Izložba "Ratni foto-reporter Rista Marjanović" u Galeriji RTS-a - Akademija umetnosti\nIzložba "Ratni foto-reporter Rista Marjanović" u Galeriji RTS-a\nIzložba „Ratni foto-reporter Rista Marjanović” otvorena je u Galeriji RTS-a (Takovska 10) i trajaće do 28. oktobra. Akademija umetnosti u Beogradu je suorganizator ove značajne izložbe kojim se svedoči vreme Velikog rata iz ugla zvaničnog foto-reportera Vrhovne komande srpske vojske.\nTema izložbe Ratni foto-reporter Rista Marjanović, a time i motiva na fotografijama, jeste Veliki rat, vreme i događaji iz Prvog svetskog rata od 1914. do 1918. godine, čija se stogodišnjica obeležava i ovom izložbom. Ovaj rat je započet u Srbiji, i zbog Srbije, a njegovi početni sukobi odvijali su se upravo na područjima Mačve i Pocerine, za koje je rodbinski pa i sudbinski bio vezan i autor fotografija, eksponata izložbe, foto-reporter Rista Marjanović.\nAutentičnost snimanja bila je zagarantovana samim statusom autora, kao zvaničnog foto- reportera Vrhovne komande srpske vojske, pod direktnim nadzorom pukovnika Dragutina Dimitrijevića Apisa. Bar u prvim danima rata nalazio se u žiži događaja, ne u pozadini, ne u spoljnoj saradnji ili intendanturi. Osim brojnih fotografija koje dokumentuju istorijske događaje i ličnosti, među njima postoje i one, koje su se „otele” i od autora, i od vremena, i od prostora i postale univerzalni vanvremenski i estetski simboli, arhetipovi zaustavljenih trenutaka koji se doživljavaju kao samostalna umetnička dela.\nTema izložbe „Ratni foto-reporter Rista Marjanović”, a time i motiva na fotografijama, jeste „Veliki rat”, odnosno, vreme i događaji iz Prvog svetskog rata od 1914. do 1918. godine, čija se stogodišnjica obeležava i ovom izložbom. Ovaj rat je započet u Srbiji, i zbog Srbije, a njegovi početni sukobi odvijali su se upravo na područjima Mačve i Pocerine, za koje je rodbinski pa i sudbinski bio vezan i autor fotografija, eksponata izložbe, foto-reporter Rista Marjanović.\nAutentičnost snimanja bila je zagarantovana samim statusom autora, kao zvaničnog foto-reportera Vrhovne komande srpske vojske, pod direktnim nadzorom pukovnika Dragutina Dimitrijevića Apisa. Bar u prvim danima rata nalazio se u žiži događaja, ne u pozadini, ne u spoljnoj saradnji ili intendanturi. Osim brojnih fotografija koje dokumentuju istorijske događaje i ličnosti, među njima postoje i one, koje su se „otele” i od autora, i od vremena, i od prostora i postale univerzalni vanvremenski i estetski simboli, arhetipovi zaustavljenih trenutaka koji se doživljavaju kao samostalna umetnička dela. I ono što je posebno, nema nijednog dela ratne celine – borba, ranjenici, sahrana, predah, ishrana, a da nisu dokumentovani fotografskom kamerom. Gledalac tih snimaka, i danas, ne prisustvuje teorijskom ili analitičkom prikazu rata, već sagledava golu istinu onog Velikog rata koji je promenio sudbinu i položaj svih naroda koji naseljavaju Balkansko poluostrvo. Zabeleženi trenuci rata, u stvari najvažnijih događaja u Srbiji XX veka, postali su i ostali srpske ikone stradanja. Uvek će se pokazivati „Rado Srbin ide u vojnike”, odnosno, mobilizacija kao uvod u rat, „Trubač”, „Vezirov most”, svi pokreti vojske i naroda ka Ceru i oko Cera, dela Riste Marjanovića, nosioca titule „ekselencija fotografije”, koju je dobio od Udruženja samostalnih umetnika fotografa 1965. godine.\nPo nalogu srpske Vrhovne komande, 1916. godine odlazi u Pariz, objavljuje svoje fotografije i iste godine učestvuje na Svesavezničkoj izložbi ratne fotografije u paviljonu Marsan (Marsan) pariskog Luvra (Louvre). Bila je to prva izložba u nizu koji je kasnije sledio, i koja je po ocenama strane štampe i rečima samog autora razvejala slutnje o totalnom uništenju srpske vojske posle jednomesečnog odsustva vesti. Sledeće godine, takođe, uzima učešće na savezničkim izložbama fotografija sa ratnom tematikom, počev od Victoria museum i Graffton gallery u Londonu, gradovima u unutraššosti Engleske, do Sjedinjenih Američkih Država, gde Francuzi prenose kompletnu izložbu. Po ocenama izveštača, ove fotografije održavaju borbeni duh i podižu poljuljani moral savezničkih vojnika.\nAutor snimaka, koje pratimo putem izloženih fotografija, bio je Rista Marjanović, rođen u Šapcu 1. marta 1885. godine. U Beogradu je upisao Srpsku crtačku i slikarsku školu Riste i Bete Vukanović, a praktični fotografski zanat uporedo izučio kod čuvenog dvorskog fotografa Milana Jovanovića. Posle Beča i Berlina, konačno se nastanio u Parizu. Zaposlio se u preduzeću Roll et compagnie kao fotograf, u vreme kada se foto-reportaža naglo razvijala i usavršavala putem sve masovnije primene ilustracija u novinskim tekstovima. Godine 1908. postaje član, a nešto kasnije i urednik za ilustracije lista „New York Herald”, izdanja za Evropu, čije se sedište nalazilo u Parizu. Pred Balkanski rat 1912. godine, na poziv Dragutina Dimitrijevića Apisa, šefa Obaveštajnog odeljenja Vrhovne komande srpske vojske, Rista Marjanović se vraća u zemlju sa zadatkom da snima predstojeće ratne događaje, najpre u Prvom balkanskim ratu, a zatim i u Prvom svetskom ratu kao zvanični ratni foto- reporter Vrhovne komande srpske vojske. Napušta Pariz i redakciju lista „New York Herald”, 1919. godine, dolazi u Beograd i zapošljava se u Centralnom pres birou i odeljenju za štampu Ministarstva inostranih poslova, da bi u svojstvu kodirektora stupio u telegrafsku agenciju „Avala”, prvu novinsku agenciju na tlu Kraljevine Jugoslavije, u kojoj je ostao punih deset godina. Međuperiod svetskih ratova sa svim važnijim događajima i ličnostima ostao je takođe zabeležen njegovom kamerom. Snimio je otkrivanje spomenika na mestima poznatih bitaka iz Prvog svetskog rata, na Mačkovom kamenu, Crnom vrhu, Tekerišu, otkrivanje Spomenika neznanom junaku u Beogradu i Šapcu, Zahvalnosti Francuskoj, „Pobednik” i spomenika Arčibaldu Rajsu u Beogradu završavajući na taj način ciklus tematike iz prethodnog rata. Preživeo je oba svetska rata i umro u Beogradu 7. aprila 1969. godine.\nFotografije Riste Marjanovića iz Prvog svetskog rata, ne mogu se izdvojiti iz celokupnog dokumentarnog fonda snimaka, jedne, vremenski nastale celine od 1910. sve do 1960. godine. Autor Rista Marjanović ih je stvorio, porodica poštovala i očuvala, a Zavod za zaštitu spomenika kulture grada Beograda je među važnijim aktivnostima na početku svog delovanja Zbirku foto-negativa Riste Marjanovića, stavljenu pod zaštitu države Rešenjem Zavoda za zaštitu i naučno proučavanje spomeniak kulture NRS broj 636 iz 1958. godine, kataloški obradio, tematski razvrstao i hronološki rasporedio uz sveukupnu pomoć autorovih napomena, posebno pri identifikaciji sadržaja, vremenu i mestu snimanja. Zavod je uspeo da ogromnu zbirku fotografskih negativa različitih formata, različitih materijala i različitih tematskih celina javnosti učini dostupnom putem štampanog kataloga pod nazivom „Zbirka foto-negativa Riste Marjanovića”, Gordić M. (1973).\nKao dokumentarni spomenički fond koji broji 8.542 negativa, Zbirka foto-negativa Riste Marjanovića većinom je autorsko delo foto-reportera Riste Marjanovića, a svakako, njen najvredniji istorijski deo su snimci ratnih događaja. Sa razvojem tehnologije foto-materijala i njegovom primenom, autor je svaki važniji snimak presnimavao na nove, kvalitetnije i manipulativnije materijale, tako da je određeni broj navedenih negativa nastao i kao rezultat dupliranja originalnih snimaka, sa namerom da sačuva njihovu prvobitnu svežinu i autentičnost. Zbirku Riste Marjanovića sačinjavaju originalni fotografski negativi sa odgovarajućom predmetnom fototekom, filmske trake sa snimcima prelaza srpske vojske iz Beograda u Zemun preko Save novembra 1918. godine, kolor-dijapozitivi sa snimcima događaja 27. marta 1941. godine u Beogradu, fotografije originala i ličnih dokumenata autora.\nNije slučajno, više je sudbinski, da je u njenom sastavu i 43 foto-negativa sa snimcima drugih autora, i to 14 snimaka iz Srpsko-turskog rata 1876/77. godine, koje je našao u ruševinama zgrade Generalštaba 1941. godine, kao i 18 snimaka koji su preuzeti iz foto-dokumentacije koju je prikupila Međunarodna komisija za utvrđivanje ratnih zločina neprijatelja u Srbiji 1914. godine. Pored ovih sačuvanih ratnih snimaka drugih autora, ako se ima u vidu da je Rista Marjanović snimao fotografije iz Prvog balkanskog rata 1912. godine, kao i snimke iz okupiranog Beograda 1941–1945. godine, u toj zaokruženoj simbolici oslobodilačkih ratova koje je Srbija vodila, stradala i pobeđivala, prošao je celokupni životni i profesionalni put Riste Marjanovića.


Tradicionalna 18. manifestacija “Pekmezijada” na Pepelarima | Superinfo\nNaslovnica Gastro Tradicionalna 18. manifestacija “Pekmezijada” na Pepelarima\nTradicionalna 18. manifestacija “Pekmezijada” na Pepelarima\nTradicionalna 18. manifestacija „Pekmezijada“, u organizaciji Planinarskog društva „Mladost“, održat će se ovog vikenda u planinarskom domu Pepelari.\nOvoj manifestaciji prisustvuju planinarska društva iz našeg, ali i drugih bh. gradova, te se ove godine očekuje nešto više od 70 učesnika, planinara i planinarki.\nPekmezijada počinje sutra i traje oba dana vikenda, a ove godine učesnici prave pekmez od jabuke. Ovakve manifestacije predstavlja radost za planinare i planinarke, koji svoje penzionerske dane provode u prirodi uz druženje.\nMeđutim, predsjednik Planinarskog društva „Mladost“, Sead Alijagić, kaže kako će ovu dugogodišnju i tradicionalnu manifestaciju najvjerovatnije morati prekinuti, a kao razlog tome navodi nedostatak ljudskih, ali prije svega materijalnih sredstava.\n„Naše planinarsko društvo čine penzioneri koji, od i onako malih penzija, izdvajaju sredstva kako bi kupili voće za pekmez. Ove godine su članovi našeg društva skupili pare za 300kg jabuka, od čega ćemo dobiti oko 18 kg pekmeza“, dodaje Alijagić.\nplaninarski dom Pepelari\nPrethodni članakOkončan program “Matrice novih ekspresivnih identiteta”\nSljedeći članakPočeli pripremni radovi na Toplani u Zenici\nUvoz voća i povrća u prošloj godini iznosio rekordnih 402 miliona KM\nPazarni dan na zeničkoj pijaci: Ponuda dobra, cijene pristupačne\nZeničani se vitaminima bore protiv virusa


"Dekoracija" druga, ali lokacija ista - MojaRijeka\n“Dekoracija” druga, ali lokacija ista\n07.05.2012. Autor: urednik\nŽica je samo suzila prostor za odlaganje krupnog otpada kojeg ni zelene grane ne mogu uljepšati.\nOžujska slika iste lokacije, samo druge dekoracije dok još nije zazelenilo i bez već navedene žičane ograde.\nDeponij u Radničkoj ulici u mjesecu svibnju, promijenio je u odnosu na ožujak (vidjeti članak “Deponij, da ga bolje vidite” iz ožujka), neke “detalje”, odnosno sadržaj krupnog otpada se promijenio, ali i vlasnik privatnog terena, odnosno šume iza kontejnera, ogradio je žicom jednim dijelom svoje vlasništvo.


Kuzmanović: Pokušaj stvaranja BiH bez Republike Srpske osuđen na neuspjeh | Gorila\nHome vijestigorila > Razno > svijet\tKuzmanović: Pokušaj stvaranja BiH bez Republike Srpske osuđen na neuspjeh\nIzvor/autor: MojPortal/ Hina\nBANJA LUKA – Predsjednik Republike Srpske Rajko Kuzmanović izjavio je kako je svaki pokušaj stvaranja Bosne i Hercegovine bez Republike Srpske "osuđen na neuspjeh i izraz je iluzorne težnje za uspostavljanjem nemoguće države i društva".\n"Prihvaćamo samo onaj ustavotvorni status po kojem Republika Srpska samostalno obavlja svoje zakonodavne, izvršne, upravne i sudske funkcije", rekao je Kuzmanović u Banja Luci na svečanoj Akademiji u povodu Dana RS-a, koji se u tom entitetu slavi 9. siječnja.\nNaglasio je da Republika Srpska ima trajni zadatak očuvati Daytonskog rješenja svog ustavotvornog statusa, teritorijalnu nedjeljivost i ravnopravnost u okviru BiH te je odbacio "sve oblike neprihvaćanja i obezvrjeđivanja Republike Srpske, zahtjeve za ukidanjem njezine nadležnosti i institucija".\nKuzmanović: Pokušaj stvaranja BiH bez Republike Srpske osuđen na neuspjeh was last modified: by MojPortal/ Hina


Zalutale misli Čedomira Jovanovića - Ištvan Kaić - Peščanik\nStiče se utisak da Čedomir Jovanović zaista ima problem u govoru (la parole). Ali to ništa novo nije za njega ako se samo setimo jezičkih bravura poput one o kanibalima ili skorije, o radnoj knjižici i danima radnog staža. Koja je to potreba u čoveku koja ga tera da govori stvari koje će mu direktno ići na štetu? Kako može neko ko apsolutno učestvuje u nastojanjima da diskredituje postojeću vlast da odjednom o sebi govori u trećem licu? Kako to da shvatimo – kao prikriveno priznanje, iščašenu misao, Frojdovu omašku? To mora biti nešto mnogo više od omaške, jer je kompletna misao konkretizovana i izrečena vrlo jasno, pa već zato možemo da se pitamo nije li u pitanju nešto ozbiljnije – podeljena ličnost, šizofreno ludilo ili možda samo trenutak svesti koliko je paradoksalno to u čemu učestvuje, s obzirom da je nekada bio na strani koja je, baš kao što to on i njegov kolega Đilas rade danas, rušena sličnim iskonstruisanim i tempiranim aferama pre ravno deset godina?


