Partizan-bez-publike-protiv-Moldea | MTELCG\n20.08.2019. | 16:46\nPreoštra kazna Partizanu, takozvanom "višestrukom povratniku/prestupniku", kada je reč o standardima Evropske fudbalske unije (UEFA), za sada, ostaje na snazi.\nZbog zastave sa "keltskim krstom", što se u Evropi smatra iskazom neonacizma, kao i povika na račun fudbalera Malatije i nekadašnjeg igrača Crvene zvezde Mičela Donalda "pi*** ciganska", što je shvaćeno kao "izliv rasizma", UEFA je kaznila Partizan sa čak dve utakmice igranja evropskih mečeva pred praznim tribinama i novčano 24.250 evra.\nTo znači da će igrači Partizana u četvrtak uveče u Humskoj biti uskraćeni za podršku sa tribina u prvoj utakmici 4. kola kvalifikacija za Ligu Evrope protiv norveškog Moldea.\nUEFA gleda SVE i kažnjava zbog SVEGA\n"NA TAJNOM ZADATKU": Grobari pod lupom "insajdera" organizacije FARE\nPravni tim Partizana krenuo je u pravnu borbu, međutim, odlučeno je da se zahtev Partizana o privremenoj suspenziji kazne odbaci, što znači da crno-beli u četvrtak protiv Moldea neće imati pomoć sa tribina.\nOvo nije i kraj pravne borbe po ovom pitanju. Naime, žalbeni postupak se nastavlja, a ako kazna bude prepolovljena, čemu se nadaju na Topčiderskom brdu, Partizan će naredni evropski meč kao domaćin igrati pred navijačima. U slučaju da prebrodi Molde to bi bilo u grupnoj fazi Lige Evrope.\nAli, ako UEFA ostane pri kazni od dve utakmice, onda će Patizan prvu utakmicu kao domaćin u grupnoj fazi Lige Evrope igrati pred praznim tribinama ili, ako ne prođe u grupnu fazu, ta kazna će se preneti u narednu sezonu (u kvalifikacije za jedno od dva evropska takmičenja ako se Partizan plasira).\nTV PRENOS PARTIZAN - MOLDE\nUtakmicu će u četvrtak prenositi RTS.\nPartizan se do sada naplaćao kazni zbog nedoličnog ponašanja navijača, odnosno ponašanja suprotno onim koji rigorozna UEFA prašta.\nI ne samo da se naplaćao kazni, nego je jednom i bio izbačen iz Evrope. Pre 12 godina Partizan je bio izbačen iz Evrope (posle incidenata sa navijačima protiv Zrinjskog u Mostaru), iako su momci na terenu tada pošteno uradili posao i već se bili kvalifikovali u narednu rundu takmičenja.\nNesumnjivo je da je ovoga puta kazna UEFA preoštra i preterana. Ipak, mora se znati da Partizan ima "debeo dosije" u UEFA i da je stoga i ova kazna izrečena na osnovu ranijih "grehova".\nPoslušajte šta je tim povodom u emisiji TV Arena sport u ponedeljak uveče rekao trener Savo Milošević i kakvu je poruku imao za "navijače":\n"Otkako sam u Partizanu (kao trener) ponavlja se ova situacija već treći put. To je prosto neverovatno, nekad pomislim da se to radi sa namerom, sa jasnim ciljem da se uništi klub, nemam drugačije objašnjenje. Jer, ako znate i svesni ste toga da takve stvari mogu žestoko da oštete klub a ipak ih radite onda ih radite sa namerom. Ako je to tako, onda tu nema pomoći, onda je bolje da igramo bez publike, bolje po nas. Jer je sledeća kazna TRI GODINE van Evrope. Ako je to tako, onda bolje da su nas kaznili pet utakmica bez publike, znamo da smo sami sa sobom".\nDotakao se i Moldea, protivnika u 4. kolu kvalifikacija za Ligu Evrope:\n"Analiza Moldea je pokazala da je to ekipa koja je sklona da podlegne pritisku sa tribina. To je mogao da bude naš veliki adut u četvrtak a sami smo ga sebi izbacli bez ruku".\nPartizan je pre dve sezone takođe bio kažnjen suspenzijom stadiona od strane UEFA. "Parni valjak" se tada našao u sličnoj situaciji, jer je prvi meč plej-ofa za Ligu Evope igrao bez navijača protiv Videotona, a kasnije je u grupnoj fazi ugostio Dinamo iz Kijeva, takođe bez publike.\n20.09.2019. | 08:55 0\nU nedjelju će biti odigran 161. derbi meč Partizana i Crvene zvezde. Mi vam pred taj duel donosimo stvari iz...\n20.09.2019. | 08:03 photo 0\n20.09.2019. | 08:02 photo 0


