv BiH zbog diskriminacije u izbornom procesu i nemogućnosti da se građani BiH koji ne pripadaju nijednom od tri konstitutivnih naroda kandiduju za članove Predsjedništva BiH i Doma naroda Parlamenta BiH.


AMERIKA SPREMA KAZNE: Sankcije za Tačija, Haradinaja i Veseljija | Vesti | Kurir\nOŠTRO za političare s Kosova\nPolitika 23.01.2018. 09:49h 23.01.2018. 09:49h\nU ambasadi SAD u Prištini uveliko se razgovara o merama koje će biti preduzete prema kosovskim liderima ukoliko nastave kampanju za ukidanje suda za zločine Oslobodilačke vojske Kosova\nIstaknuti kosovski političari i nekadašnji borci Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) ne prekidaju kampanju protiv Specijalnog suda za zločine ove terorističke organizacije koja je poznata po zverskim nedelima prema Srbima! Međutim, to bi i te kako moglo da ih košta.\nU Ambasadi SAD u Prištini uveliko se, naime, razgovara o merama koje će biti preduzete prema kosovskim liderima ukoliko se nastavi inicijativa za ukidanje pomenutog suda. To je za dnevnik Zeri otkrio američki konzul Brajan Kortevil, koji je ipak izrazio nadu da će lideri Kosova poslušati savete američkog ambasadora na Kosovu Grega Delavija, pošto bi u suprotnom prva mera bilo neizdavanje viza za kosovske lidere.\nDelavi je, podsetimo, pre nekoliko dana izjavio da će, ukoliko se nastavi sa inicijativom za ukidanje Specijalnog suda, biti preduzete oštre specifične mere prema poslanicima i političkim liderima koji podržavaju ukidanje tog tela. On nije precizirao kakve će mere biti preduzete, ali je simptomatično to što premijeru Kosova Ramušu Haradinaju nedavno nije odobrena američka viza kako bi učestvovao na svečanosti u Ajovi, pa nije prisustvovao Molitvenom doručku. To je, navodno, učinjeno baš zbog njegovog stava o Specijalnom sudu i sporazumu o demarkaciji granice sa Crnom Gorom.\nInače, juče je Predsedništvo Skupštine Kosova odlučilo da predlog zakona o ukidanju Specijalnog suda za zločine OVK dostavi vladi Kosova, koja će se o tome izjasniti narednih dana. Taj predlog su potpisala 42 poslanika kosovske skupštine.\nKampanju protiv ovog suda, čije se prve optužnice očekuju sredinom februara, vode najistaknutiji političari Kosova, a reč je uglavnom o borcima nekadašnje OVK, među kojima su Hašim Tači, Ramuš Haradinaj, Kadri Veselji... Tači je čak nedavno govorio da je sud za zločine OVK „istorijska nepravda prema Kosovu“.\nOrhan Dragašfoto: Dado Đilas\nSTRAHUJU OD OPTUŽNICA ZA ZLOČINE\nDanašnji lideri Kosova imaju interes da opstruiraju rad Specijalnog suda za zločine OVK jer su sigurni da su im najbliži na optužnicama, a moguće i oni sami, ocenjuje Orhan Dragaš, direktor Međunarodnog instituta za bezbednost:\n- Najveća odgovornost za početak rada i funkcionisanje suda u punom kapacitetu leži na SAD i Nemačkoj, kao glavnim sponzorima kosovske nezavisnosti. Nesmetano funkcionisanje tog suda će upravo biti mera snage i uticaja zemalja koje su na sve načine podržavale nezavisnost srpske pokrajine.\nHašim TačiRamuš HaradinajKadri VeseljiSpecijalni sud za zločine OVKzločinikazne


Smještaji za odmor i domovi na lokaciji: Marbach am Neckar - Baden-Württemberg, Njemačka | Airbnb\nSmještaji za odmor na lokaciji: Marbach am Neckar\nNajbolje ocijenjeni smještaji za odmor na lokaciji: Marbach am Neckar\nstan (cijeli prostor) · 2 gosta · 0 kreveta · 1 kupatilo\nUdobna vikendica u blizini rock vrtovaPrekrasan stan u Hessigheimu, Haus Felsengartenblick Domaćin: Waltraud und Karl Apartman se nalazi u podrumu naše kuće i potpuno je namješten. Može primiti 2 osobe. Pojedinci su također dobrodošli. Stan se nalazi u mirnom rezidencijalnom dijelu, potpuno je opremljen i nudi vam sve sadržaje svakodnevnih potreba. Naravno, na raspolaganju su vam besplatni WiFi, ručnici za ruke i tijelo, kuhinja i prekrasna terasa.\nPopularni sadržaji u smještajima za odmor na lokaciji: Marbach am Neckar\nOstali sjajni smještaji za odmor na lokaciji: Marbach am Neckar\nOpuštanje između poludrvene konstrukcije, prirodnog kamena i vrta\nModeran jednosoban stan sa zasebnim ulazom\nDvosoban stan, udoban kao kod kuće\nČetverosobni Art Nouveau apartman u blizini dvorca\nČist/pametan stan u blizini centra i dvorca\nVelika soba sa prostranim stanom na top lokaciji


Prestanak rada nije uvek uslov za odlazak u penziju – Glas za jednakost | Osobe sa invaliditetom | OSI | Vesti | Novosti\nIako bi zaposleni po pravilu kada ispune uslove za starosnu ili prevremenu starosnu penziju trebalo da prekinu radni odnos pa tek nakon toga da nastave ponovo da rade ukoliko to žele, to ne mora uvek da bude tako.\nNaime, Zakon o PIO pojedinim grupama starosnih penzionera ostavlja mogućnost da to urade mnogo jednostavnije. Tako što uopšte neće prekidati posao.\nKako navode u Fondu za penzijsko i invalidsko osiguranje ovo pravilo kada je reč o starosnoj i prevremenoj starosnoj penziji važi za preduzetnike, osobe koje obavljaju privremene i povremene poslove samostalno ili preko omladinskih zadruga. Kao i za one koji rade po osnovu ugovora o delu ili autorskim i drugim ugovorima. Ili je onima koji posluju za strane poslodavce koji nemaju predstavništva u Srbiji, a od kojih dobijaju platu. Pravo da ne prekidaju radni odnos i hranitelji.\nReč je, dakle, o specifičnim zanimanjima kod kojih bi obaveza da se prekine rad dovela u pitanje sam posao, a u pojedinim slučajevima i korisnike, kakav je slučaj sa hraniteljima.\nVlasnici firmi pravo na penziju mogu da ostvare tako što će prekinuti radni odnos ili uz zadržavanje osnovnog uloga i prava po tom osnovu u preduzeću, objašnjavaju u penzijskom fondu.\nZa sve ostale starosne i prevremene starosne penzionere zakon propisuje da mogu ponovo da se zaposle ali sa tim što su u obavei da prekinu radni odnos makar na jedan dan, kako ne bi doveli u pitanje utvrđenu pravilnu penziju.\nOno što je važno to je da ova kategorija penzionera bilo da je prekinula ili nije radni odnos može na ovaj način da ima problema u vezi sa ostvarivanjem prava na deo inostrane penzije. Jer svaka država ima svoje propise kada je reč o obavezama prestanka rada u toku trajanja prava na penziju, pa je neophodno da svi oni penzioneri koji imaju deo staža i van Srbije provere kako je to regulisano u tamošnjim penzijskim fondovima, kako bi izbegli eventualne neprijatnosti da im zahtev za penziju bude odbijen, iako ima je to pravo u Srbiji bez ikakvih prepreka.\nIstovremeno nijedan ovih izuzetaka ne važi kod invalidskih penzionera koji pri nadležnosti ostvaruju po osnovu potpunog gubitka radne sposobnosti. Osim, kada je reč o osnivačima preduzeća koji u njima ne rade a koji mogu da zadrže osnivački ulog. Invalidski penzioneri ne mogu da se ponovo zaposle posle ostvarene penzije, jer ukoliko bi se to otkrilo oni bi bili pozvani na ponovni kontrolni pregled gde bi bio preispitivan gubitak sposobnosti. Kada je reč o pravima porodičnih penzionera situacija je specifična. Kod njih pravo na ova primanja uopšte nije uslovljeno prestankom zapošljavanja ali je time uslovljeno korišćenje prava.\nTo znači da oni koji primaju ovu penziju to pavo mogu da ostvare i dok su zaposleni ili obavljaju samostalnu delatnost, s tim što se njima porodična penzija neće isplaćivati do prestanka osiguranja.\nU slučaju da se primalac porodične penzije zaposli ili počne da obalja samostalnu delatnost u obavezi je da obavesti PIO fond kako bi se izbegla mogućnost nastanka neosnovane isplate penzija. Jasna Petrović Stojanović\nObjavljeno: 10. 4. 2021.\nAutor: Jasna Petović Stojanović\n–Prestanak rada nije uvek uslov za penziju – www.b92.net\nTags: Beograd, Fond za penzijsko i invalidsko osiguranje, invalidska penzija, penzija, PIO FOND, porodična penzija\nPrevious HUMANOST NA DELU: Dresovi sa večitog derbija na aukciji za pomoć osoba sa invaliditetom\nNext Nagrađeni Julijana i Đorđe