ХОЛАНДСКИ ПУКОВНИК: Срби ниси починили геноцид, већ су бриљантно ослободили Сребреницу!\nHOLANDSKI PUKOVNIK: Srbi nisi počinili genocid, već su briljantno oslobodili Srebrenicu!\n21 jula 2015\nU hronologiji novinskih tekstova o događajima u Srebrenici pada u oči da su vojnu operaciju Vojske RS protiv bošnjačkih snaga, kao genocid okarakterisali holandski političari i njihovi mediji. Prvi koji je izašao sa ovakvom tvrdnjom bio je tadašnji holandski ministar za pomoć i razvoj Jan Pronk, a za njim ministar odbrane Joris Vorhuve i to odmah pošto je srebrenička operacija Vojske RS završena.Holandski vojnici u Bosni koji su sve gledali svojim očima odmah su se suprotstavili medijskoj histeriji o etničkom čišćenju i genocidu nad Bošnjacima iz Srebrenice, koja je krenula kao lavina. Njima su se docnije priključili i ostalih 1.200 pripadnika Holandskog pešadijskog bataljona, koji su u tri rotacije služili u enklavi Srebrenica od 1993. do 1995.\nSam „nesporazum“ holandske vlade sa svojim vojnicima zvanično je počeo kada je odlazeći sa službe u Bosni, pukovnik Tomas Karemans zapovednik bataljona, u Zagrebu na prigodnoj konferenciji za štampu 25. 7. 1995. pohvalio pripadnike Vojske Republike Srpske za veoma dobro isplaniranu i izvedenu akciju oslobađanja Srebrenice. Pukovnik Karemans je naglasio da je ta akcija bila usmerena isključivo protiv muslimanskih jedinica, a nikako protiv pripadnika 13. pešadijskog bataljona iz Holandije, koji je bio stacioniran u Srebrenici. Srbi su vešto nadmudrili muslimanske vojnike, zaključio je Karemans.\nKANADSKI GENERAL OTKRIVA ISTINU: Muslimani su palili sela i ubijali svoje, a ne Ratko Mladić i Srbi!\nLIČNA KARTA SREBRENICE: Evo koliko je muslimana poginulo u Srebrenici!\nNa pitanje zagrebačkih novinara da objasni svoje gledište o navodnom etničkom čišćenju u Srebrenici, pukovnik Karemans je odgovorio da su muslimani popalili 200 srpskih sela oko Srebrenice i pobili stanovništvo koje je u njima živelo.\nOva njegova izajava „šokantno“ je delovala na strane novinare koji su spremni došli da napadnu Karemansa. Holandski pukovnik je naime ovom prilikom samo ponovio ono što je rekao dan ranije u visokotiražnom holandskom listu „NRC Handelsbiad“ da „u Srebrenici nije bilo genocida“ jer je (kako su maliciozni urednici dopisali) „pokolj u Srebrenici od strane Srba bio korektna vojna akcija „.\nTAKO je počeo „medijski topli zec „za holandske vojnike. Ubrzo je smenjen i Karemansov pretpostavljeni holandski general Kuzi. On je izjavio „da nakon pada Srebrenice srpsko-bosanske trupe nisu počinile genocid nad muslimanima („Di velt“ 12. 7. 1996). Dodatni Kuzijev greh je bio u tome što je u međuvremenu Karemansa iz čina potpukovnika unapredio u pukovnika zbog zasluga i ponašanja u Srebrenici kada ga je NATO ostavio samog, i to usred borbe daleko moćnijih vojnih jedinica.\nU holandskoj štampi u julu 1995. godine tražen je odgovor na pitanje da li su holandski vojnici bili kukavice u upravo završenom sukobu. Drugo važno pitanje bilo je šta se stvarno dogodilo u Srebrenici posle ulaska srpske vojske.\nDnevnik „Het Farool“ je 27. 7. 1995. preneo izjavu kapetana M. Shutena, jedinog oficira UN koji je više dana bio očevidac na lokacijama navodnih krvoprolića i koji u potpunosti negirao priču o genocidu:\n„Svako brblja o svakome, ali niko ne pokazuje čvrste dokaze. Zapažam da holandski narod hoće po svaku cenu da dokaže kako se zbilo krvoproliće. Ako su se zbivale egzekucije, Srbi su ih prikrivali prokleto dobro. Otuda u to ništa ne verujem. Posle sloma Srebrenice 13. jula 1995. prispeo sam u Bratunac i tamo ostao osam dana. Mogao sam da odlazim svuda gde sam hteo. Pripadala mi je svaka moguća zaštita, nigde me nisu zaustavljali.“\nNeposredno po padu Sredbrenice oko tridesetak stranih novinara boravilo je na tom području i nijedan nije potvrdio priču o bilo kakvom masakru. Osoblje UN, koje je pristigle izbeglice sa područja Srebrenice intervjuisalo u Tuzli o kršenju ljudskih prava, nije naišlo ni na jedno svedočenje o zločinima iz prve ruke.\nNemački list „Di velt“ je 25. 7. 1995. izvestio da su se reporteri novina raspitivali kod holandskih vojnika, koji su se vratili iz Srebrenice, i uvek dobijali isti odgovor:\n– U Srebrenici se nije zbio genocid!\nDoslovno je tada napisano:\n– Ni podoficir Prank Strojk ni drugi vojnici UN stacionirani u Srebrenici neće javno da potvrde ono što su tvrdili, prvo ministar za pomoć i razvoj Jan Pronk, a potom i ministar odbrane Joris Vorhuve da se u Srebrenici zbio genocid.\nVojnik iz redova holandskih plavih šlemova Arnold Blom je pred državnom komisijom Holandije bio izričit:\n– Kada smo patrolirali u enklavi, muslimani su provocirali srpsku vatru. Oni su pucali preko nas i time hteli da postignu da Srbi pogode nekog od nas kako bi spoljni svet opet na njih svalio krivicu! Ovu izjavu preneo i dnevnik „NRC Handelsbiad“.\nPred hitno formiranom državnom holandskom komisijom vojnik Karel Mulder je izjavio:\n– Mnogo toga što se govori o Srbima jeste ludost. Bio sam tri dana sa izbeglicama i Srbi su sa njima dobro postupali.\nPod kakvom su baražnom vatrom bili holandski vojnici po povratku u zemlju svedoči podatak da su morali da naprave veb-sajt www.dutchbat 3. NL. kako bi odgovarali na sumnje i optužbe.\nGOVOREĆI o razlozima postavljanja prezentacije, pripadnik bataljona Marko van Hes obasnio je da tako žele da speru ljagu sa svog vojničkog imena i da pomognu da svet sazna istinu i o stradanju Srba u to vreme. U međuvremnu, u razgovoru za frankfurtske „Vesti“, ovaj vojnik je rekao i sledeće:\n– Federacija Bosne i Hercegovine je izgubila spor u tužbi protiv Holandije zbog navodnih propusta holandskog bataljona. Oni su nas tužili, a dok smo boravili na punktovima oko Srebrenice i u njoj, niko od muslimana nije stradao – pričao je Marko van Hes.\n– To što je izgubljen spor, međutim, ne znači da su vojnici dobili bilo kakvu satisfakciju.\nKako je rekao ovaj holandski vojnik: – U julu 1995. godine, 450 vojnika holandskog bataljona, loše naoružanih, trebalo je da „brani“ dobro opremljenu, čitavu 28. diviziju Armije BiH, koja je brojala oko 10.000 bojovnika!\n– Što se sami nisu branili? Uvek sam se pitao zašto svi štite muslimane, a niko Srbe – nastavlja Hes. – Naši punktovi bili su i u spaljenim srpskim selima, Zalazju, na primer. Mogli smo da uočimo kakva su zverstva muslimani činili nad Srbima. Naš bataljon su činili mladići od 19 do 20 godina, nespremni za bilo kakve okršaje. Teško nam je palo da nas tuže oni kojima smo pomagali skoro dve godine. Oni koji su nam krali hranu i gorivo, psovali nas, vređali… Pa, nismo mi krivi što su oni izgubili bitku. Naš zadatak je bio da ih branimo od Srba, a oni su nas napadali. Ubili su jednog našeg vojnika, a nekoliko ranili!\nSTRADANJA VETERANA IZ SREBRENICE\n– Kada smo se vratili kućama, holandski mediji su se utrkivali ko će više da nas oblati, uz konstataciju da smo baš mi odgovorni za događaje u Srebrenici – govori Van Hes.\n– Napala nas je Vlada, sve druge državne institucije. Mnogi pripadnici bataljona, najmanje 100, tada su totalno – pukli! Poludeli su. Nekoliko njih se ubilo! Nismo dobili nikakvu moralnu podršku, satisfakciju za boravak među muslimanima. Većina vojnika je zbog psihičkih problema trajno nesposobna za rad. Uzgred, više od 90 odsto njih nije završilo nikakvu školu pre odlaska u Bosnu.\nVeterani iz Srebrenice su tužili svoju državu, tražeći i satisfakciju i novčanu pomoć. Međutim, i dalje trpe ponižavanja. Marko kaže da i devojke odbijaju da budu sa vojnicima koji su boravili u Srebrenici. Smatraju da „nisu uspeli“.\nISPRICAJTE I OBJASNITE TO MUSLIMANIMA,AMERIKANCIMA I ENGLEZIMA,MI SRBI VEC ZNAMO!!! Srbi su od pamtiveka bili casni i hrabri borci,VITEZOVI. hrvati i muslimani su uvek bili puka suprotnost od SRBA. hrvati i muslimani su izdajnici,koljaci,ubice,siledzije,srbomrsci,ljubitelji tudje cicme,verne sluge tudjih gospodara,najkrvolocniji monstrumi...pogledajte kroz istoriju i uporedite danas,nista se kod njih znacajno promenilo nije... hrvati su jedini na svetu koji su imali decije logore, hrvati su izmislili "srbosek" itd... muslimanima je specijalnos odsecanje glave i nabijanje zivih ljudi na kolac. Po monstruoznosti tesko je odluciti ko je gori,muslimani ili hrvati. Tako da rec genocid mozete pripisati samo hrvatima i muslimanima.\nKo god progovori istinu o Srbima, pada u nemilost zapada. A mnogi su platili glavom.\nGospodin pukovnik Karemans je pravi vojnik iako su Holandjani vodili jednu od najprljavijih kampanja protiv Srba jer im je posle pada Srebrenice jasno sve u jednoj recenici rekao. Rekao je da u Bosni nema dobrih i losih momaka i to je bilo sve sto je rekao o Srebrenici i posle toga se preselio u Spaniju.\n28. diviziju Armije BiH, koja je brojala oko 10.000 bojovnika! A Srebrenica nek bi bila cona bez vojske:) ...tu se več završi priča o genocidu ...Ma izgleda da se opet nešto sprema za balkan pa su počeli da seru malo jače ameri i englezi odma se zna ko stoji iza svega a muslimani su kao i uvek verne sluge prodane duše...ako krenu teren je pripremljen zna se opet srbi krivi:)\nfilosofsko religijski obezglavljenim indo-europskim ljudstvima, kojima je nametnuta bankarska religija, treba zavaditi vojne kaste, da se međusobno uništavaju. princip funktioniše nekoliko hiljada godina.\nMirjana Ikonic says:\nPolitika je sve to,da se ne lazemo!\npo onom vicu: zar ti ženo više veruješ svojim očima nego meni? može se i sve ovo okarakterisati. Naime, dokazani srbomrsci, Amerikanci, Englezi i njihovi sateliti unapred su smisili "žvaku" kako su Srbi napravili genocid pa nikakva svedočenja onih koji su neposredno sve to videli i doživeli ne znače ništa.\nOvo sve smrdi, na novi rat "Totalno unistenje" Srbi OPREZ,ovo nije bez vraga. ZAPADNI MEDIJI SU PONOVO ZAIGRALI NA SATANIZACIJU SRBA,ma gde oni bili.\nMile Nikolic says:\nImate li ovaj clanak na Engleskom jeziku da bi ga poslali po celom svetu....Mile\nKade Holandske vlasti tako postupujú prema vlastním ljudima onda je sve jano da tu nema pravde vec samo prljave politike. Ovo je konacan propast zapad a i njenog nemorala i ljudskosti. Vi svi koji ce te ziveti jos 10-15 god videćete propadanje zapad a koje se vise nece povratiti barem ne sledecih nekoliko stoleca. Sada se sve seli u Aziju koja ce skinuti nepravdu i ljagu Srbi ma.\nPingback: HOLANDSKI PUKOVNIK: Srbi nisi počinili genocid, već su briljantno oslobodili Srebrenicu! | Jadovno 1941.\nEmir frasto says:\nMa ne , kako su Srbi mogli pociniti taj monstruozni zlocin , tako miroljubiv i savjestan narod. To su mulimani sami , Posto im je ponestalo srpskih glava da odsjecaju oni su onda Okrenuli kamu na svoje vratove i pocinili masovno samoubistvo. A zavisnost od klanja kod muslimana izgleda je veliki problem Sto znaci da dok je muslimana , nema vam spasa. Ovo je naravno ironicno sastavljen tekst, ali kad procita Ovaj tekst pa sve komentare, skoro stvarno da covjek povjeruje U nesto sto je do sad bilo nemoguce odnosno nevjerovatno. Ja nisam niti neki vjernik niti sudija, ja sam samo jedan koji Se bavi naukom i usavrsavanjem, ali ovo je gore od bilo kog crna nog Filma. Jal su se sami poubijali, Jal su ih holandjani po bili Al nikako brate Srbi. Pa Srbi nikad nikog nisu ubili, doduse Ponekad svog brata , strica i tako medjusobno, ali nikad muslimana I 1943 i 1992 na drinskom mostu u Foci i tu se sami poklase muslimani A kad su se vec zaklali onda su im samo miroljubivi Srbi pomogli Da se bace u drinu jer nisu mogli sami kad su vec sebi po osjeca Li Glave. Biti nasilan, biti pokvaren, biti cinican, lukav sve je to ok Ali biti toliko bolestan u mozak kao ovi holandjani i Srbi Koji tvrde tako kao u ovom tekstu , to je vec izvan svih granica Neka vam je bog na pomoci, napaceni narode, nije ni vama lako\nEmir frasto, citat: "Ja nisam niti neki vjernik niti sudija, ja sam samo jedan koji Se bavi naukom i usavrsavanjem". Eh, Emire,jadna ti majka, a jadna je i nauka kojom se ti, tako nepismen, baviš.\nEmire, sam si sebi dao odgovor. Sjajno si sebi razjasnio sve. Jos samo da svi tvoji to shvate I sve ce biti u redu.\nDajte molim vas Bosanac sam i nisam neki vjernik,ali za sve su krivi stranci koji su zavadili obicni narod (uz to znajuci da ima i onih koji fantaziraju o ovome ili onome i da bi lako zapalili vatru),a mi (ja ne, nisam ucestvovao u tome, nek se bije ko hoce ja idem gdje je mir i cuvam svoju porodicu a ne da se borim za politicare i bilo sta) svi nasjeli ko najveci tukci.A da su Ameri htjeli pustili bi da ABIH udje u Banjaluku,nego su zaprijetili da mora ofanziva stati ili ce bombardovati je.Dok se mi svadjamo ko najveci idioti drugi koju planove kako mozda opet da "nas" tukce zavade i da od toga nekako profitiraju.I da,najsretniji bih bio da smo svi ostali u Jugi,ali ko nas pita, pita li obicni narod stvarno iko hoce li u tu Eu koja je sad mozda i u namjerno i planski napravljenoj krizi\nEmire, ako je 400 Srba napalo 10 000 muslimana i izvrsilo genocid postavlja se pitanje zasto se muslimani nisu branili, sta ti mislis zasto ????\nKo zna šta se stvarno desilo ?\nEmire,ti se bavis naukom i usavrsavanjem?! Dalje od prvog osnovne nisi mako, da te neko pita ne znas ni gdje je Holandija ali valjda samo na bosnjackom znas citati, a tamo su sve pisali zajedno, pa su tako i malo 0000 dopisali, ko da su znali koliko nula ima hiljada, a koliko deset,a tamo su takvi isti pisali bajke o genocidu, pa si tako i naucio.\nPingback: SLOVENSKO DRUŠTVO | Nenad Blagojević: SRPSKI OPANCI I EUNIJATSKO LAGANJE