Помама међу америчким богаташима; дају милијарде долара за потрагу за „леком против смрти“\nPomama među američkim bogatašima; daju milijarde dolara za potragu za „lekom protiv smrti“\nLUDI naučnici, špekulanti, prevaranti i istinski geniji – svi su se okupili na Zapadnoj obali SAD i traže „kartu za putovanje u besmrtnost“ za novac američkih milijardera.\nTolike sume se troše na najfantastičnije moguće i apsolutno tajne eksperimente sračunate na produžavanje ljudskog života. Ali, kakve su perspektive takvih istraživanja?\nPre četiri godine su tvorci Google Sergej Brin i Lari Pejdž investirali milijardu dolara u kompaniju Calico. Njen puni naziv je „Kalifornijska kompanija Život“.\nTadašnji rukovodilac Google Ventures Bil Maris objavio je da će Calico produžiti čovekov vek na najmanje 500 godina. Novine u tada o tome pisale u stilu „Google će uskoro hakovati samu smrt“\nU kompaniju Calico uloženo je preko milijardu dolara, ali je njeno funkcionisanje – potpuna tajna.\nNjena glavna laboratorija je u podzemnom bunkeru negde na periferiji San Franciska. Njeni saradnici nigde ne objavljuju svoje naučne radove.\nTo je izazvalo i podozrenja i ljubomoru.\nŠef odeljenja Nacionalnog instituta za starenje, Filip Sijera, rekao je: „Mi želimo da znamo šta oni tamo rade. Tada bismo mogli da sa njima sarađujemo ili da sami radimo na drugim pravcima. Oni su istraživačka laboratorija, dakle – šta oni tamo rade?“\nU Calico su okupljeni poznati genetičari, biolozi i stručnjaci za veštačku inteligenciju. Jedino se zna da eksperimentišu sa jednom vrstom rovaca koji ne osećaju bol, ne oboljevaju od raka i žive deset puta duže od od svojih srodnika.\nBesmrtnost je najpomodniji trend u Silikonskoj dolini. Dugovečnošću i „večnim zdravljem“ se bavi i mnoštvo startapova.\nČak je ustanovljena nagrada „Dugovečnost Palo-Alto“ koja donosi pola miliona dolara svakome ko bitno produži život nekog sisara.\nDirektor za inženjering u kompaniji Google Rej Kurcvejl, kome je 69 godina, nikako ne može da se pomiri sa očevom smrću, pa čuva sve što je posle njega ostalo. U nadi da će kad-tad stvoriti njegov virtuelni avatar. Zapravo, on računa da će naučnici uskoro biti u stanju da čovekov intelekt presele u neku „nebiološku strukturu“.\nOvo, po njegovom uverenju znači: da telo može nestati, a da ličnost ostane barem u kompjuteru. Kurcvejl se čak nada da će moći da sa svojim ocem „živi večno u istom informacionom oblaku“.\nKurcvejl je testamentom već odredio – ako nauka ne bude dovoljno brza – da bude položen u tečni azot, a da – čim to tehnologije omoguće – bude odmrznut da bi bio „uzet“ njegov mozak.\nI jedan od osnivača Oracle – Lari Elison – dao je 335 miliona dolara za istraživanje problema starenja.\nČuveni američki biolog Dejvid Botštejn objavio je da se rezultati sličnih istraživanja mogu očekivati tek kroz deset ili više godina.\nOzbiljni gerontolozi iz Čikaga traže ulaganje od 65 miliona dolara da bi utvrdili da li „metformin“, lek za dijabetičare, zaista može da produži mladost.\nU igru su se uključili i prevaranti. Jedan od njih, izvesni Džun Jun, objavio je da je starenje kodirano i da je moguće dešifrovati taj kod. Samo treba u to uložiti dovoljan novac.\nKompanija „Ambrozija“, čiji je osnivač lekar Džes Karmazin, svojim klijentima daje specijalne transfuzije krvi mladih osoba. Medicinski efekti nisu dokazani, ali njihovi klijenti veruju da ih to zaista podmlađuje.\nJedna takva „transfuzija“ plaća se 8.000 dolara.\nPravih rezultata u ovoj američkoj bici za besmrtnost zasad nema. I milijarderi umiru od raka i stradaju od dementnosti.\nČinjenica je da dugo žive i engl.kraljevska obitelj,i Soroš,Rotšildi,i vrhunski glavonje!Znači da njihovi tajni laboratoriji daju neke rezultate.