Šta upisuješ? Sve o studiranju na jednom mestu! - WANNABE MAGAZINE\nŠta upisuješ? Sve o studiranju na jednom mestu!\nPitanje koje se ovih dana čuje u školama širom Srbije i u velikom broju porodica je upućeno maturantima: “šta upisuješ?“\nTrinaesti po redu, Sajam obrazovanja EDUfair održaće se 11. i 12. marta ove godine u hotelu “Crowne Plaza“ na Novom Beogradu. EDUfair je jedinstvena prilika za srednjoškolce i studente da na jednom mestu saznaju sve o osnovnim i master studijama na državnim, privatnim i stranim univerzitetima, i dobiju informacije o studentskim stipendijama i kreditima. Takođe, budući i sadašnji studenti će moći da prisustvuju besplatnim radionicama i predavanjima na temu izbora zanimanja (karijere), motivacije, liderstva, novih profesija, ličnog brendinga, brzog čitanja i mnogih drugih.\nNa Sajmu će se predstaviti preko 80 domaćih univerziteta i visokih škola, kao i strani univerziteti iz čak 15 zemalja. Očekivano je da Sajam poseti preko 5000 mladih ljudi koji će ovde pronaći pravi izbor životnih poziva i odgovor na sve dileme u vezi budućih profesija.\nOvogodišnji EDUfair je obojen bojama Italije, zemlje Počasnog gosta, koja će posetiocima predstaviti mogućnosti studiranja na visokoškolskim institucijama u toj zemlji. Italijanski univerziteti tradicionalno ostvaruju odličnu saradnju sa studentima iz naše zemlje i mogu se pohvaliti vrhunskim rezultatima koje njihovi bivši studenti postižu u daljoj profesionalnoj karijeri. Kao i prethodnih godina, Sajam obrazovanja je podržan od strane Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Grada Beograda.\nZa više informacija posetite sajt i Facebook stranicu – Sajam obrazovanja EDUfair.


Niška televizija » Radnički na prekretnici\nRadnički na prekretnici\nObjavljeno 03.04.2013. 13:57\nSamo najveći optimisti među navijačima Radničkog ponadali su se da će njihovi ljubimci već posle pet prolećnih kola uploviti u mirne superligaške vode.\nSa novih 13 i jesenjih 14 bodova, tim sa Čaira je dobio čak priliku da se preseli u gornji deo tabele. Zato današnja utakmica sa subotičkim Spartakom ima dodatni značaj. U slučaju pobede, pete u nizu, Radnički će ne samo praktično prestati da razmišlja o opstanku, nego će se uključiti u trku za peto mesto.\nOčigledno da su u niškom superligašu čvrsto rešili da ostanu najprijatnije iznenađenje drugog dela prvenstva, pa su ekipu sklonili u Nišku Banju. Tu će u karantinu skovati plan kako da nadigraju Subotičane i revanširaju im se za jesenji ubedljiv poraz. Bilo je 4:1 za Spartak.\nTrener Saša Mrkić najavljuje izvesne promene u odnosu na sastav koji je pobedio Smederevo u prošlom kolu, ali ambicije su i dalje pobedničke.\nUlaznice za susret Radnički – Spartak prodavaće se na blagajnama ispred Hale „Čair“. Mesto na „jugu“ košta 150, a na „istoku“ i „zapadu“ 300 dinara. Za dame je ulaz besplatan. Utakmica počinje u 15 časova.\nKonstantin gost Mega Vizure\nRadnički pobedio Spartak sa 2:0


Nataša Bekvalac će podići temperaturu u Kasini - PRess Serbia | PR PRess team\nNataša Bekvalac će podići temperaturu na “300 stepeni” u beogradskom klubu Kasina[divider style=”normal” top=”20″ bottom=”20″]\nUskoro vas očekuje “300 stepeni” u Beogradu. Ove srede će biti 300 stepeni i nećete biti pri sebi kad dođete u Kasinu na Terazijama! Naime, večeas će nastupiće atraktivna “novosadska barbika” koja u nikoga ne ostavlja ravnodušnim svojim izgedom i pesmama.Da, u pitanju je pevačica Nataša Bekvalac.\nPop zvezda će napraviti pravi spektakl u klubu Kasina, a vi ne smete nikako da ga propustite! Bekvalčeva je trenutno maksimalno posvećena predstavljanu pesme “Pseto”, koja najavljuje nje novi album koji se uskoro očekuje. zato dođite u Kasinu i obavezno uživajte u svim Natašinim hitovima koji su neizbežni u beogradskim klubovima.\n[box type=”info” ]Nataša Bekvalac (Novi Sad, 25. septembar 1980) je srpska pop pevačica. Prvi album, Ne brini, snimila je 2001. Godine 2003. objavljuje album Ništa lično sa kog je najpoznatija pesma bila Mali signali, a 2005. je izašao i album Stereo ljubav. U decembru 2007. se posle duže pauze vratila na scenu kada je u Grand šou promovisala novu pesmu Dobro moje. U novembru 2008. je objavila EP LJubav, vera, nada. U novembru 2010. objavila je album, Ne valjam.\nNJeni najveći hitovi u karijeri su pesme Ne brini, Mali signali, Idu dani, Nikotin, Poludim li u 25, Ponovo, Navika, Trista stepeni, Dobro moje, Nikad ne reci nikad, Prva u piću, Ne kuni se u svoje drugove, Ja sam dobro, Pozitivna, Gram ljubavi, Kraljica novih ljubavi i Original. Godine 2006. udala se za vaterpolistu Danila Ikodinovića sa kojim je dobila kćerku Hanu u martu 2007. Uz veliku medijsku buru, koju su i dnevna i žuta štampa više meseci pomno pratile, razveli su se 2011. 2015. godine udala se za rukometaša LJubomira LJubu Jovanovića.[/box]\nTagovibeograd kasina klub natasa bekvalac\nISPUNJENJE NAJVEĆEG SNA: SEKA ALEKSIĆ POTVRDILA DA JE TRUDNA!