RAJAC I SUVOBOR - 29. 9. 2019. - Planinarsko sportski klub Balkan - PSK Balkan Beograd : Planinarsko sportski klub Balkan – PSK Balkan Beograd\nPočetna » RAJAC I SUVOBOR – 29. 9. 2019.\nRAJAC I SUVOBOR – 29. 9. 2019.\nFiled in Arhiva\tby Goran Savić\ton August 20, 2019\t• views:&nbsp2427\nPSK Balkan vas vodi na Rajac gde se održava manifestacija\n“Dan čistih planina” i “Trofej Beograda u planinarstvu”\nSuvobor je planina u Srbiji, nalazi se oko 120 km južno od Beograda, sa najvišim vrhom od 866 m između Rajca i Maljena. Predstavlja vododelnicu između pritoka Zapadne Morave i Kolubare. Prekriven je mladim hrastovim šumama (u uvalama) i šumskim kulturama četinara koje pokrivaju njegov najveći deo. Suvobor je bogat izvorima i vodnim tokovima. Ispod njegovih vrhova su izvorišta Dičine, Čemernice i njihovih pritoka. Kako planina Suvobor predstavlja lep pejsažni prostor, na čitavom našem području raspolaže sa najviše elemenata divljine.\nnedelja, 29. 9. 2019.\n– polazak u 6:30 časova iz Beograda (ul. Skerlićeva)\n– dolazak do planinarskog doma Čika Duško Jovanović na Rajcu, pauza za kafu\n– priprema i polazak na pešačku turu: planinarski dom na Rajcu – Dobra voda – vrh Suvobor (866 m) – vrh Rajac (848 m) – planinarski dom na Rajcu\n– ukupna dužina staze u oba smera je oko 16 km, visinska razlika oko 300 m i spada u lakše staze\n– takmičenje u Treking ligi Srbije; start trke u 9:30 časova\n– dužina staza u TLS\nmala staza: dužina 16,6 km, uspon 670 m, vremenski limit 5.30 h\nsrednja staza: dužina 25,5 km, uspon 1034 m, vremenski limit 7.30 h\nvelika staza: dužina 34,2 km, uspon 1332 m, vremenski limit 8.30 h\n– svečanost proglašenja pobednika u TLS\n– očekivano vreme dolaska u Beograd je oko 21 čas\nISHRANA: iz ranca ili u planinarskom domu “Čika Duško Jovanović”\nTROŠKOVI: 1000 dinara (prevoz); akontacija za akciju 700 dinara\nVODIČ: Marko Novaković; broj telefona: 064 301 16 18; imejl adresa: markoni.novakovic@gmail.com\n« ŠAR-PLANINA I DEŠAT – 4. do 6. 10. 2019.\nSUVA PLANINA – 28. i 29. 9. 2019. »


Podijeljena mišljenja oko novog spota Cardi B: Feminizam ili porno video? | Krajina.BA\nPodijeljena mišljenja oko novog spota Cardi B: Feminizam ili porno video?\nNova pjesma reperke Cardi B “Wap” digla je prašinu zbog eksplicitnih seksualnih insinuacija. Nekima je ova kompozicija jedan od načina da žene peuzmu narativ o svojoj seksualnosti i da pokažu da nemaju čega da se stide, dok je za druge ovaj vid “osnaživanja” žena nepotreban, navodi “Direktno”.\nU debatu se uključio i komičar i glumac Russell Brand koji već nekoliko godina ima svoj podcast putem kojeg svojim slušaocima iznosi mišljenje o različitim temama.\nOn se zapitao da li se radi o feminističkom remek-djelu ili je, pak, u pitanju porno video?\nObraćajući se svojim slušaocima, on je naveo da ovakav način propagiranja sopstvene seksualnosti predstavlja vid preuzimanja šablona koji već postoji u muškim hip-hop spotovima.\n– Da li je ovo jednakost ako je šablon već kreiran od strane bivšeg dominatora? Odgovor je ne – rekao je Brand i izazvao burne reakcije ženskog dijela svoje publike.\nGlumac je nakon ove izjave razmatrao da li se bivša britanska premijerka može smatrati feministkinjom samo zato što je kao žena bila na najmoćnijoj poziciji u zemlji.\nMnogi na društvenim mrežama su uočili dozu ironije u njegovim komentarima. Neki su se pitali zašto je njemu bilo “dozvoljeno” da javno govori o svojim seksualnim iskustvima, dok je tako nešto pogrešno kada to rade dvije žene.\nOsude su stigle i zbog njegovih komentara od prije nekoliko godina kada je rekao da odbija mijenjati pelene svom djetetu jer je usvojio “mističan” stav kada je u pitanju roditeljstvo, dok svojoj ženi prepušta “praktični” dio odgajanja.\nPrethodni članakPortland poražen od Lakersa, devet poena Nurkića\nNaredni članakNa osnovu selfija se mogu dokučiti mnoge tajne i emocije osoba


Xavi se obratio navijačima Barcelone: "Očekuje nas naporan rad..." - Sportske.ba\n6 Novembra, 2021 16:10\nLegendarni vezni fudbaler Barcelone Xavi Hernandez vraća se u Barcelonu, ovoga puta u ulozi trenera.\nNjegove prve izjave o povratku kući novinari su dobili na aerodromu u Dohi, odakle je poletio za Barcelonu u subotu ujutru.\n– Radit ćemo do maksimuma. Na kraju, mi smo Barcelona, mi smo najbolji klub na svijetu, a najbolji klub mora da pobjeđuje. Ne smijete da odigrate neriješeno ili da izgubite. Stoga, tu su maksimalni zahtjevi – rekao je Xavi.\n– Pokušat ćemo da učinimo igrače sretnim. Morat ćemo da radimo naporno i sa jasnim ciljevima da pokušamo da pobjeđujemo, naravno. Veoma sam optimističan i zaista nas očekuje naporan rad da bi stvari ispale dobro – dodao je on.\nLegendarni fudbaler je najavio da će odmah poslije dolaska u klub pričati s igračima.\n– Na kraju krajeva, i ja sam doživljavao teške situacije, a ovo nije najbolji trenutak u klupskoj historiji. Ali želim da objasnim šta je moja ideja. I naravno, da radimo na tome da stvorimo tim. Mislim da je sve u timskom radu i sa radošću čekam sve pred nama. Naravno, morat ću da pričam sa njima, da bih vidio kako su. Veoma sam zahvalan Sergiju Barjuanu na njegovom poslu, jer danas igraju utakmicu i to jako važnu (protiv Celte u gostima). Timski rad je najvažnija stvar – ponovio je Xavi.\nPremijer futsal liga BiH: Dva derbija kola, lider Doboj protiv Policajca, Salines protiv Sloge


Kosovo ukinulo taksu Severnoj Makedoniji | Radio Kosovska Mitrovica\nKosovo ukinulo taksu Severnoj Makedoniji\n5. September, 2019 15:49 |\nKosovsko ministarstvo trgovine i industrije uvelo je porez na uvoz prirodnog meda i krompira iz Severne Makedonije 16. avgusta ove godine. Danas, vršilac dužnosti ministra trgovine i industrije Endrit Šalja, objavio je da je ova odluka ukinuta, piše “lajmi.net”.\n“Danas je ukinuta taksa i prema vršiocu dužnosti ministra industrije ova odluka je doneta nakon sporazuma Severne Makedonije da se uklone sve barijere koje sprečavaju slobodno kretanje robe, a posebno nakon odluke nadležnih organa Severne Makedonije da uklone zabrana uvoza prodaje ribe sa Kosova i uvoza žive ribe namenjene uzgajanju ili punjenju ribnjaka sitnom ribom poreklom sa Kosova“, saopšteno je iz ministarstva.


Rulet saveti i iskustva | Rulet Online 365\nRulet saveti i strategije igranja ruleta\nSaveti za rulet\nNeki igrači gledaju na rulet kao na čistu igru na sreću i da apsolutno ne postoji šansa da nešto mogu da urade povodom toga.Zato ti igrači igraju rulet čisto zbog zabave, što se kaže bez ikakvog opterećenja.Možete da igrate na ovaj način, ali samo ako pametno baratate sa svojim opkladama i ne prokockate previše novca.Medjutim, postoji i oni ljudi koji gledaju na rulet kao igru koja je više nego igra na sreću.Oni razmišljaju da je moguće napraviti igru racionalnom ako imate dobru strategiju za to.Ovih par sugestija će vam, nadamo se pomoći da stvorite neki svoj sistem ruleta.\n1.Obrasci: U igri sreće, važno je postaviti neke obrasce.Sa ovim obrascima možete ubaciti nešto racionalnosti u sistem koji koristite u tom trenutku.Vaš ishod obrasca ne zavisi od toga šta zapoveda točak, već kako vi reagujete na vaše dobitke ili gubitke.Kada imate dobitak ili gubitak, moraćete da u skladu sa tim napravite neke korekcije.Možda odlučite da trošite novac na kockanje ili neke druge aktivnosti, a ipak možda možete i da se odlučite da sačuvate to što imate.Ovo su otprilike neki tip obrasca koji će vam pomoći da uvedete malo racionalnog razmišljanja u ovu iracionalnu igru.\n2.Pažnja: Isplati se biti kukavica u nekim igrama na sreću.Možda ćete odlučiti da je ovo vaš dan i da ćete se kockati sa svojom mesečnom platom.Ta strategija nosi značajne rizike kao i posledice u svom porodičnom životu.Mada, u isto vreme postoji mogućnost da osvojite dosta novca posle kockanja.Ove varijacije ćete uzimati u obzir sledeći put kada se budete kockali, a sve to u zavisnosti od situacije u kojoj se nalazite.\n3.Kontrola budžeta: Novčani resurs je ključna alatka koju ćete koristiti dok se kockate.To je jedan od faktora koji morate efikasno da kontrolišete kako bi utvrdili koji obrazac da koristite.Možete da udjete sa malim ulozima i da zaključite da ste na dobitnom putu, ali isto tako možete da povećate uloge i da budete na stravičnom gubitku.Zato je bitno da budete hladne glave i da prilagodjavate svoju strategiju u sred partije kakva god da je situacija.Tek posle toga možete da nastavite da radite po svojim obrascima i sistemu.\n4.Pohlepa: Ovo je porok koji može da pretvori vaše kockanje u noćnu moru.Kada pobedjujete, to bi trebalo da bude indikator da vas je krenulo i da trebate da nastavite.Uzaludna stvar je, na primer, kada pokušavate da se sa velikim ulozima vratite na staro i da vas ponovo krene.Uvek morate da budete na oprezu i da pametno gledate na svoj pobednički niz jer nećete uvek biti u njemu.Najbrži način do pada je da pogrešno protumačite igru koju igrate i nastavite sa velikim ulozima.To je izuzetno rizična i opasna strategija.