Srpskim fudbalerima otkaz u Sloveniji, odbili smanjenje plate | Mondo Portal\n12. jul, 09:38\nSrpskim fudbalerima otkaz u Sloveniji, odbili smanjenje plate 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n08.05.2020. / 22:03 22:16\nAutor Izvor mondo.rs Nebojša Marković 08.05.2020. / 22:03 22:16\nolimpija slovenija fudbal


„Apple je digitalni vampir“ - B92\n„Apple je digitalni vampir“\nGitarista èuvene grupe The Who, Pit Taunsend, smatra da je posao iTunesa da pomaže mladim bendovima, umesto da „kao kakav vampir pije krv starim muzièarima“.\nIzvor: BBC subota, 5.11.2011. | 09:08\nKritiku Applea gitarista je izneo na muzièkom predavanju „John Peel“ na BBC kanalu 6 koji nosi ime legendarnog britanskog DJ-a.\nTaunsend se takoðe izjasnio protiv neovlašæenog preuzimanja podataka i smatra da „internet uništava autorska prava kakva su nam do sada bila poznata“.\n„Reè 'deljenje' (share) svakako znaèi davanje neèega što ste sami zaradili ili ga barem platili“, smatra on.\nÈuveni roker nabrojao je osam usluga koje izdavaèke kuæe tradicionalno nude umetnicima poput ureðivaèkih smernica i „nege kreativnosti“.\n„Da li postoji ijedan dobar razlog, osim tog što se iTunes nalazi na 'divljem zapadu' internet sveta Facebooka i Twittera, da se ne pružaju barem neke od tih usluga umetnicima èija dela upija kao digitalni vampir i to sa ogromnom provizijom?“, pita se Taunsend.\nApple bi trebalo da zaposli 20 „lovaca“ na talente iz „industrije muzièke produkcije koja je na izdisaju“ kako bi dala prostora novim ljudima i finansijsku i marketinšku podršku najboljima od njih, kaže Pit.\nGitarista takoðe smatra da ljudi koji preuzimaju njegovu muziku ne plaæajuæi je „mogu da doðu i ukradu bicikl njegovog sina, kad su veæ tako poèeli“.\nInaèe, preko iTunesa se obavi 75 odsto svih legalnih preuzimanja.\n„Ako se neko pretvara da nešto što sam ja stvorio treba da bude dostupno svima i to besplatno... Pitam se šta se desilo sa ljudskim moralom i socijalnom pravdom“.\nMeðutim, on je takoðe poruèio publici: „Vrlo je nezgodno zagovarati vrednost autorskih prava sa pozicije nekoga ko je bogat kao ja. Ipak, sve sam radio kako treba“.\n„Kreativna osoba bi više volela da njenu muziku neko ukrade i uživa u njoj, nego da je ignoriše. To je dilema za svaku stvaralaèku dušu: on ili ona bi pre gladovali i bili slušani, nego dobro jeli i bili ignorisani“, smatra on.\nGitarista je govorio i o DJ-u Džonu Pilu (John Peel) koji je umro 2004. navodeæi ga kao primer posveæenosti slušanju muzike i traženju perspektivnih muzièara.\n„Nekada je puštao muziku koju niko nikad ne bi pustio na radiju, ali ju je uporno slušao i emitovao svake nedelje. Publika je veæ bila upuæena koliko je bio u stanju da napravi potpuno nenormalnu selekciju pesama, ali je on tako dokazao svoju bezuslovnu predanost svojoj poziciji posrednika izmeðu kreativnih muzièara i slušalaca“.\nAppleov predstavnik za odnose s javnošæu odbio je da komentariše Taunsendove kritike.