Orao Bruzda nije bio špijun, nosio je uređaj za praćenje - Vijesti.me\nOrao Bruzda nije bio špijun, nosio je uređaj za praćenje\nŠkatarić orlu nije pružio medicinsku pomoć, već je uređaj pomoću kojeg su ga poljski naučnici pratili predao forenzičarima\nAutori: Vlado Otašević, Ivan Čađenović\nForenzičari su utvrdili da ustrijeljeni orao po imenu Bruzda na tijelu nije nosio nikakav špijunski aparat, već uređaj za praćenje.\n“Vijesti” saznaju da se uređaj trenutno nalazi u Područnoj jedinici Podgorica i da će uskoro biti predat poljskim ornitolozima, nakon što je više od deset dana provjeravan u Forenzičkom centru u Danilovgradu.\nRijetku vrstu ptice nepoznati krivolovac je iz sačmarice upucao u Pothumskom zalivu, a ornitolog Mihailo Jovićević orla je pronašao u dvorištu kuće direktora NP "Skadarsko jezero" Gorana Škatarića.\nŠkatarić orlu nije pružio medicinsku pomoć, već je uređaj pomoću kojeg su ga poljski naučnici pratili predao forenzičarima, sumnjajući sa je riječ o špijunaži.\nJovićević je ranije ocijenio da je porazna činjenica da je ptica uginula u dvorištu direktora Nacionalnog parka\nOn je takav postupak pokušao da opravda činjenicom da je Bruzda na leđima imao veliki monitor, istakavši da je normalno bilo da odmah o tome obavijesti policiju.\nJovićević je ranije ocijenio da je porazna činjenica da je ptica uginula u dvorištu direktora Nacionalnog parka, a da prethodno nije veterinarski zbrinuta.\nJovićević je 7. decembra podnio krivičnu prijavu protiv nepoznatog lica, koje je na Skadarskom jezeru, najvjerovatnije u Pothumu, iz sačmarice usmrtilo najugroženiju vrstu orla u Evropi.\nJoš nije poznato da li policija ima ikakve informacije ko je usred Nacionalnog parka upucao jednu od najugroženijih svjetskih ptica.\nJovićević je ranije kazao “Vijestima” da je stekao utisak da se policija svojski trudi da pronađe ubicu. On je rekao da ga je i dežurna tužiteljka detaljno ispitala o slučaju.\nOn je u potragu za orlem krenuo nakon što ga je poljski ornitolog Pavel Mirski 3. decembra obavijestio da sistem za praćenje pokazuje da je ptica najvjerovatnije mrtva, a da se transmiter pomjera s mjesta na mjesto.\nKasnije je utvrđeno da je transmiter “šetao” od Škatarićevog dvorišta u Zeti do Forenzičkog centra u Danilovgradu.\nIz Ambasade Poljske ranije je saopšteno da će tražiti od policije da im se vrati uređaj za praćenje, vrijedan oko 5.000 eura.\nzan 5 godina i 8 mjeseci\ndruze, ovo i jeste jedna od najgorih stvari koja se desila, a vidi se da si neupucen, kao i ovaj kreten sto je pucao. Osim sto je jedna od najugrozenijih vrsta, orao je i drzavni simbol slobode Crne Gore, Srbije i Albanije. Strasno je i to sto svako ima i koristi pusku, ovaj sto je pucao nije sigurno clan nekog lovackog drustva, jer ni jedan pravi lovac ne bi pucao u orla.\nbboynk 5 godina i 10 mjeseci\n****** vas orao vise, svaki dan... Kao da nam je to nesto najgore u drzavi, sve nam drugo cvjeta pa sj da pisemo o nekom bazdu, da se ne pominje ovaj direktor niko nebi ni pisao o ovome!! Eto sad ce visit na policu u muzej....\nLeso 5 godina i 10 mjeseci\nSada ce mediji sirom Evrope. BREAKING NEWS "Vlasti Crne Gore su nakon visednevne istrage ustanovili da orao nije spijunirao vlast vec je zelio da se malo odmori u gostoljubljivoj Crnoj Gori"


Projekat pustinjske kuce – TwistBOX\nStudenti će tokom takmičnja morati da izgrade upotrebljivu, funkcionalnu i samoodrživu kuću u pustinjskom ambijentu, a koja će pored predstavljanja žiriju, biti i demonstracioni paviljon za širu javnost koja će videti primenu novih tehnologija u građevinarstvu.\nPrvi korak je predstavljanje makete solarne kuće u Dubaiju, u oktobru, sa 2.000 izlagača iz celog sveta, a zahvaljujući podršci kompanije DHL, maketa će bezbedno stići na željenu lokaciju, navodi se u saopštenju te kompanije.\n„Projekat je izazovan i zanimljiv, koliko smo mogli upoznali smo se sa zemljom, narodom, klimom. Posle predstavljanja makete, sledi sklapanje kuće u Beogradu, verujemo da ćemo imati priliku da je prikažemo građanima, pa onda rasklapanje i odlazak na takmičenje“, objašnjava Nataša Ćuković Ignjatović, rukovodilac projekta i docent na Arhitektonskom fakultetu.\nPrenos makete, a pogotovo kuće je zahtevan i komplikovan proces a u tome će im pomoći DHL, koji će obezbediti komplikovan transport.\n„I sam plasman u finale je sjajan uspeh, mnogo nam znači što ćemo se boriti protiv najprestižnijih fakulteta iz Bordoa, Ajndhovena, Napulja“, kaže Nataša\nVeliki doprinos kompletnom timu sa Arhitektonskog fakulteta pružili su i profesori i diplomci sa Elektrotehničkog, Mašinskog, Šumarskog fakulteta i FON-a.


Stranka demokratske akcije Zenica s gnušanjem odbacuje medijske konstrukcije o navodnom “montiranju optužnice” protiv aktuelnog gradonačelnika Zenice Fuada Kasumovića.\nOčigledno je da je tekst naručen i pripremljen u političkoj kuhinji Kasumovića kako bi zenički gradonačelnik, svjestan da se kad-tad mora suočiti s odgovornosti, pridobio podršku javnosti, kao po narodnoj izreci “pas ne laje zbog sela, nego zbog sebe”.\nSmatramo da ovakvo naručeno pisanje plaćenih portala predstavlja pritisak na nezavisno pravosuđe.\nU istom svjetlu može se posmatrati i tekst objavljen na jednom zeničkom portalu, također bliskom Kasumoviću, koji piše o friziranoj podršci građana inkriminisanom gradonačelniku, što je još jedna potvrda da je sve zakuhano u istoj kuhinji.\nJavno pitamo gradonačelnika da li se i portal koji je objavio ove nebuloze finansira iz gradskog budžeta kao i opskurni portal “The Bosnia Times”.\nSDA pozdravlja napore pravosuđa da do kraja rasvijetli sve sumnjive radnje zbog kojih su radnici JP “Zenicatrans-prevoz putnika” ostali bez posla, a naš grad bez autobuske stanice, kao i sve druge sumnjive radnje koje su dovele do uništavanja najvećih simbola Zenice.\nUmjesto pamfleta i fabrikovanja laži, pozivamo gradonačelnika da građanima Zenice odgovori na čitav niz pitanja. Za početak, zašto je rekonstrukciju nekoliko cesta preplatio milion maraka, zašto je suprugu postavio za direktoricu Doma zdravlja, zašto su mještani Nemile ostali bez punkta Hitne pomoći, zašto nastavlja gomilati administraciju i uhljebljivati poslušnike, zašto pogoduje građevinskoj mafiji…\nPitamo ga i kad će uplatiti sredstva za reprogram duga Čelika, kada će pronaći izgubljenog arapskog investitora i kada će Mittal pustiti u rad gradsku toplanu.