Informacije o mogućnosti žalbe – Fondacija Tempus\nPodnosioci projektnih prijava za Erazmus+ projekte koji su u direktnoj nadležnosti Fondacije Tempus, mogu da podnesu žalbu na odluku Fondacije Tempus ukoliko smatraju da je u toku procesa odabira projekata za finansiranje došlo do proceduralne greške. Napominjemo da se pod proceduralnom greškom ne podrazumeva kvalitativna ocena podnete projektne prijave, kao i da u obzir neće biti uzeta dokumentacija koja nije podneta u roku definisanim tekstom Konkursa za projekte i na predviđen način (elektronskim putem) Fondaciji Tempus.\nRok za podnošenje žalbe je 15 kalendarskih dana od dana slanja elektronskog pisma kojim se podnosilac projektne prijave obaveštava o rezultatima konkursa.\nKorisnici Erazmus+ projekata koji su u nadležnosti Fondacije Tempus mogu da podnesu žalbu na proces praćenja projekata i druga značajna pitanja poput izračunavanja završnog iznosa za isplatu nakon podnošenja završnog izveštaja projekta. Žalbu podnosi koordinator projekta, odnosno korisnik sa kojim Fondacija Tempus ima zaključen Ugovor o dodeli namenskih bespovratnih sredstava.\nŽalba se podnosi u pisanom obliku, popunjavanjem obrasca, putem pošte na adresu Fondacije Tempus ul. Ruže Jovanović br. 27a, 11000 Beograd.\nU toku trajanja vanrednog stanja u Republici Srbiji, koje je proglašeno Odlukom o proglašenju vanrednog stanja („Sl. glasnik RS“, br. 29/2020), korisnici sa kojima Fondacija Tempus ima zaključen Ugovor o dodeli namenskih bespovratnih sredstava popunjen obrazac žalbe mogu podneti u formi elektronskog dokumenta koji je potpisan upotrebom kvalifikovanog elektronskog potpisa i postavljen na korisnički prostor projekta. Neophodno je poslati obaveštenje o postavljenoj žalbi na email: eplus-calls@tempus.ac.rs


LIGA ŠAMPIONA Dibala sprečio bruku Juvea, het-trik Sterlinga i Mbapea (VIDEO) - MaxBet Sport\nLIGA ŠAMPIONA Dibala sprečio bruku Juvea, het-trik Sterlinga i Mbapea (VIDEO)\n22.10.2019. Ažurirana vest: 22.10.2019. u 23:50\nRahim Sterling je bio trostruki strelac za Mančester siti (Foto: Beta/AP)\nUzbudljivo je bilo ove večeri u Ligi šampiona u grupama A, B, C i D. Juventus je bio na rubu provalije jer je do 77. minuta gubio od Lokomotive 1:0. Ipak, na kraju je pobedio 2:1.\nU sredu od 18:55 igraju Ajaks – Čelsi, a u kladionici MaxBet je kvota na pobedu domaćina 2.35.\nJunak pobede je Paulo Dibala. Argentinski fudbaer je za samo dva minuta postigao dva gola i tako doneo torinskom klubu tri boda. Još jednom se pokazalo da su Moskovljani ozbiljna ekipa, ali je u zuavršnici ponestalo sreće.\nPreokret je bio i u Mančesteru. Atalanta je povela golom Malinovskog u 28. minutu iz penala, a onda je doživela debakl. Mančester siti je pobedio 5:1, a u glavnoj ulozi je bio Rahim Sterling koji je postigao tri pogotka.\nHet trik je postigao i Kilijan Mbape. Pari Sen Žermen je demonstrirao moć u Belgiji gde je deklasirao Klub Briž sa 5:0. Parižani ove sezone još nisu primili pogodak u Ligi šampiona, a dali su ih devet.\nMinimalnu pobedu je ostvario Real koji je u Istanbulu savladaoi Galatasaraj 1:0. Odluka je pala u 18. minuru kada je pogodak postigao Toni Kros. Nemački fudbaler je tako postao tek peti fudbaler koji je odigrao barem 100 utakmica u Ligi šampiona. Pre njega su to uradili Tjeri Anri, Zlatan Ibrahimović, Andrea Pirlo i Kristijano Ronaldo.\nGRUPA B Bajern ne posustaje, pao Olimpijakos u Atini\nKlub Briž – PSŽ 0:5 (0:1)\nGalatasaraj – Real 0:1 (0:1)\n(Konopljanka 16, Dodo 75 – Olmo 25, Oršić 60 penal)\nMančester siti – Atalanta 5:1 (2:1)\n(Aguero 34, 38, Sterling 58, 64, 69 – Malinovski 28 penal)\nAtletiko Madrid – Bajer 1:0 (0:0)\nJuventus – Lokomotiva Moskva 2:1 (0:1)\n(Dibala 77, 79 – Mirančuk 30)\nTagovi:Liga šampionaLiga šampiona 2019/2020Top3\n23.10.2019. at 08:34\nKoliko je velik i jak ovaj Juve!


SPOJI u vanrednim okolnostima po 20. put pomogla ugrožene porodice na KiM – RASEJANJE.info\n09.03.2021 10.03.2021 Katarina\tAustrija, humanitarna akcija, humanitarna organizacija, Inzbruk, Korona virus, Kosovo i Metohija, manastir Visoki Dečani, Narodne kuhinje na Kosovu i Metohiji, pandemija, Spoji\nPomoć za porodicu Đurić\nPomoć za porodicu SImić\nI pored pandemije izazvane koronavirusom i pored toga što je zaustavljeno mnogo humanitarnih akcija članovi Srpske pravoslavne omladine iz Inzbruka u Austriji uspeli su, preko predstavnika Narodne kuhinje Majka devet Jugovića da organizuju pomoć i da pomognu sedam porodica na Kosovu i Metohiji kao i predstavnike Narodne kuhinje. „Godina 2020. bila je za mnoge jedna od najgorih u poslednjih nekoliko godina. Za one malo optimističnije ona se ne može staviti u kategoriju „najgore“, ali je zasigurno bila jedna od najneobičnijih godina u poslednjih nekoliko decenija. Pre svega zbog pandemije koronavirusa, koja je mnogo toga promenila. Nama je umnogome otežala rad, pa tako 2020. godine po prvi put posle skoro 10 godina nismo mogli lično da isporučimo pomoć za sedam (7) porodica i Narodnu kuhinju u okviru naše 20. humanitarne akcije na Kosovu i Metohiji”, istakli su članovi SPOJI. „Bogu hvala, u deceniji iza nas smo razvili sjajne odnose sa mnogim bratskim organizacijama i pojedincima, pa su nam i ovaj put veliku podršku pružili prijatelji iz Dobrotvorne organizacije Eparhije raško-prizrenske Majka devet Jugovića kao i bratstvo manastira Visoki Dečani. Bez njihove pomoći ne bi bilo moguće isporučiti pomoć svim porodicama, iako ni njima nije bilo lako zbog pandemije” dodali su.\nUprkos pandemije, oni su uspeli, da u rekordnom vremenskom roku, od 28. juna do 28. jula 2020, uz pomoć preko 160 donatora sa skoro svih strana sveta prikupe novčanu vrednost u iznosu. „Od velike pomoći bila je i sportska akcija podrške našoj humanitarnoj akciji koju smo pokrenuli sa našim prijateljima iz Invenies trening centra u Petrovcu na Mlavi. A kao i svake godine i ove godine su nas u našoj akciji podržale mnoge ličnosti iz raznih oblasti, udruženja, institucije kao i mediji: pevač narodne muzike Ivan Kukolj Kuki, Jasna Đurović sa TV Prva, fudbalski trener Vladimir Janković, glumac Viktor Savić, fudbaler Ognjen Koroman, glumica Vesna Stanković, glumica Jelena Puzić, košarkaš Tadija Dragićević, olimpijac Milan Grahovac, voditelj Stefan Popović, američki fudbaler Talib Vajz, Kosovski Božuri, sportski novinar Dimitrije Nišavić, fudbaler Ivan Gvozdenović, fudbaler Milan Stojanović, fudbaler Marjan Marković, FK Partizan, THC la Familija, Feđa Dimović iz Beogradskog sindikata, aktivista zdrave životne sredine Nikola Popović, humanitarac i frizer Željko Stanojlović Keša, Lortus medija i RTV Mlava iz Petrovca, RTV Braničevo, Frankfurtske Vesti, Radio-televizija Srbije (RTS), TV Hram, portal Naši u svetu, portal Rasejanje.info, Srpsko kulturno udruženje Sloga Upsala iz Švedske, Bavarsko-srpski akademski forum iz Minhena, Eparhija zvorničko-tuzlanska, Delije iz Milvokija i Ontarija, Naš način bend iz Pančeva i muzički ansambl Luča”, istakli su u ovoj humanitarnoj organizaciji.\nOrganizacija Majka devet Jugovića je u ime SPOJI u periodu od kraja avgusta do kraja septembra prethodne godine isporučila pomoć u vrednosti od 4.742,10 evra za tri (3) porodice i Narodnu kuhinju. Za Stojanovića iz Novog Naselja (Radojče (47), Natašu (42), Jovana (19), Dušana (16) i Dunju (71)) obezbeđeni su novi PVC prozori i vrata u vrednosti od 1000 evra, kako bi kuća gubila manje toplote naredne zime.\nZa porodicu Stojković iz Kusca (Slobodana (31), Jelene (24), Marka (29), Dragana (25), Andreja (1), Zlatka (55), Javorku (55))kupljen je materijal za opremanje novog kupatila u vrednosti od 1.501,00 evra.\nGrađevinski materijal u vrednosti od 1000 evra obezbeđen je porodici Simić iz Vrbovca (Daliboru (37), Sanji (33) i Andreju (13). Oni žele da ostanu na KiM i da prošire porodicu. Kao i sve ostale porodice žive u veoma teškim finansijskim okolnostima. Grade sopstveni dom tek im donacija SPOJI u građevinskom materiju itekako bila potrebna.\nZa Narodnu kuhinju u Prekovcu, koja brine o stotine ljudi, pomognuto je kupovinom 564 kg pasulja u vrednosti 1.240,80 evra.\nPrenosimo i ostatak izveštaja humanitarne organizacije SPOJI kako je dalje utrošen novac:\nŠestočlana porodica Đurić iz Osojana: Nikola (22), Slađana (20) i mali Damjan (2) žive s Nikolinim roditeljima i njegova tri brata i sestrom. Niko nije zaposljen, a dobijaju minimalnu podršku države Srbije.\nNaša bratska organizacija Srbi za Srbe nedavno im je izgradila štalu. Obezbedili smo im dodatni građevinski materijal u vrednosti od 1.498,50 evra. Po kompletnom završetku štale mogli bi da nabave krave i telad i da počnu da se bave stočarstvom.\nJoš jedna mlada porodica su Čukarići iz Velike Hoče: Aleksandar (34), Milka (29), Magdalena (7), Ognjen (6) i Vukan (1). Ni kod njih nažalost niko nije zapošljen. Aleksandar je radio u manastiru Visoki Dečani, ali je morao da prestane zbog koronavirusa. Naša takođe bratska organizacija Srpski centar iz Beča im gradi kuću, a mi smo im obezbedili zamrzivač, šporet na drva i garnituru u vrednosti od 1.055,00 evra.\nMnogobrojna familija Micić takođe iz Velike Hoče: Ljubiša (57), Daliborka (43), Aleksandra (24), Nikolija (22), Jelena (18), Julija (6). Baka Radmila i deda Staniša, koji su bili žrtve napada tokom Martovskog pogroma 2004. godine u Metohiji, takođe žive sa njima u istom domaćinstvu. Nažalost, svi su nezaposljeni i žive od oko 230 evra mesečno (socijalni i dečji dodatak). Pored toga, majka Daliborka je obolela…\nPomoć za Đuriće\nDubići iz Osojana\nNa istom području pomažemo i mladoj porodici Dubić, koju stvaraju Leonid (29) i Jasmina (23) iz Osojana, koji su se nedavno uzeli i u 2021. očekuju prvo dete. Donedavno su živeli u selu Lukavac kod Leonidove majke, braće i sestara, ali zbog nedostatka prostora privremeno su se preselili u mali stan u Osojanu. Leonid je trenutno nezapošljen, ali želi da se bavi poljoprivredom. Jasmina studira pedagogiju i radi kao učiteljica u osnovnoj školi u Osojanu i prima platu od oko 250 evra mesečno.\nNažalost, zbog pandemije koronavirusa vlasnik placa koji kupuju, Srbin koji živi u Sloveniji, nije dolazio u Metohiju, te nije mogla biti izvršena primopredaja 2.000 evra koje im doniramo za plac. Kako se situacija u vezi s pandemijom ni početkom 2021. nije mnogo poboljšala i vlasnik placa nije mogao da dođe, rešili smo da ga pitamo da nekog svog opunomoći kako bismo mu uplatili novac, a što je najvažnije kako bi Dubići napravili ogroman korak ka svojoj sopstvenoj kući gde će osnovati svoju porodicu i učvrstiti korene u Metohiji. U tome smo uspeli tek pred kraj februara 2021…\nZnajući da je naša podrška i dalje potrebna našem narodu na Kosovu i Metohiji, želimo ovom prilikom još jednom da se zahvalimo bratskoj organizaciji Majka devet Jugovića i bratiji Visokih Dečana, bez čije pomoći i podrške bi isporuka pomoći išla mnogo teže, kao i mnogobrojnim donatorima na njihovoj ljubavi prema onima kojima je pomoć najpotrebnija, nadajući se da ćemo i ubuduće moći da računamo na njihov odziv, podršku i dobro srce u sličnim humanitarnim akcijama koje su pred nama.\nI na kraju članovi SPOJI pozvali su ljude dobre volje da daju dobrovoljni prilog za pomoć socijalno ugroženim porodicama na Kosovu i Metohiji. Dodane informacije se mogu dobiti https://spoji.org\n← Raspisan konkurs za najlepšu pesmu o ljubavi i vinu\nNoletovih (za sada) 311 nedelja →