Светски дан интелектуалне својине 2017\nPočetna > Vesti > Текстови > Светски дан интелектуалне својине 2017\n26. april 2017. godine - SVETSKI DAN INTELEKTUALNE SVOJINE\nInovacije unapređuju život\nKao i svake godine, 26. aprila 2017. godine obeležava se Svetski dan intelektualne svojine. Na ovaj način, podiže se svest o značaju uloge koju prava intelektualne svojine (patenti, žigovi, industrijski dizajn, autorska prava) nose u ohrabrivanju inovativnosti i kreativnosti.\nOve godine, u fokusu su načini na koje inovacije čine život zdravijim, bezbednijim i udobnijim, pritom transformišući probleme u napredak. Posebna pažnja posvećena je podršci koju sistem intelektualne svojine pruža za inovativnost putem privlačenja investicija, nagrađivanja stvaralaca, ohrabrivanja razvoja ideja i obezbeđivanja da nova znanja sutra budu dostupna nekim budućim inovatorima.\nLjudi svakodnevno stvaraju neobične nove izume kako bi unapredili svet. Njihovi pronalasci se pojavljuju u najrazličitijim oblicima, od uobičajenih do onih čudesnih: bilbord u Peruu koji skuplja vodu iz vazduha i snabdeva lokalnu zajednicu sa čistom vodom za piće; trodimenzionalni štampač na jednom američkom univerzitetu koji vrši regeneraciju oštećenog ljudskog tkiva; usluga prenosa novca i mikrofinansiranja koja se razvila u Keniji; rešenja obnovljivog snabdevanja energijom pomoću kojih se napajaju frižideri u ruralnim krajevima Indije; baterija od grafena iz Kine koja napaja mobilni telefon u svega nekoliko minuta; savremene tehnologije iz Rusije pomoću kojih ljudi sa invaliditetom lakše obavljaju svakodnevne aktivnosti.\nOd novih lekova i materijala do unapređenih biljnih sorti i načina komunikacija, inovacije čine život zdravijim, bezbednijim i udobnijim.\nInovacija predstavlja ljudsku snagu koja ne poznaje granice. Ona pretvara probleme u napredak, razbijajući granice mogućeg i stvarajući nezamisliva nova dostignuća.\nSvetski dan intelektualne svojine 2017. godine slavi upravu tu kreativnu silu. Biće istraženi načini na koje su najneobičniji svetski izumi unapredili naše živote i kako nove ideje pomažu u borbi sa globalnim izazovima, poput klimatskih promena, zdravstvenih teškoća, siromaštva i neuhranjenosti.\nAnaliziraćemo na koje načine sistem intelektualne svojine podržava inovacije privlačenjem investicija, nagrađivanjem stvaralaca, ohrabrivanjem razvoja novih ideja i omogućavajući da nova znanja budu dostupna radi nekih sutrašnjih rešenja.\nTradicionalnu poruku generalnog direktora Svetske organizacije za intelektualnu svojinu, gospodina Frensisa Garija, povodom Svetskog dana intelektualne svojine, možete pročitati na engleskom jeziku na ovom linku.\nViše o Svetskom danu intelektualne svojine možete pročitati na sajtu Svetske organizacije za intelektualnu svojinu, na adresi: http://www.wipo.int/ip-outreach/en/ipday/.