III razred – NAGRADNI ZADACI IZ PROGRAMIRANJA (I deo) | Računarstvo i informatika\n← Evropska nedelja programiranja 2018\nI razred – Binarni brojni sistem →\nNakon što su učenici savladali linijsku strukturu programa stečeno znanje mogu da primene na nekim praktičnim zadacima.\nRazmislite kako biste rešili sledeće zadatke u razvojnom okruženju Lazarus i rešenja ostavite u komentaru ispod ovog teksta. Komentari će biti objavljeni tek nakon provere tačnosti rešenja. Za najuspešnije sledi nagrada 🙂\nZadatke možete da rešavate svi, ali nagrađeni mogu biti samo učenici kojima predajem teoriju (III-4, III-5, III-6) ili vežbe (grupa B u odeljenjima III-1, III-2, III-3, III-4, III-5, III-6).\nNapomena: U komentaru treba da navedete redni broj zadatka, koje biste komponente postavili na obrazac i da napišete odgovarajuću proceduru.\n3.11.2018. godine u 7,00 časova\n10.11.2018. godine u 7,00 časova\nRok za predaju zadataka je istekao. Ostavljanje komentara više nije omogućeno.\nZadaci za razmišljanje (linijska struktura)\n*Rešeni zadaci su obojeni plavom bojom*\nNapisati program koji će učitavati trocifren broj, a zatim štampati broj čije su cifre u inverznom poretku u odnosu na uneti broj. (pretpostaviti da je korisnik uneo trocifren broj, kasnije ćemo učiti kako proveriti da li je uneti broj trocifren)\nNapisati program koji će izračunavati površinu i zapreminu kvadra.\nNapisati program koji učitava stranice pravougaonika, zatim obe stranice uvećava za 3, a kao rezultat izračunava i prikazuje obim i površinu novonastalog pravougaonika.\nNapraviti odgovarajuću aplikaciju. Korisnik unosi dvocifren broj. Aplikacija treba da formira novi broj tako da se cifra desetice uveća za 1 a cifra jedinice za 2.\nNapraviti aplikaciju koja će za unetu dužinu puta u kilometrima računati dužinu puta u miljama (1 milja = 1,61 km)\nNapraviti aplikaciju koja će za unetu dužinu puta u miljama računati dužinu puta u kilometrima (1 km = 0,6214 milje)\nNapraviti aplikaciju koja će uneti iznos u dinarima pretvarati u evre prema trenutno važećem kursu.\nNapraviti aplikaciju koja će uneti iznos u američkim dolarima pretvarati u dinare prema trenutno važećem kursu.\nNapraviti aplikaciju za izračunavanje indeksa telesne mase (BMI)\nOvaj unos je objavljen pod III razred Object Pascal/Lazarus, programiranje i označen sa III razred, Lazarus, linijska struktura, nagradni zadaci, zadaci. Zabeležite stalnu vezu.\n9 reagovanja na III razred – NAGRADNI ZADACI IZ PROGRAMIRANJA (I deo)\nAndjela Simic kaže:\n9. novembra 2018. u 07:19\nKomponente: Label1, Label2, Button1, Button2, Edit\nZa dugme Napiši broj u inverznom poretku\nlabel1.caption := ‘Unesi jedan trocifren broj:’;\nj:=x mod 10;\ns:=x div 100;\nZa dugme Izlaz\n7. novembra 2018. u 21:05\nKomponente: Label1, Label2, Edit1, Edit2, Button1\nShowMessage (‘Rezultat je ‘ + IntToStr(x) );\nNapomena: Rezultat se ispisuje na ekranu pomoću ShowMessage.\n7. novembra 2018. u 19:05\nKatarina P. kaže:\n7. novembra 2018. u 15:56\nprocedure TForm1.Button2Click(Sender:TObject); < za dugme Izračunaj\nvar i, m, s: integer;\nm:= i mod 60;\ns:= i div 60;\nprocedure TForm1.Button1Click(Sender:Tobject); < za dugme Izlaz\nMartina Banovic kaže:\n2. novembra 2018. u 23:50\nLabel1, Edit1, Edit2,Edit3, Button1\n31. oktobra 2018. u 11:02\nLabel1, Label2, Label3, Edit1, Button1, Button2\nLabel3.Caption:= FloatToStr (c);\nMarijana Nemeš kaže:\n30. oktobra 2018. u 20:45\nLabel1, Label2, Label3, Label4, Label5, Edit1, Edit2, Edit3, Button1\n29. oktobra 2018. u 20:40\ndolari, din: real;\nVal(Edit1.Text, dolari, i);\nShowMessage(‘Iznos u dinarima je’ + rez);\n22. oktobra 2018. u 19:31\na, b, c, P, V: real;\nVal(Edit1.Text, a, i);\nVal(Edit2.Text, b, i);\nVal(Edit3.Text, c, i);\nStr (P:8:2, rez);\nLabel4.Caption:= ‘Površina je’ + rez;\nLabel5.Caption:=’Zapremina je’ + rez;


Stitna zlezda luci hormone koji regulisu metabolizam kao i sistem koji pomaze telu da koristi energiju | Panacea Poliklinika, Bojanska 5, 11000 Beograd 0113047980 062288470\nŠtitasta žlezda ima oblik leptira i nalazi se na prednjoj strani vrata. Luči hormone koji regulišu metabolizam, kao i sistem koji pomaže telu da koristi energiju.\nPoremećaj funkcije usporava ili ubrzava metabolizam, tako da smanjeno ili povećano lučenje hormona može dovesti do veoma široke palete simptoma.\nNeobjašnjiva promena težine je jedan od najčešćih znakova poremećaja funkcije štitaste žlezde. Povećanje telesne težine može biti signal smanjenog lučenja hormona i stanje se zove hipotireoza.\nNasauprot tome, štitasta žlezda može da luči više hormona nego što je potrebno organizmu, što može da dovede do gubitka telesne težine, a pri tom je apetit dobar ili pojačan. Ovo stanje se naziva hipertireoza. Hipotireoza je češći poremećaj, posebno kod žena posle 50. godina.\nSimptomi: vidljiv otok na prednjoj strani vrata ispod tzv. Adamove jabučice, najčešće pripada uvećanoj štitastoj žlezdi. Ona može da bude uvećana u celini ili je uvećana samo jedna strana žlezde, ili pak postoji uvećanje samo dela žlezde.


Utisak nedelje posvećen Ninovoj nagradi - Konkursi regiona\nDokaži da nisi mašina: * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. šest − = 2\nby KR 05/02/2011 11/02/2011 090


Ministri vanjskih poslova EU danas o EULEX-u i BiH - Klix.ba\nMinistri vanjskih poslova EU danas o EULEX-u i BiH\n26.4.2010. u 07:30\nMinistri vanjskih poslova Evropske unije pozdravit će u ponedjeljak u Vijeću za vanjske poslove EU, napore svoje Misije za vladavinu prava na Kosovu (EULEX) da pojača svoje prisustvo na sjeveru Kosova. Diskutovat će i o policijskoj misiji EU u BiH i pozdraviti preusmjeravanje njenog mandata na podršku borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije, kao i rezultate ostvarene u ovom domenu, saopćeno je u Bruxellesu.\n- Vijeće bi trebalo da registruje važnu ulogu misije EULEX na Kosovu u jačanju stabilnosti u regionu. Izrazit će podršku pristupu ove misije u jačanju napora u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije, navedeno je u petak u najavi sjednice Vijeća za vanjske poslove.\nVijeće će, takođe, pozdraviti napore za povećanje prisustva i aktivnosti EULEX-a na sjeveru Kosova, pored ostalih aktera EU, uključujući i uspostavljanje "Evropske kuće" u Kosovskoj Mitrovici.\nVijeće će podvući kontinuirani važan doprinos koji Unijina operacija ALTHEA daje naporima EU u BiH i pozdraviti napredak u provođenju novih zadataka ove misije kao što su izgradnja administrativnih kapaciteta i obuka kadrova.\nZapadni Balkan, međutim, ni ovaj put neće biti glavna tema ministarskog sastanka kojim će dominirati rasprava o zajedničkoj vanjskoj i odbrambenoj politici, ali i situacija u Afganistanu, Kirgistanu, Sudanu i Burmi.\nMinistri će razgovarati i o saradnji s Afričkom unijom, prije svega u svjetlu zajedničkih napora u borbi protiv pirata u regionu Somalije i Adenskog zaliva.\nNjemački parlamentarci u posjeti Sarajevu\n26.04.2010. u 07:35\nPartija Fides osigurala dvotrećinsku većinu\n25.04.2010. u 22:31