Parada u školi - Školegijum\nO Paradi i homoseksualnosti bi se moglo govoriti na časovima – maternjeg jezika i književnosti. Predmet debate moglo bi biti književno delo koje sa „nama“ nema neposredne veze. Ako je po tom delu snimljen i film, učenici bi mogli zajedno da ga pogledaju pa, ako im se dopadne, da pročitaju i knjigu.\nPreuzeto sa: http://ellencameo.blogspot.com/2014/02/oranges-are-not-only-fruit.html\nIz godine u godinu, iznova nas pogađa društvena nepogoda u vidu Parade ponosa. Stiče se utisak da vlastima, kao i protivnicima Parade, ide u prilog da pitanje njenog održavanja ostane zauvek otvoreno. Parada je prilika da političari, poglavari i huligani izbljuju mržnju po javnom prostoru a da za to umesto osude dobiju podršku građana. I tu priliku oni ne propuštaju. To je sad već redovna pojava – reklo bi se prirodna, nešto nalik na smenu godišnjih doba. U vreme parade podiže se čitavo društvo i baš svi, uključujući i učenike, pričaju – da barem samo pričaju – o pederima i lezbejkama. Stoga nema nijednog dobrog razloga da se i o paradi i o homoseksualnosti ne razgovara, recimo, u srednjim školama, u okviru redovne nastave, ako postoji makar i trunka ambicije da škola reflektuje svakodnevni život i neposredno okruženje u kome deca odrastaju. Učenicima treba dati priliku da svoje stavove u vezi sa paradom i homoseksualnošću artikulišu, ukrste i odmere na školskom času pre nego što ih iznesu na ulicu. Negativan artikulisani stav podložan kritici bolji je od neartikulisanog divljanja i premlaćivanja pedera i lezbejki kojima svedočimo proteklih godina.\nO paradi i homoseksualnosti bi se moglo govoriti na časovima – maternjeg jezika i književnosti. Književnost spada u takozvanu nacionalnu grupu predmeta, kojima je cilj razvijanje i jačanje svesti o pripadanju (tobože definisanom) kolektivu i privrženosti njegovoj tradiciji. Pošto se povodom parade ponosa jasno ispoljava zabrinutost zbog navodne ugroženosti kolektivnog identiteta, kao i potreba da se taj identitet zaštiti, logično je da se ona nađe u školama kao jedinica iz nastave književnosti. Podsetimo se, tri su ključna prigovora protiv parade i homoseksualnosti: 1) naša nacija odumire, rađa se sve manje naše dece, u takvim okolnostima promovisanje homoseksualnosti samo će dodatno pogoršati i ubrzati taj negativni trend; 2) i parada posebno i homoseksualnost uopšte nisu deo naše tradicije niti su u duhu našeg kolektiva; naprotiv, pederi i lezbejke podrivaju vrednosti na kojima počiva identitet i čast naše zajednice; 3) sve nam je to došlo spolja (preciznije: sa moralno posrnulog Zapada), i ubrizgava se u naš kolektiv s namerom da se on uništi.\nSva tri prigovora imaju identitetsko uporište i izražavaju bojazan za opstanak zajednice. Tako se ostvaruju dva identitetska cilja: 1) formira se svest opasnosti od koje se treba braniti tako što će se naša zajednica ujediniti a njeni pripadnici disciplinovati; 2) povlači se jasna granica prema ostatku sveta gde se nalaze oni koji nas ugrožavaju. Realizacijom ta dva cilja (unutrašnjeg i spoljašnjeg) praktično se gradi zajednica. To, naravno, nije jedini način za njeno formiranje, iako na njega nailazimo češće nego na ostale. Zanimljivo je u tom smislu uočiti presudnu ulogu koju pederi i lezbejke imaju u procesu izgradnje kolektiva (i etničkog i političkog): upravo zahvaljujući njima kolektiv dobija šansu da se homogenizuje i odredi prema drugima i spolja i unutra. Oni su simboličke žrtve koje zajednica prinosi na oltar svog identiteta. Da je reč o žrtvama i nekoj vrsti oltara pred kojim se izvodi surovi identitetski obred posredno potvrđuje i aktivna umešanost crkvenih starešina u događaje oko Parade ponosa. Pošto nijedan identitet (ni individualni ni kolektivni) nije dat jednom zauvek nego se uvek iznova formira i potvrđuje, jasno je i zašto se događaji oko parade ciklično ponavljaju.\nO tome bi, dakle, valjalo razgovarati na času. Da rasprava ne postane isuviše žučna, domaće teme bi se mogle izmestiti u jedan fiktivan kontekst. Predmet debate moglo bi biti književno delo koje sa nama nema neposredne veze. To bi ujedno moglo biti i delo iz žanra koji je prikladan za srednjoškolski uzrast – recimo, obrazovni roman. Ako je po tom delu snimljen i film, učenici bi mogli zajedno da ga pogledaju pa, ako im se dopadne, da pročitaju i knjigu. Godine 1985, engleska autorka Jeanette Winterson objavila je roman Pomorandže nisu jedino voće. Četiri godine kasnije, BBC je po romanu snimio mini seriju, u trajanju od 165 minuta. Odmah po objavljivanju knjige, J. Winterson je dobila nagradu za debitantski roman. S vremenom, knjiga se našla u britanskom srednjoškolskom kurikulumu, a teme koje se u nastavi obrađuju u vezi sa njom jesu odrastanje, porodica, seksualna sklonost prema osobama istog pola, religioznost. Kao u kritici, roman se i u nastavi tretira kao delo iz žanra obrazovnog romana.\nNe bi bilo čudno da se đaci zainteresuju za ovo delo: jedan broj njih lako bi se mogao identifikovati sa tinejdžerkom koja tokom šezdesetih godina 20. veka odrasta u jednom gradiću na severu Engleske. Kao i svaka mlada osoba u tom osetljivom uzrastu, Jeanette, glavna junakinja romana, teško se uklapa u sredinu, štrči među ostalom školskom decom, ne nailazi na razumevanje nastavnice. S vremenom otkriva svoju seksualnost, kao i to da je ta vrsta seksualnosti neprihvatljiva za njenu porodicu i širu zajednicu za koju je čvrsto vezana. Žanrovski gledano, javno razotkrivanje njenih sklonosti prema osobama istog pola i isključenje iz zajednice predstavljaju početak procesa odrastanja i borbe za vlastiti identitet i dostojanstvo. Kao što to biva na kraju obrazovnih romana, sukob koji je inicirao odrastanje i sazrevanje razrešava se pomirenjem i povratkom u zajednicu i ustaljeni poredak. U tom smislu, obrazovni roman je dvosmislen žanr: do srećnog kraja dolazi se po cenu koja se često ispostavlja kao previsoka. Da bi se uklopili u svet i da bi ih svet prihvatio, junaci i junakinje obrazovnih romana najčešće moraju da odustanu od ambicija ili sklonosti na kojima se temelji njihov mladalački identitet i koje ih čine posebnim, drugačijim (kako se to njima čini) od ostalih. Sazrevanje bi se tu moglo razumeti kao odustajanje od sebe: to je cena koja se plaća na ulasku u svet odraslih.\nVerujem da đaci imaju šta da kažu o takvom shvatanju odrastanja. Ono počiva na dve pretpostavke: svet je nepromenljiv i mlade osobe moraju da mu se prilagode. Drugim rečima, sukob između sveta i pojedinca razrešava se promenom pojedinca: to je jedini mogući način da se uspostavi sklad. Pojedinac može da se menja, a svet, da ponovimo, ne može. Slično stvari stoje i kada se gleda iz ugla kolektivnog identiteta, bilo etničkog ili nacionalnog (u smislu privrženosti državi): u oba slučaja reč o je takozvanim nedobrovoljnim grupama, čije tradicije i kulturni obrasci presudno oblikuju individualne identitete njihovih članova. Stoga pojedinac ili mora da prihvati kolektivni identitet koji mu se nameće ili će biti isključen iz zajednice čijim se (identitetskim) normama ne povinuje. Odatle je jedan korak do odbacivanja homoseksualaca i njihove parade ponosa sa stanovišta jednog večnog i nepromenljivog kolektivnog identiteta. Obrazovni romani najčešće su priče o pojedincu koji se menja, dok kulise sveta ostaju iste. Međutim, takvi obrazovni romani, kako se to u književnost i inače neretko čini, u velikoj meri – lažu. Tu laž izvanredno razgolićuje roman Pomorandže nisu jedino voće, zbog čega bi se moglo tvrditi da je to obrazovni roman posebne vrste.\nAko bismo ipak nastavili da se dosledno pridržavamo osnovnih načela obrazovnog romana, čitanje dela Jeanette Winterson moralo bi se izvrnuti naglavce. Uprkos tome što se od izlaska romana uporno naglašavaju preklapanja između fikcionalne priče i biografskih podataka iz života same autorke (gde je, razume se, pored istog imena autorke i njene junakinje, najvažnije to što je autorka zaista i lezbejka) i prepričava anegdota kako je roman napisala na nagovor urednika iz izdavačke kuće u kojoj je radila – ona ih je, naime, zasmejavala detaljima iz svog života dok joj oni u jednom trenutku nisu rekli da napiše roman o tome – glavna junakinja ne može biti žanrovski prikladan nosilac obrazovne radnje. Ona se tokom romana naprosto – ne menja. Ostaje dosledna svojim sklonostima i uverenjima i samo traži način kako da ih realizuje uprkos pritiscima zajednice. Do pomirenja na kraju ne dolazi zato što se promenila junakinja; promenila se zajednica. Porodica i verska grupa u kojoj odrasta autorka nisu isti na početku i na kraju knjige, a to što su se promenili dovelo je do mirnog razrešenja na kraju. Stoga bi đacima pažnju više trebalo skrenuti na okruženje u kome odrasta junakinja nego na nju samu. Iz opisa tog okruženja može se izvući niz korisnih pouka.\nNajvažnija bi svakako bila ta da se svet neprekidno menja i to tako što ljudi utiču na te promene ili ih direktno oblikuju. Zalagati se za nepromenljivost zajednice u kojoj živimo nije samo izlišan nego je i nemoguć poduhvat. S druge strane, sasvim je opravdana želja da se živi u stabilnom i predvidljivom okruženju prema ustaljenim i opštevažećim pravilima ponašanja. Ove dve težnje jesu u sukobu i ne mogu se pomiriti, uprkos svim naporima, pored ostalih i autora obrazovnih romana. Stoga bi bilo dobro kada bismo se u školi opremili alatima za razumevanje tog sukoba.\nSvet devojčice Jeanette nije nimalo jednostavan, kao što nijedan svet nikada nije. Ona živi u porodici koja pripada Pentakostalnoj crkvi i strastvena je vernica. Pripadnici te lokalne crkvene zajednice, kako nam to opisuje junakinja, sebe vide kao čiste, a sve ostale kao nečiste. Na samom početku Jeanette nam stavlja do znanja da postoji oštra granica između verske zajednice kojoj ona pripada i šireg društva u kome živi, najčešće tako što opisuje sukobe svoje majke sa spoljašnjim svetom. Ta razlika jasno će se pokazati i kada Jeanette krene u školu: njena interesovanja i pogledi na svet bitno se razlikuju od onih ostale dece, naprosto zato što je ona predana vernica dok ostali to nisu. Već na tom prvom koraku vidimo kako je uprošćena žanrovska šema obrazovnog romana o svetu, s jedne strane, i usamljenom pojedincu, s druge, neprimerena: svet nije homogen, on se deli na mnoštvo grupa – u nekima se osećamo kao kod kuće a u drugima smo stranci, a opet sve te grupe zajedno čine kolektiv kome pripadamo. Prvi sukob Jeanette sa svetom posledica je njene čvrste ukorenjenosti u užu zajednicu (porodicu i versku grupu) iz koje dolazi. Posredstvom svoje majke, a onda i na osnovu iskustva iz škole, Jeanette stiče svest o tome da je svet raslojen i podeljen, ali ne na izolovane grupe: te grupe ne postoje paralelno jedna sa drugom, one se preklapaju i ukrštaju, mreža tih preseka čini društvo. To što društvo nije homogeno i nalik na užu zajednicu iz koje Jeanette dolazi pre je razlog za nelagodu nego za zadovoljstvo u njenom osetljivom formativnom uzrastu. Utehu za to što ne dobija priznanje u školi jer se bitno razlikuje od druge dece, Jeanette će imati u porodici i verskoj grupi.\nSve dok se ne pokaže da ni to nisu homogene i jednoobrazne zajednice. Pentakostalna crkva je izdanak protestantske grane hrišćanstva. Po uzoru na rane hrišćanske zajednice, pentakostalci žive u iščekivanju drugog Isusovog dolaska, koji su osnivači ove Crkve očekivali da se dogodi na prelasku iz 19. u 20. vek. Kako bi bili spremni, pentakostalci se trude da žive uzornim moralnim životom, potpuno posvećeni čistoti svojih duša. Kao i brojni drugi vernici, a posebno oni iz perioda ranog hrišćanstva, pentakostalci nastoje da izađu na kraj sa izneverenim očekivanjem. Naime, Isus je svojim sledbenicima najavio da će se ponovo vratiti još za njihovog života i to se nije dogodilo. Čitava istorija rane hrišćanske crkve mogla bi se svesti na pronalaženje načina da se živi u iščekivanju događaja koji se stalno odlaže. Simboličnu zamenu za drugi dolazak prve crkve našle su u euharistiji; devetnaest vekova kasnije, pentakostalcije pronalaze u činu krštenja. Kao i brojne druge verske grupe, i pripadnici Crkve naše junakinje traže spas u svojoj predanoj veri i moralnoj čistoti. Budući da je nagrada večno spasenje ili večno prokletstvo, razumljiv je žar s kojim su pentakostalci – u ovom romanu – sledili biblijske moralne uzore. Kako drugi, tako i Jeanette. Dok se nije zaljubila u svoju poznanicu.\nJeanette se, dakle, zaljubila i pred njom se otvorio novi svet. Kad to kažem, ne mislim na iskustvo telesne ljubavi koje je sticala sa svojom devojkom. Kao novi svet pokazalo joj se neposredno okruženje u kom je odrastala. S jedne strane, prekori i odbacivanje, a sa druge – tiha podrška žena iz crkve kojima je bilo blisko ono kroz šta je Jeanette upravo prolazila. Tako se i naizgled homogena i jednoobrazna zajednica raslojila na podgrupe, među kojima su bile i žene koje su s vremenom naučile da svoje sklonosti krišom zadovoljavaju, a da pri tom ostanu strasne vernice i lojalne pripadnice svoje verske grupe. Naravno, roman ne bi bio o Jeanette da ona nije jedina koja se usudila da javno pokaže ono što su neke druge žene krile. I priča bi bila daleko slabija da snagu za svoj prkos Jeanette nije crpla upravo iz svoje predane vere. No, o tome ovde dalje više ne moramo. Za nas je bitno da je Jeanette napustila svoju porodicu, crkvu i grad u kom je odrasla. A vratila im se na kraju romana, kada saznajemo da se zajednica gotovo raspala usled nepoštenja nekih drugih svojih članova. U poređenju sa tim, moralni prestup koji je počinila Jeanette postao je neznatan, što je otvorilo vrata za pomirenje. I samim svojim oblikom, roman svedoči o tom pomirenju. Ispripovedan u prvom licu, poput svojevrsne ispovesti, roman je podeljen na poglavlja koja nose biblijske nazive. Svako poglavlje sadržajem odgovara biblijskoj knjizi čije ime nosi. Junikanja na taj način uspostavlja analogiju između svog života i biblijskog uzora, ispunjavajući time osnovni zahtev svoje verske zajednice: saobrazila je svoj život svetoj knjizi. Tako je i oblikom u koji je izabrala da smesti svoju životnu priču demonstrirala da svojom ljubavlju nije izneverila norme i pravila ponašanja zajednice unutar koje se formirala.\nOvo je, naravno, tek jedno od mogućih tumačenja romana Jeanette Winterson. Neke segmente romana sam prećutao, mnoge karaktere zanemario, jer mi je bilo važno da u prvi plan izvučem priču o zajednici koja se brani od promena računajući na večno spasenje. Slične ambicije mogle bi se iščitati i kod ovdašnjih ogorčenih protivnika Parade ponosa. Od brojnih mogućih primera, meni se učino zgodnim roman Pomorandže nisu jedino voće da ilustrujem uzaludnost takvih pokušaja, pored ostalog i zato što knjiga ima u izvesnoj meri srećan kraj, a to obično uliva nadu. Jedna od važnih poruka koju bi učenici mogli izvući iz ove knjige i preneti je dalje, na ulicu recimo, protivnicima parade mogla bi da glasi: neće vam doći glave pederi i lezbejke, nego pokvarenjaci u vašim vlastitim redovima.\nUvođenje seksualne različitosti u kurikulume nije nimalo jednostavno pitanje. Tu je s jedne strane reč o poštovanju tradicionalnih zajednica, a sa druge pravo ili čak obaveza škole da se u nekim situacijama suprotstavi normama zajednice. Za američkog edukatora Waltera Feinberga, tu je reč o odgovornosti obrazovanja i prema idealima kulturnih zajednica i prema idealima liberalne demokratske nacije. U slučaju kurikuluma o različitosti, preteže potonje. Za argumente vidi Walter Feinberg, „Zajdeničke škole / različiti identiteti“ (Beograd: Fabrika knjiga, 2012), Prvo poglavlje.\nDženet Vinterson, „Pomorandže nisu jedino voće“, prevela Branka Robertson (Beogad: Radio B92, 1997).\nO promenama koje su zadesile hrišćanske crkve u savremenim pluralnim političkim zajednicama i načinu na koji bi one mogle da odgovore na njih, vidi Miroslav Volf, „Javna vjera. Kršćani i opće dobro“, preveo Zoran Grozdanov (Rijeka: Ex libris, 2013).\nČitaocu je jasno da se ovde čuje glas jednog bezvernika. No, taj bezvernik se u svom opisu oslonio na jednog osvedočenog pravoslavnog vernika i odličnog autora Jovana Zizjulasa. O ranim hrišćanskim zajednicama vidi njegovu studiju „The Early Christian Community“, u John D. Zizioulas, „The One and the Many. Studies on God, Man, the Church, and the World Today“ (Sebastian Press, 2010).\nVažnu poruku u vezi sa paradom ponosa i utemeljenošću njene osude u biblijskim spisima, poslali su Ivana Bartulović i Stefan Šparavalo, svojim tekstom „Odnos hrišćanstva i gej pokreta sa posebnim osvrtom na LGBT subkulturu u Srbiji“. Naročito je koristan pregled literature koji daju u odeljku „Biblijski kontekst homofobije“. Tekst je objavljen u zborniku „Mediji, religija i nasilje“ (Novi Sad – Beograd: Centar za istraživanje religije, politike i društva i Bogoslovsko društvo Otačnik, 2013), koji su priredili Srđan Sremac, Nikola Knežević i Dubravka Valić Nedeljković.\n#film #homoseksualnost #lgbt #homofobija #rodni stereotipi


Sport - Kragujevčani pobedili Partizan u taj-brejku - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nSport Sreda, 14. oktobar 2020.\nOdbojkaši Radničkog pobedili su beogradski Partizan sa 3:2 (18:25, 25:19, 23:25, 25:19, 15:11), u zaostalom meču 4. kola BPŠ Superlige Srbije.\n- Očekivali smo jednu ovako napetu utakmicu. Bili smo uporni i nismo gubili nadu, čak i u trenucima kada smo gubili sa 1:2 u setovima. Uspeli smo da izdržimo sve nalete protivnika i preusmerimo tok utakmice na našu stranu. Kada se podvuče crta, najbitnije je da smo došli do nova dva boda i treće pobede u sezoni, rekao je trener Radničkog Dragan Kobiljski.\nKragujevac, dvorana: „SBB Jezero”, sudije: Z. Radovanović, J. Jovanović


PG: Uhapšen zbog oružja u ilegalnom posjedu | Kodex.ME\nSlužbenici Centra bezbjednosti Podgorica su uhapsili jednu osobu zbog oružja u ilegalnom posjedu a protiv jedne osobe podnijeli krivičnu prijavu zbog cigareta bez akciznih markica.\n14. 05. 2021 - 19:55 Autor: VV\nPolicijski službenici su uhapsili D.P. (43) zbog sumnje da je izvršio krivično djelo nedozvoljeno držanje oružja i eksplozivnih materija.\n"Policija je prilikom kontrole poslovanja jedne firme izvršili pretres poslovnih prostorija tog privrednog društva i pronašla pištolj „Astra" sa četiri komada municije cal 9x19 mm u ilegalnom posjedu", saopštila je Uprava policije.\n"Kontrolom i pregledom vozila J.G. pronađene su cigarete bez akciznih markica vrijednosti oko 2.600 eura", navode iz UP.


Srpski učenici boravili u međunarodnom kampu „Artek“ - BIZlife\n05/08/2017 | 12:45\nĐaci dvojezičnih odeljenja iz Aleksinačke gimnazije i Gimnazije „Jovan Jovanović Zmaj“ iz Novog Sada, kao i učenici osnovnih škola iz Aleksinačkog okruga koji uče ruski jezik, boravili su tokom jula u kampu Međunarodnog dečjeg centra „Artek“ na Krimu u okviru susreta mladih diplomata iz 42 države.\nTema ovogodišnjeg kampa bila je „Moja planeta Zemlja“ povodom 100 godina prvog rezervata prirode u Rusiji – Barguzinskog. Grupa od 21 učenika i dva profesora iz Srbije su kroz različite sekcije i na zabavan i kreativan način unapređivali svoje znanje u različitim oblastima. Takođe, njihov boravak bio je upotpunjen i raznovrsnim izletima i fizičkim aktivnostima.\nUčenik Gimnazije „Jovan Jovanović Zmaj“ iz Novog Sada, Sava Dodić izrazio je svoje impresije o kampu „Artek“ navodeći da mu je druženje sa decom iz različitih krajeva sveta bilo posebno iskustvo. „Učim ruski veoma dugo, od petog razreda osnovne škole. Družio sam se sa Francuzima, Sirijcima, Rusima, pozvao sam ih da dođu u Srbiju. Bilo je veoma lepo, zanimljivo, svaki dan je bio kompletno isplaniran“.\nDunja Popović iz Osnovne škole „Kralj Petar I“ uporedila je svoj prošlogodišnji boravak u kampu sa ovogodišnjom smenom: „Artek sam posetila i prošle godine sa još petoro drugara. Organizacija je bila odlična, ove godine smo imali malo više slobodnog vremena. Bilo je dece iz raznih delova sveta i bilo mi je veoma žao kada sam odlazila iz kampa“.\nRadivoje Stojković, direktor Gimnazije „Jovan Jovanović Zmaj“ u Novom Sadu je izrazio zadovoljstvo načinom na koji je organizovan boravak u kampu „Artek“, navodeći da je najlepše od svega bilo druženje i produbljivanje veza sa ostalim učesnicima. “Ovo je bio izuzetan doživljaj za sve naše đake jer nešto slično ne postoji na svetu“, naveo je Stojković.\nZamenik direktora Ruskog doma u Beogradu, Vasilij Galaktionov je povodom boravka srpske dece u kampu „Artek“ izjavio: „Srećan sam što su deca iz Srbije imala priliku da saznaju nešto više o Rusiji, kao i o čuvenom dečjem kampu „Artek“. Kao dete nisam mogao da učestvujem u tome, a želeo sam. Zato sam danas posebno srećan što su deca iz Srbije uspela da ostvare svoju maštu“.\nKompanija NIS već šest godina za redom kroz program „Energija znanja“ afirmiše učenje ruskog jezika u našoj zemlji, kroz organizovanje olimpijada znanja iz ruskog jezika i opremanje učionica na fakultetima i školama širom Srbije.\nTim povodom Rukovodilac programa „Energija znanja“ Snežana Lakićević je izjavila: “Prošle godine u kampu je bilo šestoro dece, a ove čak 21 učenik iz Srbije. Nadam se da ćemo u narednim godinama saradnju sa MDC „Artek“ proširiti, a možda podići i na neki viši nivo u dogovoru sa Ministarstvom prosvete Republike Srbije. Naravno, želim da se zahvalim Asocijaciji ruskih diplomata, koja je pokrila sve troškove tronedeljnog boravka učenika naših dvojezičnih odeljenja iz Aleksinca i Novog Sada“.\n„Artek“ je međunarodni dečji kamp smešten na Crnom moru u gradu Hurzufu na poluostrvu Krim, osnovan 1925. godine. Ekološki kamp pruža deci mogućnost bliskog kontakta sa prirodom u jednom od najlepših delova planete.\nkamp/naftna industrija srbije/učenici/đaci


Evro opet ispod psihološki važne granice od 1,26 dolara : Nadlanu.com\nEvro opet ispod psihološki važne granice od 1,26 dolara\nObjavljeno 27. jul 2006. / 00:00:00\nUprkos padu poslovnog poverenja u Nemačkoj, evro je juče na evropskom deviznom tržištu blago ojačao prema američkoj valuti i opet kotira ispod psihološki važne granice od 1,26 dolara. Indeks nemačke poslovne klime opao je u julu na 105,6 poena, ali je i dalje, kako navode analitičari, „robustan“, pa je to uticalo da evro zadrži i stabilan kurs prema jenu i drugim jakim valutama, izvestio je Rojters.\nVećina analitičara u Londonu procenjuje da u postojećim okolnostima postoje svi izgledi da Evropska centralna banka (ECB) 3. avgusta, na narednom sastanku bančinih čelnika, usvoji odluku o novom rastu bazne kamate, što bi išlo naruku deviznim trgovcima koji preferiraju evro. ECB će, kako se najavljuje, početkom avgusta uvećati postojeću baznu interesnu stopu za 0,25, na tri procenta i tako umanjiti osetnu kamatnu razliku koja sada postoji između zone evra i SAD. Evropsko tržište akcija juče je mirno poslovalo, sa nevelikim rastom cena, posle izveštaja o kvartalnom rastu zarada nekih kompanija i pojevtinjenju nafte.\nPanevropski indeks akcija FTSEurofirst 300 uvećan je minimalnih 0,22 odsto, na 1.318,37 poena i trenutno je oko šest procenata niži od rekordnog petogodišnjeg nivoa koji je zabeležen pre dve meseca. Berzanski mešetari tek bi trebalo ozbiljnije da odreaguju na smanjenje indeksa poslovne klime u Nemačkoj, tvrdi jedan broker iz Londona, uz opasku da su proteklih dana u centru pažnje poslenika na tržištu akcija u Evropi, SAD i Aziji, bili prvensteno podaci o zaradama kompanija u drugom tromesečju ove godine. (“Pregled”)


OVDJE ĆE PROVESTI OSTATAK ŽIVOTA: Pogledajte kako izgleda zatvor u kojem je smješten ratni zločinac Radovan Karadžić (VIDEO) – Mreza\nZatvorski kompleks je snimljen iz zraka te spolja i iz unutrašnjosti objekta.\nRatni zločinac Radovan Karadžić smješten je prije nekoliko dana u viktorijanski ostrvski zatvor u Velikoj Britaniji, gdje će provesti ostatak života, a na YouTubeu postoji snimak unutrašnjosti i spoljašnosti Karadžićevog “novog doma”.\nJedanaestominutni videosnimak objavljen je 1. oktobra 2019. godine s naloga “Abandoned Isle od Wight”, koji inače snima zatvore, napuštene kuće i druga zanimljiva mjesta na ovom ostrvu.\nZatvorski kompleks snimljen je iz zraka te spolja i iz unutrašnjosti objekta. Osim visoke ograde i bodljikave žice na vrhu, zatvor je okružen kamerama, kao i vanjskim čuvarima. Unutar zidina se nalaze zatvorske ćelije, kapela, bolnica, sportski centar, dvorište i slični objekti, piše Klix.ba.\nU ovaj zatvor Karadžić je prebačen nedavno iz drugog zatvora u Velikoj Britaniji zbog straha od moguće osvete muslimana s obzirom na to da je osuđen zbog ratnih zločina u Bosni i Hercegovini i genocida u Srebrenici. Procentualno je manje muslimana u ovom zatvoru, a osim toga, riječ je uglavnom o starijim, dementnim osobama te silovateljima i pedofilima.\nMediji su ranije objavili da će “zvijer iz Bosne” biti smještena u ćelije u kojima nema ni toaleta, a ovaj ratni zločinac se požalio porodici da su prostorije pune kancerogenog azbesta te da su mu uskraćena vjerska prava. Naveo je i da mu teško pada to što nema računar, jer ne može “kulturno da se uzdiže”, a što je imao u “haškom Hiltonu”.\nZatvor na ostrvu Wight u kojem je smješten Karadžić, radi od 1863. godine i nekada je važio za jedan od najstrožijih u zemlji. Ovdje su kaznu zatvora služili mnogi izuzetno opasni kriminalci, kao što su blizanci Kray, poznati po ubistvima, “jorkširski trbosjek” Peter Sutcliffe, Ian Brady, poznat, također, po ubistvima i silovanjima, Charlie Kraj, najstariji od tri brata koji su robijali zbog šverca kokaina, kao i mnogi drugi.\nKo koga laže: Kako je Sebija Izetbegović za 17 dana položila prvi ispit