Ko je po vama najbolji igrač na BALKANU!? Ljuta borba između Kataija, Oršića i Rikarda - Crvena zvezda info\nKo je po vama najbolji igrač na BALKANU!? Ljuta borba između Kataija, Oršića i Rikarda\nNije malo ljudi koji mogu konkurisati za ovakvu titulu, a na vama će biti da odlučite - ko je trenutno najbolji fudbaler na Balkanu\nFudbal na celom Balkanu je doživeo ogromnu ekspanziju u prethodno vreme. Prvenstveno u Srbiji i Hrvatskoj, gde su i klubovi, ali i nacionalni timovi napravili značajan iskorak u poređenju sa pređašnjim rezultatima.\nSrbija je uspela "dominantno" da se kvalifikuje na Svetsko prvenstvo, Hrvati su aktuelni vice-prvaci sveta, dok klubovi postaju sve standardniji u Evropi i pomeraju granice mogućeg.\nSve to je posledica dobrog rada, ali i sve kvalitetnijih fudbalera koji igraju širom ove dve. Naravno, ne treba zaboraviti ni ostale zemlje, no, kvalitet je daleko ispod većpomenutih srpskih i hrvatskih klubova, koji bi uskoro mogli da pretenduju i na još više domete u Evropi.\nZa takve rezultate treba čestitati pojedincima koji su se vratili u svoje klubove, odnosno, neki su se vratili, a neki su se tek prvi put pronašli u dresu za kojim su "patili" čitavu karijeru.\nFudbaleri poput Rikarda, rasnog golgetera iz Partizana, Kataija koji i dalje nosi Zvezdu na svojim plećima, pa sve do Livaje, Oršića i Bruna Petkovića koji su "Bogovi" u svojim klubovima Hajduku i Dinamu, svi su oni već sada zvezde koje sijaju na nebu navijača ovih klubova.\nNišta manje vredan pomena nije ni Mijo Caktaš, čovek koji je već ispisao neke stranice fudbalske istorije Hajduka, a sada u redovima Osijeka pokušava da svrgne Dinamo s trona.\nIpak, kada bi pogledali statistiku i sve ostalo, ne bismo videli njihov čitavi sjaj, a mi ostavljamo pitanje, ko je trenutno najbolji fudbaler na Balkanu? Mišljenje možete ostaviti u anketi na dnu teksta, kao i u komentarima vesti.\nRikardo Gomeš - FK Partizan, 43 utakmica, 29 golova i 8 asistencija\nKada se pomene ekipa Partizana, prva asocijacija je definitivno njihov napadač i glavna uzdanica trenera Aleksandra Stanojevića - Rikardo Gomeš.\nRikardo je prava gol mašina, kad god je lopta kod njega, a on tu negde oko 16 metara, to je sama po sebi velika prilika za gol. Kada se nađe u takvoj situaciji, tada strepe defanzivci ali i golmani širom Superlige. No, nije više ni samo u Superligi, u šta su se uverile i ekipe u Ligi konferencija, u kojoj je na osam utakmica postigao četiri gola.\nTakođe, ima Rikardo i svoje mane, kako je Stanojević nekoliko puta na svojim konferencijama izjavljivao, stasiti napadač je izraziti gol igrač i kad god je lopta kod njega, on vidi samo gol i traži načine na koje bi mogao da savlada golmana, dok se dosta ređe odlučuje za asistencije i ključnim dodavanjima.\nIstina, imao je osam asistencija, ali bi taj broj umnogome bio veći kada bi još malo popravio svoju viziju u završnici napada.\nOsim toga, Rikardo stvarno nema nijednu drugu izrazitiju manu, odlično se snalazi i levom i desnom nogom, ali i glavom. Ono što je retkost u srpskom fudbalu je napadač koji i kretanje ima na zavidnom nivou, kao da svaki put zna gde treba da se nađe. Kao mana koja bi mogla da ga zakoči je i nešto slabija tehnika, mada, ipak ne treba ni sitničariti previše.\nMirko Ivanić - FK Crvena zvezda, 44 utakmice, 16 golova i 8 asistencija\nNe baš slavna statistika ispred ovog fudbalera, ili se može reći i motora Crvene zvezde - Mirka Ivanića. Kada Ivanić igra na svom nivou, Zvezda nema za šta da brine, jer je sposoban da na svojim plećima nosi čitav ekipu koja se nalazi pored njega.\nOno što je mučilo Ivanića i tokom većine njegovog mandata u Zvezdi je to što mu još nije pronađena ona "prava pozicija". Fudbaler koji nastupa za reprezentaciju Crne Gore je dugo lutao po terenu. Sa krila je prelazio na ofanzivnog veznog, pa sve do centralnog veznog i to je ono što mu je uništilo kontinuitet u igri.\nIpak, pokazao je Mirko mnogo puta da se radi o veoma kvalitetnom igraču, koji je sposoban da igra u oba pravca kada zatreba, da pomaže i napadu i odbrani i da to rade tokom svih 90 minuta.\nDa to nije samo puka priča, pokazuje i utakmica iz prošle godine kada je Zvezda odmerila snage sa Milanom, gde je Ivanić čuda činio i po boku, ali i po sredini igrališta, kada je nekoliko puta veoma lepo nadmudrio defanzivce ekipe koja je trenutno prvoplasirana u Seriji A.\nMarko Livaja - HNK Hajduk Split, 31 utakmica, 26 golova i 6 asistencija\nFudbaler Hajduka verovatno je i najveći favorit za epitet - najboljeg igrača na Balkanu. Njegova statistika govori u to ime, ali i ne samo statistika nego i igra koja pleni lepotom i ogromnim samopouzdanjem kada je on na terenu, reč je naravno o "božanstvu" iz Splita - Marku Livaji.\nLivaja je stigao kao enormno veliko pojačanje u Hajduk i od trenutka kada je zaigrao, čitav klub, ali i čitav grad su počeli da odišu nekom drugačijom energijom, reklo bi se onom fudbalskom.\nKako drugačije i nazvati to kada je jedan fudbaler uspe da probudi uspavani grad, te da već sada, 13 utakmica pre kraja sezone, izjednači rekord po broju golova za ekipu Hajduka u HNL-u, a kasnije da isti taj rekord i obori.\nOno što takođe krasi ovog fudbalera iz Hrvatske je i raskošni talenat kojim se retko ko može pohvaliti, možda jedan fudbaler, ali o njemu će kasnije biti reči. Livaja stvarno ima to umeće da jednim potezom reši utakmicu, čak i kada ga svi "zatvore" na svih 90 minuta, njemu je potreban samo momenat.\nIpak, Marko Livaja ima i jednu veliku manu. Njegova "glava" je često predstavljala problem tokom karijere, zato nije ni uspeo u Interu, a ni u ostalim klubovima. Čini se kao da je rođenog Splićanina njegov grad smirio, pa je i on zaigrao na baš neverovatnom nivou.\nKoliko je velik Livaja u Splitu govori i činjenica da je letos ceo grad krenuo u kampanju pod nazivom "#LivajaOstani", samo kako bi fudbalera zadržali. To su uspeli, a on im se odlučio odužiti na najlepši mogući način.\nMislav Oršić - HNK Dinamo, 41 utakmica, 16 golova i 5 asistencija\nIskusni, ukoliko je to pravi epitet za fudbalera od 29. godina, Mislav Oršić trenutno je najveća uzdanica ekipe koju s klupe predvodi Željko Kopić.\nTokom zime je postojala i određena priča da bi on mogao da ode iz kluba i potpiše za Barnli u Premijer ligi, i to za rekordnih 13 miliona evra, Dinamo i Mislav su tu ponudu ekspresno dobili i Oršić je ostao u svom Zagrebu kako bi klubu pokušao da donese titulu u jednoj od najnapetijih sezona u istoriji hrvatskog fudbala.\nOršić je već puno puta pokazao da se radi o izrazitom golgeteru, koji će većinu svojih pogodaka dati van 16 metara, jer mu je takva priroda pozicije (levo krilo), ali će ujedno pokušati i da se stavi u ulogu klasičnog napadača. Mislav je takođe i pokazao da može da se nosi sa znatno jačima od sebe, a to su na svojoj koži osetile ekipe poput Atalante, ali i Totenhem Hotspura, koje je upravo ovaj fudbaler "slomio".\nČak je i Vest Hem ove sezone osetio "bes" Oršića, kada ih je rođeni Zagrepčanin dobio u sred Londona i to neverovatnim pogotkom.\nJednostavno, fudbaler koji na svom Maksimiru postigne tri gola protiv Totenhema, i to protiv njihovog najjačeg sastava, definitivno mora makar biti u konkurenciji za najboljeg fudbalera na Balkanu.\nIpak, poput i Ivanića, Oršić ne briljira statistički po golovima i asistencijama, ali kao i Mirko, on je doslovno onaj "iks faktor" ekipe, koji kada povuče tim, tada ostalih 10 oko njega postanu stvarno za klasu bolji, što često i rezultuje pobedom.\nAleksandar Katai - FK Crvena zvezda, 36 utakmica, 23 gola i 6 asistencije\nPored Mirka Ivanića značajnu, možda i mnogo važniju, ulogu u Crvenoj zvezdi ima i Aleksandar Katai, koji je i veći talenat u ovoj situaciji od gorenavedenog veznog fudbalera. Ono što njih razlikuje je to što je Katai isključivo orjentisan unapred, dok Ivanić pokriva i odbranu i napad.\nKatai se dugo mučio sa povredom, kao i sa stvarima koje su ga odaljile sa terena i koje su mu verovatno u ogromnoj meri naškodile karijeri. Sada, fudbaler rođen u Srbobranu ne može baš uvek da iznese svih 90 minuta na vrhunskom nivou, ali zato i dalje opravdava nadimak - Magiko.\nVeznjak iz Zvezde je sličan tip igrača kao i gorenavedeni Marko Livaja, čovek koji je u stanju da 90 minuta bude neprimetan, ali da onda u sekundi stvori nešto i donese svom timu tri boda, to je Aleksandar Katai. Ukoliko se prisetimo i prethodnog mandata iz Crvene zvezde, jasno je o kakvom igraču se radi.\nDa nije bilo povreda, kao i problema sa infekcijom, on bi do sada bio u nekoj znatno jačoj ligi, gde bi u punoj snazi uspevao da napravi razliku, baš zbog toga što ima taj dar - u sekundi može da osmisli čudo i obezbedi svoj tim.\nZdravlje ga nije slušalo, međutim, nije mu to ni mnogo naškodilo jer i dalje uspeva da oduševi publiku širom Srbije, a čak je i zaradio poziv u reprezentaciju Srbije, što stvarno nije mala stvar ukoliko se uzme u obzir ko su mu sve konkurenti na krilnim pozicijama.\nLovro Ivanušec i Bruno Petković, HNK Dinamo\nDvojac koji pored Oršića praktično nosi Dinamo, a radi se o dva fudbalera koja su i A reprezentaciji Hrvatske, aktuelnog vice-prvaka sveta.\nIvanušec (23) već neko vreme komanduje veznim redom Dinama, dok su se u njegove kvalitete i uverili brojni evropski klubovi koji samo čekaju priliku da pošalju Dinamu ponudu koja se ne odbija. Ove sezone je Ivanušec učestvovao u 13 golova (osam golova, pet asistencija), ali njegova tržišna vrednost od 12.5 miliona dovoljno govori za sebe.\nIvanušec je sličan tip igrača kao Mirko Ivanić, kreator koji igra za druge, što se ne ogleda u statistici na najbolji način. Ipak, navijači Dinama su sigurno presrećni što jedan ovakav talenat igra upravo kod njih, a ne negde drugde.\nS druge strane, Bruno Petković je prototip modernog napadača, a ujedno je i prvi izbor selektora Zlatka Dalića u Hrvatskoj. Doduše, ove sezone malo zastaje, postigao je tek 10 golova na 36 utakmica, ali njegove prethodne sezone su upravo ono što mu je i zaradilo mesto u prvom timu reprezentacije koja je osvojila srebro na Svetskom prvenstvu u Rusiji 2018. godine.\nMožda je ovo na "račun stare slave", ali fudbaler poput Petkovića se sigurno ne sme izostaviti sa spiska.\nNaravno, pored ovih fudbalera, ima tu još nekoliko igrača koji su vredni pomena. Mijo Caktaš je jedan od prvih, pored njega tu je i Bibras Natho iz Partizana, ali i Nikola Kalinić iz Hajduka, kao i Dominik Livaković, prvi golman Dinama i reprezentacije Hrvatske.\nPreduga je lista, ali vi vaše mišljenje možete ostaviti u anketi ispod, kao i u komentarima ove vesti.


16. Foland Net Ml.I 17. Mikojan-Gurevič MiG 21 L-12/F-13 18. Ikarus 451 19. Ikarus 451M 20. Ikarus 451MM Stršljen 21. Utva 66H 22. Soko J-20 Kraguj 23. Soko N-60/G-2 Galeb 24. Soko J-22 Orao 25. Soko G-4 Super Galeb (repni deo) 26. Lokid F-117A Najthok (delovi) 27. Dženeral Atomiks Predator (bespilotna letelica) 28. Sažem Kreserle (bespilotna letelica) 29. Lokid-Martin F-16C Fajting Falko (delovi) Posetite nas na Fejsbuku Iljušin Il-2m3 Štormovik\nIljušin Il-2m3 Štormovik\nPrototip najboljeg jurišnog aviona Drugog svetskog rata, čiji je tvorac Sergei V. Iljušin, je poleteo je 12. oktobra 1940. pod oznakom CKB-57, i ukupno je napravljeno 36.163 aviona ovog tipa, što ga čini avionom koji je napravljen u najvećem broju primeraka tokom rata. Sovjetski piloti zvali su ga „Leteći tenk” zbog čeličnog oklopa u obliku kade koji je štitio motor i kabinu. Težio je jednu šestinu zmaja aviona ali istovremeno je bio deo noseće strukture aviona i mogao je da izdrži direktan pogodak granate od 20 mm. Iako su prvi serijski primerci bili jednosedi, borbena iskustva su pokazala da je za odbranu od lovaca potreban strelac sa poljem dejstva prema unazad. U tom smislu decembra 1942. godine pojavila se varijanta „m3”, koja je radi poboljšanja stabilnosti imala promenjenu geometriju spoljnih delova krila. Pošto se njihova visina leta u borbi kretala između 50 i 150 metara, na ciljeve su dejstvovali topovima i raketama praktično horizontalno!\nPrva tri primerka Štormovika kod nas - ali sa sovjetskim oznakama - bili su dvosedi za preobuku pilota Il-2UT u Zemunu krajem 1944. i početkom 1945., a potom su na avionima Il-2, potpuno opremljenim za borbena dejstva jugoslovenski piloti leteli u sastavu 42. jurišne divizije na Sremskom frontu, koja je u svom sastavu brojala 122 Štormovika i izvršila je 747 borbenih letova. Posle rata usledila je isporuka većeg broja aviona ovog tipa koji su narednih godina činili okosnicu naše jurišne avijacije. Obzirom da su originalni Štormovici imali zadnji deo trupa i repne površine od drveta, u našoj fabrici aviona „Ikarus” u Zemunu posle rata proizvedeno je 300 sekcija od metala čime je produžen vek upotrebe aviona. Ovako modifikovnai avioni su dobili oznaku Il-2m3. Kroz naše RV ukupno je prošlo preko 300 aviona tipa Štormovik, koji su bili raspoređeni u šest jurišnih pukova. Rashodovani su 1955. godine, a izloženi primerak (evidencioni broj 4154, fabrički broj 308331) koji je dobijen od Bugarske posle rata dodeljen je Muzeju 1961. godine.\njednokrilni dvosedi jurišnik potpuno metalne konstrukcije sa uvlačivim klasičnim stajnim trapom\njedan dvanaestocilindrični redni klipni motor u V rasporedu hlađen tečnošću Mikulin AM-38F snage 1.286 kW (1.750 KS)\nelisa trokraka metalna promenjivog koraka AV-5L-158 prečnika 3,60 m\ndva fiksna topa VJa (VЯ) kalibra 23 mm sa 150 granata po topu\ndva fiksna mitraljeza ŠKAS kalibra 7,62 mm sa 750 metaka po mitraljezu u krilima\njedan pokretljivi mitraljez UBT kalibra 12,7 mm sa 150 metaka u zadnjoj kabini\ndo 600 kg bombi i raketa (8 raketa tipa RS-82 ili RS-132 na lanserima ispod krila)\nmaksimalna brzina 404 km/h na 2.500 m\ndolet 675 km\nrazmah krila 14,60 m\ndužina 11,65 m\npovršina krila 38,50 m2\nprazan 4.320 kg\nnormalna poletna 5.510 kg\nmaksimalna 5.873 kg