Kakanjski zaštitni viziri pored BiH biće od pomoći i u Italiji - Akta.ba\n10.04.2020. 09:58 / Izvor: Akta.ba\nKakanjski zaštitni viziri od početka pandemija u našoj zemlji velika su pomoć i zaštita od prenošenja virusa Covid-19 u bolnicama, apotekama i kliničkim centrima širom BiH.\n"21. marta smo zatvorili firmu zbog nastale situacije vezano za situaciju oko Covid-19 pandemije. Niko nije otpušten niti je trebao biti, a preko vikenda smo razvili taj vizir i praktično već u ponedjeljak počeli s radom tako da nije ni bilo prekida. Sve aktivnosti smo usmjerili ka proizvodnji vizira i proizvode se od početka do kraja u našoj firmi, od laserskog isjecanja, štampe, termo obrade, te konačno sastavljanja", priča za portal Akta.ba Vahidin Goga direktor AVA Stara.\nU prethodnim danima proizveli su i isporučili više od 7000 vizira za bolnice, klinike, apoteke, BH Poštu, Hifa petrol, a u toku je izrada 2000 vizira za Grad Sarajevo koji će biti isporučeni kao pomoć bratskim gradovima Grada Sarajeva u Italiji među kojima je i Venecija, pa će kakanjski zaštitni viziri biti od pomoći i u najteže pogođenoj zemlji Evrope - Italiji.\n"Dnevno u jednoj smjeni, dakle za 8 radnih sati proizvedemo do 700 kom, pa je do sada proizvedeno i isporučeno preko 7000 kom", ističe on, dodajući da po potrebi taj broj može biti i dvostruko veći.\n"U cilju dodatne zaštite naših penzionera ali i svog terenskog osoblja, BH Pošta nam se obratila sa hitnim zahtjevom za isporuku zaštitnih vizira za terenske poštare iz naše proizvodnje. Za nepuna dva dana proizveli smo i isporučili 1000 vizira kako bi naši poštari, ali i najstariji članovi našeg društva, a to su oni koji su trenutno zbog situacije od Koronavirusa rizična grupa, bili dodatno zaštićeni. Svi poštari koje ste viđali širom BiH nosili su zaštitne vizire proizvedene u AVA star doo Kakanj", kazao je Goga.\n"Njih smo radili za N1 televiziju Sarajevo. Pogodne su kao fizička zaštita za sve objekte koje imaju pultove, kase, bilo kakav blizak kontakt s klijentima. Ovakve barijere potpuno sprečavaju kontakt svake vrste kupaca s radnicima. Otporni su na manje udarce, sva hemijska sredstva za čišćenje, alkohol itd", dodaje on.\n"Struka je rekla da je vizir veoma koristan i ako spasi samo jedan život biće više nego dovoljno. Ukoliko bude potrebe za dodatnom radnom snagom za praćenje potreba koje su trenutno jako velike, planiramo i zapošljavanje”, zaključuje Goga.\n"Upravo zbog toga se ističemo od ostalih, a scenografije koje smo napravili neke su od najvećih u BiH. Više podataka o tome kao i o nama i našoj firmi, te reference i slike radova možete naći na avastar.ba stranici", poručuje Goga.\nAVA Star d.o.o. Kakanj\nulica Željeznička broj 59 72240 Kakanj


Sećanje na Ferenca Fehera u Novom Sadu - Minority News\nNa Dan mađarske poezije, 11. aprila, novosadski Mađari su odali počast istaknutom vojvođanskom mađarskom pesniku, Ferencu Feheru, i tom prilikom na njegovu bistu položili vence.\nFerenc Feher rođen je na salašu u blizini Bačke Topole, ali grad je uvek smatrao svojim domom. Tokom karijere objavljivao je u svim jugoslovenskim mađarskim glasilima, izdao je 22 knjige, a svojim prevodilačkim radom gradio je most između većinskog i mađarskog naroda. Duh njegovih aktivnosti i danas se može osetiti. Piroška Š. Čaki, univerzitetska profesorka u penziji kaže: „Mnogih se sećamo povodom dana mađarske poezije i za mene predstavlja posebnu radost što se mi ovde na južnim krajevima prisećamo vojvođanskih mađarskih pesnika. Osim akademskih mađarskih pesnika, veoma su važni i oni pisci koji su svojim radom mnogo učinili u interesu ovdašnjih Mađara.”\nSećanje na pesnika i polaganje venaca organizovao je novosadski odbor SVM-a. Lenke Erdelj, predsednica SVM odbora u Novom Sadu, ukazala je da delovanje Ferenca Fehera može da bude primer i za pedagoge. „On im poručuje da vojvođanski pesnici i književnici predaju svoja dela deci kako bi zajedno zavoleli čitanje i priču i kako bi sačuvali ove kulturne vrednosti koje negujemo, a isto tako, kroz prevode, i one kulturne vrednosti koje neguju drugi sa kojima živimo. Na taj način narodi i manjine koje ovde žive mogu da nas upoznaju, da upoznaju naše pisce, književnike i našu kulturu”, rekla je Lenke Erdelj.\nFoto: Mađar so\nOznake:\tDan mađarske poezije, Ferenc Feher, Mađarska zajednica


CDT: Za socijalna davanja potrošeno 8,3 miliona eura - Vijesti.me\nU Crnoj Gori je za socijalna davanja za mjesec potrošeno skoro 8,3 miliona eura, pokazuju podaci Ministarstva rada i socijalnog staranja, objavljeni u posljednjem izvještaju u skladu sa Zakonom o finansiranju političkih subjekata i izbornih kampanja, saopšteno je iz Centra za demokratsku tranziciju (CDT).\nKako podsjećaju iz CDT-a, Ministarstvo je u izbornoj kampanji obavezno da prikuplja i petnaestodnevno objavljuje analitičke kartice sa podacima o iznosu, broju korisnika, vrstama i primaocima svih oblika socijalne pomoći.\n“U odnosu na januar 2016. godine kada je za socijalne nadoknade potrošeno 6,9 miliona eura, sredstva za isplatu socijalnih naknada su sada uvećana za više od tri miliona eura”, navode iz CDT-a.\nKako su rekli, značajno su povećana sredstva koja se izdvajaju za naknade po osnovu rođenja troje i više djeca, dok se može primjetiti smanjenje broj korisnika materijalnog obezbjeđenja.\n“Kada su u pitanju vrste socijalne pomoći najviše je izdvojeno za naknade po osnovu rođenja troje ili više djece – 5,2 miliona, dok je za dodatak za njegu i pomoć izdvojeno milion eura”, kaže se u saopštenju.\nZa materijalno obezbjeđenje potrošeno je 742 hiljada eura, 254 hiljade za ličnu invalidninu,dok je 244 hiljada eura izdvojeno za naknade po osnovu rođenja djeteta, a 241 hiljada za dodatak za djecu.\n“Iako Agencija za sprječavanje korupcije nadzire da li se ovi podaci objavljuju i dokumentaciju dostavlja skupštinskom Odboru za primjenu izbornih zakona, i dalje nema informacija o tome na koji način se kontroliše potrošnja sredstava za socijalna davanja i da li je ta potrošnja u okviru planirane”, kazali su iz CDT-a.\nAjsadpolako 2 godine i 2 mjeseca\nOvo sto su ženama dali penzije sad ce ukinut posle izbora to se oseca u vazduhu :D\ntreba izdati bilten sa svim imenima koji dobijaju socijalna primanja To nije sramota Sramota je kad znamo da dobijaju oni kojima to ne pripada, ili pripada za glas! Bilo bi vise para u kasu kad bi se ovo objelodanilo!


OD FIRENCE DO BEOGRADA BICIKLOM: Italijan vozi za izgradnju dva vrtića u Srbiji! | Serbiantimes.info\nSvi su mislili da će sa prvim snegom sesti u automobil i vratiti se odakle su došli, ali njihova ljubav prema selu srušila je sve predrasude!\nPosted by Serbian Times on Friday, May 14, 2021\nFoto: Printscreen / Novak Djokovic Foundation\nRelated Topics:Novak ĐokovićHumanitarna akcijaItalijaVolfango Pođi


Frizerski kurs Beograd - Beton Hala Beograd\nFrizerski kurs Beograd\nAko odaberete najbolji frizerski kurs Beograd, budite sigurni da će vam on pomoći će vam da naučite sve tajne vrhunskih frizera i naučite kako da ih primenite u svom poslu. Obezbedite sebi najbolji frizerski kurs gde vas očekuje puno izazova, učenja i druženja u kojima ćete zaista uživati. Predstavljamo vam akademiju Panjković koja nudi najkvalitetniji frizerski kurs Beograd gde ćete dobiti najbolju moguću obuku kada je frizerski kurs Beograd u pitanju.\nGde god da se nalazite možete upisati frizerski kurs Panjković koji iza sebe ima veliki broj uspešnih frizera koji su pohađali njihovu obuku i danas važe za izuzetne frizere. Ono što možete očekivati, jeste pažljivo planiran frizerski kurs koji ćete uz Mikija Panjkovića sa lakoćom savladati.\nMiki Panjković svoje zanat usavršio je u najboljim američkim školama, nakon čega je rešio da svoje znanje prenese u naš region i tako doneo nešto sasvim inovativno kod nas. Probudite svoju kreativnost uz najbolji frizerski kurs Beograd gde vas očekuje kvalitetna obuka i prijatno druženje sa drugim učenicima.\nKurs za frizera omogućuje vam siguran uspeh i posao koji će se uvek razvijati gde god da se nalazite. Kurs za frizera na akadamiji Panjković baziran je na teorijskoj i praktičnoj obuci koja je pažljivo osmišljena u cilju što boljeg razumevanja za svakog koraka u poslovanju. Bilo da imate iskustva u frizerskom poslu ili ne, kurs za frizera na akademiji Panjković je tu da vam pokaže sve tajne najboljih frizera u svetu.\nKurs za frizera danas se svrstava u najtraženije kurseve u regionu, zato ne propustite priliku da naučite sve tehnike frizerskog sveta i izgradite brend za sebe. Uživajte u svom poslu i neograničenoj zaradi, kao i mogućnosti da svoj posao radite bilo gde u svetu.\nKurs za frizera na akademiji Panjković podrazumeva:\nOmogućava učešće na modnim eventima\nKurs za frizera i njegova cena formiraju se prema odabiru škole, kvalitetu materijala sa kojim radite, itd. Adakemija Panjković pruža vam mogućnost rada sa vrhunskom kozmetikom, kao i kompletnu obuku kako teorijsku, tako i u vidu prakse na pravim modelima. Ostvarite pun potencijal kada je kurs za frizera cena u pitanju i odaberite akademiju Panjković koja će vam otvoriti mnoga vrata do uspeha.\n-Cena kursa za ženskog frizera na akademiji Panjković iznosi 245€ na mesečnom nivou.\n-Cena kursa za ženskog frizera na akademiji Panjković iznosi 200€ na mesečnom nivou.\nUživajte u svojoj kreativnosti koju će vam probuditi frizerski kurs Beograd na akademiji Panjković i ne propustite priliku da susavršite svoje znanje i upoznate se sa svim tajnama pravih profesionalaca frizerskog sveta. Ako ste kreativna osoba i imate uvek inovativne ideje, frizerski kurs Beograd na akademiji Panjković biće stepenik više ka vašem uspehu.\nMi verujemo da ćete biti bogatiji znanjem, iskustvom i ambicijom da vaš posao svakodnevno raste. Važno je da imate želju, a sve ostalo prepustite akademiji Panjković.\nSve dodatne informacije o kursu možete dobiti pozivom na broj 063/60-80-93 ili ih kontaktirajte putem mail-a office@akademijapanjkovic.rs.


Bliža saradnja sa Novim Pazarom - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Sandžak Novi Pazar Bliža saradnja sa Novim Pazarom\nOd Redakcija - 25. Maja 2013. 0 128 Podeli na Fejsbuku\ntweet Kragujevac je juče ugostio karavan “Zaljubi se u Novi Pazar”, a u zgradi gradske uprave susreli su se predstavnici dva grada.\nKLJUČNE REČIDobrica Milovanovicdzemaludin paucinaceu progreshasanaginicakancelarija za mladekragujevacnovi pazarregionalno pozoristesandzakseadetin mujezinovicSlavica djordevicSlavica KominacZaljubi se u Novi PazarZlatko Milic PODELI\ntweet Prethodni tekstPerinatalna zdrastvena zaštita uskoro u Novom PazaruSledeći tekstVranjanci se zaljubili u Novi Pazar Redakcija\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


August 2018 – Klub Džepovi Prirode\nVrhovi Maljena 8.09\n„Kad mjesec iza leđa suncu ode, Ja živim svoje snove u Džepovima Prirode“… Maljen, pitom a divlji. Divljina mu se najviše ogleda u mnogobrojnim usecima i kanjonima potoka i rečica. Pitom je u savršeno uklopljenim livadama i šumama, koje jedni drugima uvek iznova daruju zanosnu lepotu. Prošetati do nekog od vrhova i baciti pogled na\nPokaži mi pesmom, 2.09-Gradac i Brankovina\n„Kad mjesec iza leđa suncu ode, Ja živim svoje snove u Džepovima Prirode“… Reka Gradac i Brankovina Nedelja,2.09 Polazak u 7h sa parkinga u Sarajevskoj ulici(ugao sa Drinskom).Okupljanje u 6,45h. http://www.google.com/maps/search/44.8000746,20.4508596. Vozićemo se delom Ibarske magistrale, do Ćelija, potom preko Lajkovca i Valjeva do sela Brankovina. Udaljeno je od Valjeva oko 11km. Stižemo oko 9h.\n„Kad mjesec iza leđa suncu ode, Ja živim svoje snove u Džepovima Prirode“… Jablanik-dodir topline 1274m Jablanik pripada vencu Valjevskih planina i praktično se nastavlja na Povlen. Taj niz na kratko prekida prevoj Debelo Brdo, odakle i krećemo na pešačenje. Debelo Brdo često pohode magle, tiho se zavlačeći u sve ispuste, rupe, udoline i tako\nU okrilju Podbukovlja-Drugi rođendan Džepova Prirode Maljen, pitom a divlji. Divljina mu se najviše ogleda u mnogobrojnim usecima i kanjonima potoka i rečica. Pitom je u savršeno uklopljenim livadama i šumama, koje jedni drugima uvek iznova daruju zanosnu lepotu. Prošetati do nekog od vrhova i baciti pogled na okoliš, znači biti privilegovano čeljade, koje gleda\nPopusti za članove kluba Džepovi Prirode u prodavnici Iglu Šport\nA sada i zvanično. Svim članovima „Kluba Džepovi Prirode“ smo obezbedili dobijanje „Iglu Šport kartice“ koja omogućava povoljnosti pri kupovini u prodavnici Iglu Šport, u Uzun Mirkovoj 10 u Beogradu. Potrebno je da dođete u Iglu Šport prodavnicu i da sa sobom ponesete člansku knjižicu sa plaćenom članarinom za tekuću godinu i ličnu kartu. IGLU