Održan Nivo II otvorenog modularnog treninga “Finansije u praksi” u Beogradu | Omega Consulting Team\nOdržan Nivo II otvorenog modularnog treninga “Finansije u praksi” u Beogradu\nby OCT marketing | Dec 23, 2018 | Edukacija\nTokom novembra i decembra, u tri modula po dva dana, izveden je Nivo II otvorenog treninga Finansije u praksi, u prostorijama Omega Consulting Team-a u Beogradu.\nTrening je održao naš kolega i senior konsultant, Ljubomir Jovanović, regionalni ekspert u oblasti finansija, a polaznici su bili ključni ljudi na finansijskim i drugim pozicijama u firmama iz različitih industrija.\nFinansije u praksi je jedinstven program u regionu, pripremljen na bazi 20 godina iskustva u praksi, 500 treninga i preko 10.000 polaznika iz kompanija različitih veličina i branši.\nCilj Nivoa II je da polaznike nauči da samostalno kreiraju menadžerske izveštaje, kao i šta im je potrebno da bi mogli da imaju u svojim firmama kontroling (izveštavanje) i zbog čega izveštaji ne mogu da budu univerzalni, već moraju da se prilagode potrebama posebne kompanije.\nTokom programa se vežba i uči na praktičnim i realnim primerima iz prakse od menadžera i konsultanata poznatih i uspešnih regionalnih kompanija, tako da je tokom treninga prezentovano više od 20 primera menadžerskih izveštaja iz prakse. Gosti na predavanjima su bili uspešni menadžeri, direktori i vlasnici preduzeća koji su primenili ovakve sisteme izveštavanja i time značajno unapredili poslovne rezultate.\nPosebnu vrednost ovom treningu daje bonus u vidu jednog dana tokom koga su polaznici individualno radili sa predavačem na ličnim izveštajima. Ovim su polaznici imali priliku da pored usvajanja novih znanja ostvare i konkretnu korist za firmu iz koje dolaze, time što su unapredili svoje postojeće izveštaje na osnovu saveta i preporuka predavača.


Mr Dirty Hairy Archives - ZDENKO IVANUSIC ONLINE\nHome » Mr Dirty Hairy\nTag Archives: Mr Dirty Hairy\nGeneral Woo “Pad Sistema Live” @ Vintage Industrial Bar\nU četvrtak, 7. svibnja 2015. u Vintage Industrial Baru sviram s General Woo, kao član njegovog pratećeg banda Funksteri (Zdenko Ivanušić – tenor saksofon, flauta; Ivan Knez – el. bass; Robert Domitrović – bubnjevi).\nGeneral Woo i Funksteri, Mr Dirty Hairy, Pendrek + gosti Ajs Nigrutin, Bizzo, Sunny Sun…\nGeneral Woo u sklopu aktualne turneje “Pad sistema” priprema veliki koncert. U timu sa svojom stalnom postavom Mr Dirty Hairy i MC Pendrek na ovom koncertu ćete imati priliku čuti Generala i ekipu pojačane bass gitariom, bubnjem i saksofonom. Svojim dolaskom ovaj spektakl će uveličati Ajs Nigrutin (bad copy), Sunny Sun, Bizzo (Bolesna Braća), dok ćemo druge goste iznenađenja najaviti u periodu ususret koncertu. Upad 55/70kn – pretprodaja Dirty Old Shop.\nThis entry was posted in Hrvatski, Read Me and tagged Funksteri, General Woo, Mr Dirty Hairy on April 11, 2015 by Zdenko Ivanusic.


TikTok ih je vratio među zvezde posle 14 godina: Aly & AJ objavile novi album – Teenstar.rs\nFoto: Promo/Teen Star\nUkoliko ste korisnik TikToka, nemoguće je da ste prošle godine preskočili izazov sa pesmom Potential Breakup Song. Numera, originalno objavljena 2007. godine, postala je toliko popularna, da su autorke, Aly & AJ odlučile da objave novu verziju sa „eksplicitnim“ rečima.\nNeočekivani uspeh bio je dovoljan da ih natera da se vrate u studio i završe rad na novom albumu, prvom posle 14 godina.\nDve muzičarke, inače sestre, prošle nedelje predstavile su album a touch of the beat gets you up on your feet gets you out and then into the sun!, na kome su se našli i prethodno objavljeni singlovi Listen!!!, Slow Dancing, Pretty Places.\n„Da završimo ovaj album trebalo nam je više od godinu dana i 9 meseci. Od onih prvih nekoliko sesija koje smo prvobitno započeli pre nekoliko godina, do putovanja u Denver po ciči zimi“, napisale su na Instagramu.\n„Album se napisao sam od sebe, a mi smo stajale sa strane i gledale kako pesme nastaju,“ dodale su.\nDevojke planiraju da naredne godine krenu i na svetsku turneju – a do tada slušamo nove pesme.\nSRODNE TEME: aly and aj


Američka ambasadorica Maureen Cormack : Pravosuđe mora funkcionirati na neovisan način, bez vanjskih pritisaka | Kliker.info\nAmerička ambasadorica Maureen Cormack : Pravosuđe mora funkcionirati na neovisan način, bez vanjskih pritisaka\nAmerička ambasadorica u BiH i predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH uputili su apel javnosti i političarima u BiH da prestanu pritisci na pravosuđe u BiH.Poziv je upućen na svečanosti u Kantonalnom sudu u Zenici, gdje je ozvaničen početak rada Odjela za podršku svjedocima, jednog od 16 odjela pri sudovima u BiH, koje je uspostavilo Visoko sudsko i tužilačko vijeće, uz finansijsku podršku Ambasade Sjedinjenih država i Razvojnog programa Ujedinjenih nacija.\nFormiranje odjela za podršku svjedocima izniman je doprinos jačanju pravosuđa koje je u BIH konstantno, posebno posljednjih dana, izloženo otvorenim pritiscima i političara i javnosti.\n“To stanje mora se mijenjati”, poručila je ambasadorica Maureen Cormack te istakla da pravosudnom sistemu mora biti omogućeno da funkcionira na jedan neovisan i transparentan način, bez vanjskih pritisaka.\n“Pritisci na pravosuđe kulminiraju, ali to ne smije i neće utjecati na sudske odluke ni u aktuelnom procesu Fahrudinu Radončiću ni u drugim drugim predmetima iz oblasti korupcije i organiziranog kriminala sa kojima se pravosuđe treba suočiti”, poručio je predsjednik VSTV-a Milan Tegeltija, koji je sa ambasadoricom Cormack prisustvovao otvaranju Odjela za podršku svjedocima u Kantonalnom sudu Zenica.\n“Koristim i ovu priliku da pozovem sve političare u ovoj zemlji da prestanu komentiranje krivičnih postupaka koji su u toku jer sasvim sigurno neće pomoći onima na koje se te izjave odnose, a stvaraju jednu lažnu iluziju da oni imaju nekakav utjecaj na ono što se dešava u pravosuđu u BiH”, kazao je Tegeltija.\nUpitana da komentira navodnu umiješanost uposlenika Ambasade SAD-a u slučaj Radončić, ambasadorica je izjavila kako na to pitanje gledaju ozbiljno i da u suradnji sa pravosudnim organima prave pregled unutar ambasade.Cormack je kazala kako su uključeni u sve to, ali i da je riječ o unutrašnjim kadrovskim pitanjima.Tokom boravka u Zenici ambasadorica Cormak susrela se i sa kantonalnim premijerom Miralemom Galijaševićem, predstavnicima Eko foruma i upravom kompanije Arcelor Mittal.


REIC – Održan webinar “Evropski zeleni dogovor” (09.06.2020.)\nOdržan webinar “Evropski zeleni dogovor” (09.06.2020.)\nPlaniranje projekata dekarbonizacije predstavlja kartu za pristupanje Bosne i Hercegovine različitim fondovima finansiranja (Evropska komisija, svjetske i evropske banke, različiti fondovi). Projekti dekarbonizacije su projekti smanjenja ovisnosti o fosilnim gorivima i korištenje obnovljivih izvora energije. U periodu pandemije uzrokovane virusom COVID-19, interesovanje za finansiranjem projekata energetskog i klimatskog planiranja je značajno poraslo budući da je aktualiziran broj poziva za dostavu projektnih ideja. Da bi dobila ove grantove, Bosna i Hercegovina mora imati jasnu viziju dekarbonizacije na svim nivoima, počevši od lokalnog pa do najvišeg.\nWebinar „Evropski zeleni dogovor“ je organizovao Regionalni centar za obrazovanje i informisanje iz održivog razvoja za Jugoistočnu Evropu – REIC u saradnji sa njemačkim Uredom Fondacije Heinrich Böll u Sarajevu. Evrospki zeleni dogovor je ključni dokument za sve institucije, organizacije i lokalne zajednice koje teže niskokarbonskom razvoju. Webinaru su prisustvovali predstavnici različitih javnih institucija, lokalnih samoupravnih jedinica, obrazovnih institucija, nevladinih organizacija i privatnih subjekata.\nRenata Abduzaimović, programska menadžerica za okoliš i klimatske promjene pri Delegaciji Evropske unije u Bosni i Hercegovini, predstavila je značaj Evropskog zelenog dogovora za Brisel, Zapadni Blakan te samu Bosnu i Hercegovinu. Istakla je da je to ključni prioritet Evropske unije predstavljen u decembru 2019. godine. Ovaj ambiciozni dokument, koji predstavlja novu strategiju razvoja smanjenja emisija i kreiranja novih poslova sa ciljem očuvanja okoliša, je razvijen za zemlje Evropske unije, ali budući da kontinent ne može sam postati energetski neutralan do 2050. godine, neophodna je saradnja svih zemalja. Da bi se postigao cilj, potrebno je ujediniti pravni okvir i uspostaviti saradnju svih sektora (ukupno ih je 8) koji utiču na okoliš. To su (1) čista i pristupačna energija, (2) kružna ekonomija, (3) održiva industrija, (4) zdrav i okolišno prihvatljiv način proizvodnje hrane (od polja do stola), (5) održiv način transporta, (6) održiva i pametna mobilnost, (7) očuvanje i obnova biodiverziteta te (8) eliminacija zagađivanja na efikasan i brz način.\nAmila Ibričević, politička savjetnica za ekonomska pitanja u Uredu specijalnog predstavnika Evropske unije u Bosni i Hercegovini, se osvrnula na aktivnosti vezane za Evropski zeleni dogovor tokom pandemije uzrokovanom virusom COVID-19. Činjenica je da se na svjetskom nivou trenutno susrećomo sa jednom od najvećih recesija u historiji. I prije pandemije, Evropski zeleni dogovor je bio podržan od visokih svjetskih zvaničnika. Međutim, u finansijskom pogledu je još uvijek bio u fazi razmatranja. Tokom pandemije, opredijeljenost Evropske unije je ostala prema Evropskom zelenom dogovoru i shodno tome su predložene određene realokacije budžeta. Prijedlog novog budžeta je prilagođen novonastaloj situaciji, upotpunjen sadržem o načinima finansiranja zelene tranzicije i prikazom budućnosti zelenog energetskog sektora. Pandemija je dala novu priliku i mogućnost da Evropski zeleni dogovor bude još bolji i održiviji. Sa stajališta Bosne i Hercegovine, postoji još mnogo toga što je potrebno da se uradi po pitanju poboljšanja okolišno pravnog i regulatornog okvira, smanjenja emisija te ublažavanja klimatskih promjena.\nProf. dr. Aleksandar Knežević, predsjednik udruženja IMPULSIO – Pokret za vladavinu znanja, je tokom održavanja webinara dao osnove razumijevanja energije. Objasnio je važnost ulaganja novca u projekte održivog korištenja energije te zašto mnoge inicijative nisu prihvaćene budući da se pojam “energija” ne tumači isto u širokom krugu ljudi. Knežević je istakao da je teško razumjeti energiju budući da je niko nije vidio, ali je osjetio njenu korisnost.\nProf. dr. Azrudin Husika, predsjednik organizacije REIC, je naveo razloge zašto je neophodno investirati u projekte dekarbonizacije i iste favorizirati u postkovidnom periodu. Husika je naglasio da je pandemija uzrokovala najveći pad stakleničkih gasova od 1900. godine do danas. Pad stakleničkih gasova u prvoj polovini 2020. godine je veći od onog zabilježenog tokom španske groznice, prve i druge naftne krize te sovjetske krize krajem prošlog stoljeća. Naglasio je i da Bosna i Hercegovina emituje oko 17% manje emisija CO2 od prosjeka država Evropske unije te da je proiciranje budućnosti neizvjesna. Izlaganje je zaključio konstatacijom da je dekarbonizacija svrha samim nama – građanima, a ne ispunjavanje EU ciljeva.\nProf. dr. Sanela Klarić, zastupnica u Predstavničkom domu Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine, je navela da samo zajedničkim djelovanjem svih građana, u svim nivoima državne strukture (od državne preko entitetske do lokalne), potrebno raditi na privlačenju finansijskih sredstava za projekte dekarbonizacije. Nažalost, trenutno ne postoji jasno opredjeljenje države. Klarić je izjavila da su građani tokom pandemije COVID-19 shvatili prednosti lokalne poljoprivredne proizvodnje te da sve aktivnosti koje se poduzimaju kroz Evropski zeleni dogovor doprinose kvalitetnijim i zdravijim životom svih građana.\nCijeli webinar je dostupan na REIC YouTube kanalu: https://www.youtube.com/watch?v=MAKyUb9fdzM\nTags: Bosna i Hercegovina, dekarbonizacija, Evropska unija, Evropski zeleni dogovor, Webinar,