DŽONSON ĆE POSLATI PARLAMENT KUĆI: Najvažnije političko telo u Britaniji uskoro se RASPUŠTA, OVO je glavni uzrok\nProtest oodrške Bregzitu ispred parlamenta, Foto: AP\nPortparol vlade Džejms Slek rekao je da će parlament biti raspušten ili suspendovan na kraju radnog dana, prenosi AP\nObjavljeno: 09.09.2019. 13:34h\nBritanski premijer Boris Džonson ranije je najavio da će "poslati kući" poslanike tokom nedelje.\nOn je izrazio danas uverenje da je moguće postići dogovor Bregzitu, kako bi Velika Britanija izašla iz članstva u Evropskoj (EU) do 31. oktobra, javila je agencija AP.\nDžonson je irskom premijeru Leu Varadkaru u Dablinu rekao da je moguć dogovor o "bekstopu" (backstop), mehanizmu koji treba da obezbedi da izmedju Severne Irske i Irske ne bude takozvane "tvrde granice" posle Bregzita.\nVaradkar je pre sastanka sa britanskim premijerom rekao da EU za sada nije dobila nijednu "realističnu"ponudu od Londona o pregovorima o Bregzitu.\n- Otvoreni smo za ponude ali one treba da budu realistične. Za sada nismo dobili nijednu takvu ponudu - rekao je irski premijer koji se od ranije zalaže za "bekstop".\nDŽONSON SE HVATA ZA POSLEDNJU SLAMKU SPASA: U Britaniji je danas VAŽAN DAN, zbrka oko BREGZITA ni blizu rešenja\nUSTAVNA SRAMOTA U VELIKOJ BRITANIJI: Džonson objasnio zašto će na PRLJAV NAČIN da raspusti parlament, svi u čudu!\nSuspenzijom parlamenta se ograničava mogućnost parlamenta da zaustavi Džonsonove planove o Bregzitu.\nBoris DžonsonBregzitBritanski parlamentVelika BritanijaRaspuštanje parlamentaBekstopSeverna IrskaEvropska unija\nbacili se na dela\nBRITANCI POLUDELI ZBOG BELORUSIJE: Odlučili su da ima prirede 1 tešku meru, sve više se ZAHUKTAVA!\nMAJKA IZ NIŠA JE PODVODILA SVOJU MALOLETNU ĆERKU A SADA JE DOŠLO DO ŠOK PREOKRETA: Evo šta će sa njom biti!\nKATARINA GRUJIĆ OBJAVILA FOTKU SA IZGREBANIM AUTOM I ISPROZIVALA POČINIOCA: Što pre se uputi u policiju! (FOTO)\nHOROR U PANČEVU, KRVOLOČNI PAS U ŠKOLI NASRNUO NA DETE! Majka je pokušala da ga izvuče iz čeljusti besne životinje


Situacija gora nego ikada - U TK veći broj zaraženih nego u jeku pandemije\nSituacija gora nego ikada – U TK veći broj zaraženih nego u jeku pandemije\nU Tuzlanskom kantonu, koji je posljednjih dana, pored Zeničko-dobojskog kantona, jedno od najvećih žarišta koronavirusa, danas je potvrđeno pet novozaraženih. Ukupan broj aktivnih slučajeva je 57, a među njima je jedna osoba koja hospitalizirana na UKC-u Tuzla.\nDirektor Kantonalne uprave civilne zaštite TK Zoran Jovanović smatra da se pokazalo da je popuštanje mjera bilo preuranjeno te da je u tom kantonu trenutno broj zaraženih veći nego u najvećem jeku pandemije koronavirusa, prenosi Fena.\n“Mi i danas imamo primjere zemalja koje su prije nas zahvaćene pandemijom, gdje još uvijek koronavirus nije nestao. Mi smo odjednom odlučili na svoju ruku krenuti s prestankom stanja prirodne nesreće”, stav je Jovanović.\n“Građani se više ne pridržavaju ni onih mjera koje su ostale obavezne i još uvijek su na snazi, a to su maske u zatvorenom prostoru i fizička distanca. Stoga stalno apeliram na građane da se pridržavaju mjera, jer naredbe kriznih štabova nisu bezveze propisane”, poručio je direktor Kantonalne uprave CZ TK.


Namirnice koje izazivaju nadimanje stomaka - Mediflora\nPostoje namirnice koje su lagane i osvežavajuće, pa se samim time čine kao idealan zalogaj. Ipak, one mogu da prouzrokuju nadimanje stomaka.\nMešavina orašastih plodova i grožđa\nIako se čini kao zdrava grickalica jer je puna orašastih plodova i voća bogatog vlaknima, ova mešavina i nije najbolji izbor.\nBaš kao i čips ili štapići, i ovo je prepuno soli koja privlači vodu što dovodi do toga da vaše telo zadržava tu vodu, a pritom ste i naduti.\nAko imate problema sa apsorpcijom fruktoze, sušeno voće u ovom miksu samo pogoršava problem i može da prouzrokuje nadimanje stomaka.\nPovrće kao što je brokoli, karfiol, kupus\nBrokoli, karfiol i kupus mogu da izazovu probleme s nadutošću jer neki ljudi malo teže vare ovo povrće.\nNema bolje poslastice od sladoleda, ali i on može da prouzrokuje nadimanje stomaka. Problem je u laktozi, mlečnom šećeru koji može da bude uzrok gasova u stomaku čak i ako nemate problem sa intoleracijom na laktozu.\nIako zvuče primamljivo, alkohol u njima može da prouzrokovati nadutost, a ako pijete nešto jako slatko poput pina kolade, telo će početi da stvara gasove.\nNa odmoru je ponuda jela obično ograničena na nešto prženo i nezdravo, pa mnogi sa sobom nose proteinske pločice kako bi izbegli brzu hranu.\nNaravno, to je dobar izbor dugoročno i brzu hranu dobro je izbegavati, ali većina tih pločica sadrži soju koja prouzrokuje gasove, a sadrži i oligosaharide, šećere koje telo teško probavlja. Oni se talože u trbuhu i prouzrokuju nadustost.\nMehurići u ovim pićima prouzrokuju nadutost i otečenost, tako da je uvek je bolji izbor obična voda.\nKategorija: Varenje 25 marta, 2022\nPreviousPrevious post:Kandida kod deceNextNext post:Osnovni uzroci glavobolje


BORIS JOHNSON – BHDINFODESK\nTag : BORIS JOHNSON\nby Editor 27/03/2020 27/03/2020 0378\nBritanski premijer Boris Johnson objavio je na svom Twitter profilu da je u toku protekla 24 sata razvio ‘blage simptome, povišenu temepraturu i uporan kašalj’....\nUrednik BiH Info Desk 09/02/2018\nby Urednik BiH Info Desk 09/02/2018 0329\nWinston Churcill je jednom rekao da “Balkan stvara više istorije nego što može podnijeti”. Svi koji prošetaju ulicama Baščaršije u Sarajevu, kao što sam to...\nKO JE BORIS JOHNSON: Novinar, ekscentrik i praunuk turskog ministra koji je ubijen na stravičan način!\nBHD Info Desk Administrator 05/04/2017\nby BHD Info Desk Administrator 05/04/2017 0583\nMinistar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Igor Crnadak sastat će se danas u Sarajevu s državnim tajnikom za vanjske i Commonwealth poslove Ujedinjenog Kraljevstva Velike...


U Boru je osnovan novi ženski košarkaški klub - Bor 030\n18. septembra 2021. | 23:00\nNaslovna Bor - grad šampiona U Boru je osnovan novi ženski košarkaški klub\n11.10.2018. | 14:54\nPočetkom septembra ove godine KK “Zicer” je na inicijativu devojaka iz Bora oformio žensku seniorsku selekciju koja je sačinjena isključivo od borskih košarkašica na čelu sa trenerom Dejanom Jakovljevićem, koja će se takmičiti u Prvoj ženskoj regionalnoj ligi “Jug B”, inače trećem po rangu u ženskoj košarci.\nU timu se nalaze igračice koje imaju dosta potencijala, a pored njih u novom ženskom košarkaškom timu nalaze se i iskusnije igračice koje su se vratile na poziv trenera Jakovljevića. Pored ženske seniorske ekipe, formirane su i mladje selekcije (mladje pionirke i nekoliko kadetkinja), koje iz dana u dan brojčano rastu.\n“Cilj ove prve sezone je da vidimo gde smo i koliko možemo. Takođe, pokušaćemo da ostvarimo nekoliko pobeda i izbegnemo začelje tabele”, izjavio je trener Jakovljević koji se posle višegodišnje pauze zbog privatnih i poslovnih obaveza vratio trenerskom poslu.\nKako ističu iz novog ženskog košarkaškog kluba najveći problem predstavlja to što su se okupili dosta kasno, svega mesec dana pred početak prvenstva, pa se postavlja pitanje koliko će tim imati snage kada krene takmičarski deo sezone. U klubu veruju da će dobrim radom doći i pobede, a sa pobedama i dobra atmosfera u timu.\n“Najveci problem su nam finansije, jer do kraja ove godine naše selekcije neće dobiti ni dinar za takmičenja, a da ne pričamo o bilo kakvom plaćanju igračica i trenera. Sve igračice, zajedno sa mnom igraju iz velike ljubavi prema košarci. Nadamo se da će sledeće godine naš klub dobiti značajnija sredstva za ove devojke od strane grada Bora, koje su isključivo iz Bora i imaju veliki želju da se bave košarkom i predstavljaju naš grad”, zaključio je prvi trener ŽKK ”Zicer”.\nSezona počinje 13. oktobra i u prvom kolu ekipa iz Bora gostovaće u Kruševcu protiv ekipe ŽKK ”Bagdale”.\nŽensku seniorsku ekipu KK “Zicer” iz Bora u sezoni 2018/2019 godine činiće: Spasić Tamara (kapiten ekipe), Golubović Tamara, Denić Dragana, Jeremić Bojana, Piljević Aleksandra, Poledica Miljana, Bekan Tamara, Živić Katarina, Živić Magdalena, Milošević Tijana, Terzić Jelena, Ristić Marija, Šćopić Mihajlović Dragana, Milićević Ivana i Filipović Katarina.


Terme Čatež - Ulaznica za zimsku termalnu rivijeru- Super akcija u martu - Megabon\nTerme Čatež - Ulaznica za zimsku termalnu rivijeru- Super akcija u martu\nSlovenijaČatež ob SaviTerme Čatež - Ulaznica za zimsku termalnu rivijeru- Super akcija u martu\n2006 RSD826 RSD\nPlaćanje odmah 83 RSD\nPlaćanje ponuđaču 743 RSD\nPonuda se može iskoristiti do 31. 3. 2020 (od ponedeljka do nedelje)\nPreostalih 6,29 € plaćate direktno ponuđaču\nUlaznica (čip kartica) u zimskoj Termalnoj rivijeri služi za ulaz, izlaz i orman


Ozbiljno upozorenje iz Gugla: Intel napravio veliki propust - Vijesti.me\nPROBLEMI SA PROCESORIMA\nOzbiljni sigurnosni propusti na kompjuterskim procesorima Intela i drugih proizovđača čipova mogli bi da omoguće zloupotrebe lozinki i drugih osjetljivih podataka iz memorije sistema, saopštili su stručnjaci tehnološke kompanije Gugl.\nGugl je objelodanio ove propuste ubrzo pošto je firma Intel saopštila da radi na nalaženju zakrpe za njih. Intel je naveo da prosječni korisnik kompjutera neće osjetiti znatnija usporenja pošto je nedostatak popravljen.\nI Intel i Gugl su saopštili da su planirali da objave da postoje propusti iduće nedjelje kada za njih budu raspoložive zakrpe. Međutim u ovom slučaju Intel je bio primoran da otkrije ovaj problem juče kada je o njemu izvjestio britanski tehnološki sajt Redžister (The Register).\nTehnološke kompanije obično ne otkrivaju detalje o bezbjednosnim problemima dok ne budu raspoloživi načini da se oni riješe tako da hakeri ne bi dobili informacije kako da iskoriste greške, navodi agencija AP.\nGugl je saopštio da propusti takođe pogadjaju druge procesore i uredjaje i operativne sisteme koje oni koriste.\nIako je Intel naveo rivalsku firmu AMD među kompanijama sa kojima radi da riješi problem, AMD je u saopštenju navela da vjeruje da su njeni čipovi sigurni jer koriste drukčiji dizajn.\nBritanski tehnološki vebsajt Redžister objavio je da su na samom početku 2018. milioni korisnika Vindous (Windows), Linuks (Linux) i Mak ( Mac) računara širom svijeta u problemu zbog velikog i ozbiljnog propusta u dizajnu Intelovih čipova zbog koga su Majkrosoft (Microsoft), Linuks i Epl (Apple) prinuđeni da ažuriraju svoje operativne sisteme, prenio je na svom Tviter nalogu Povjerenik za informacije od javnog značaja Srbije.\nIako Intel još uvijek nije objavio detalje o ovom propustu, vjeruje se da on utiče na čipove u milionima računara.\nUprkos embargu nad informacijama o propustu, neki detalji su isplivali. Ono što je za sada jasno jeste da je bag na nivou hardvera prisutan u modernim Intelovim procesorima koji su proizvedeni u posljednjih deset godina. On omogućava programima da čitaju sadržaj iz memorije kernela, što uključuje lozinke i login ključeve.\nKoliko će biti usporenje zavisi od procesora i od zadate radnje. Sajt Redžister tvrdi da bi performanse mogle da budu pogodjene između pet i 30 odsto, ali ima dokaza koji ukazuju da bi usporenja mogla da budu i veća. Još treba detaljno da se testira da li ovo utiče na svakodnevne radnje kao igre igrica ili pretraživanje interneta.\nOtkriće ovih propusta dolazi u vrlo lošem trenutku za Intel, navodi tehnološki sajt Engedžet (www.engadget.com). Posle višegodišnje ubjedljive prednosti u bezbjednosti Intel je sada suočen sa jakom konkurencijom od AMD-evog Rajzena (Ryzen) i Epikovih procesora.\n"Posljednja stvar koja mu treba je bezbjednosna rupa koja ne samo da zahtjeva izmjene u dizajnu nego bi mogla da uspori takoreći sve čipove koje Intel prodaje kada se uspostave zakrpe", navodi Engedžet.\nA da nisu to namjerno napravili pa ih otkrise dusmani