Protest radnika KAP-a, Fotografije uz tekst Savo Prelević\nPredstavnici Vlade, uprave i radnika podgoričkog Kombinata aluminijuma, postigli su u petak konačan dogovor koji obezbjeđuje nesmetani nastavak rada najvećeg crnogorskog preduzeća. Radnici su, nakon žestoke provale nezadovoljstva, zadovoljni jer su prihvaćeni svi njihovi zahtjevi.\nSukob radnika i uprave podgoričkog Kombinata aluminijuma okončan je sporazumom, koji ustvari predstavlja pristajanje poslovodstva kompanije na sve radničke zahtjeve: poštovanje kolektivnog ugovora, ukidanje na desetine podijeljenih, odnosno planiranih otkaza i ukidanje nove cjeline 'Zelenilo', koju radnici smatraju načinom oslobađanja od viška zapošljenih.\nNakon izliva radničkog nezadovoljstva, koje je eskaliralo sukobom uprave i zapošljenih, radnici su u petak ujutro bili u iščekivanju sastanka predstavnika Vlade i Uprave kombinata, a situacija je bila potpuno mirna. Proizvodnja se odvijala bez prekida, a radnici koji nijesu upošljeni nalazili su se u fabričkom krugu ispred zgrade uprave koju su u četvrtak popodne na silu zauzeli, pošto su prethodno menadžmentu zabranili ulaz u fabrički krug.\nMinistar Branko Vujović na sastanku sa radnicima KAP-a\nIako su isprva plasirane informacije da je upravna zgrada demolirana, ispostavilo se da je sve ispravno, osim stakla na jednoj vitrini, koje je, prema riječima radnika, namjerno razbio radnik obezbjeđenja KAP-a, napuštajući zgradu nakon konfrontacije sa radnicima. "Sporazumom radnika, uprave i Vlade, stvorili smo preduslove da Kombinat može normalno nastaviti sa radom", rekao je ministar ekonomije Branko Vujović nakon sastanka:\n"Poslovodstvo treba da ponudi socijalni program kojeg ćemo pokušati popraviti kroz dopunska sredstva koja će se obezbijediti od prodaje nekretnina, kako bi to bilo stimulativno da radnici na dobrovoljnoj osnovi prepoznaju interes i iskoriste pravo raskida radnog odnosa sa otpremninama koje bi mogle biti interesantne za radnike. Sindikat je prihvatio da se obezbjedi normalno poslovanje u Kombinatu aluminijuma, da se odustane od štrajka koji je bio zakazan za 5. maj Mi smo uzeli obavezu kao Ministarstvo ekonomije da ćemo pomoći u pregovorima između poslovodsta i državnih organa ili kupaca da bi se na korektan način valorizovale te nekretnine koije kombinat ima. Radi se o zemljištu, poslovnim prostorima kako bi se socijalni fond dopunio."\nPredsjednik uprave Kombinata Vjačeslav Krilov je dao jezgrovitu izjavu, ali je ustvari rekao da se otišlo i dalje od rješavanja trenutne situacije:\nVječeslav Krilov nakon sastanka\n"Želim da se složim sa svim ovim što je gospodin ministar rekao i da dodam da ne samo što smo riješili tekuću komplikovanu situaciju u KAP-u, već smo počeli da nalazimo put za rješavanje ekonomskih pitanja i socijalnih programa."\nVećinski paket akcija podgoričkog Kombinata aluminijuma je krajem 2005. godine prodat Centralnoevropskoj aliminijumskoj kompaniji ruskog tajkuna Olega Deripaske, ali se nakon nekoliko vrlo profitabilnih godina, zbog pada cijene aliminijuma na svjetskom tržištu i drastičnog poskupljenja električne energije, našao u nevoljama i prije početka svjetske ekonomske krize koja je situaciju samo pogoršala. KAP je prodat za nepunih 50 miliona eura, a prema zvaničnim podacima, Vlada je ovu kompaniju, po raznim osnovama, pomogla sa 200 miliona eura.\nU međuvremenu je proizvodnja prepolovljena, radnici su štrajkovali, a sve je okončano dogovorom Vlade i Rusa koji je podrazumijevao socijalni program, odnosno šest do 15 hiljada eura svim radnicima koji dobrovoljno napuste firmu. Međutim, uprava je nastojala da se po svaku cijenu oslobodi što većeg broja zapošljenih, pa je pribjegavala i raznim metodama pritisaka i zastrašivanja radnika. Kulminacija nezadovoljstva je bila kada su radnici odlučili da na fabričkoj kapiji zabrane ulaz menadžmentu.\nPredsjednik Sindikata KAP-a Zoran Milošević je, nakon današnjeg potpisivanja sporazuma sa upravom KAP-a i Vladom, izrazio zadovoljstvo rezultatom, ali i načinom rješavanja problema:\n"Sve se može postići kompromisom, dogovorom. Svi naši zahtjevi koje smo dali ovdje su ispunjeni. Ovdje nema puno priče, vraćamo se nazad u KAP da radimo i što je najbitnije KAP nastavlja sa proizvodnjom. Ovaj sporazum predviđa da jedanput nedjeljno, uz prisustvo gospodina Branka Vujovića, ministra ekonomije, poslodavaca i sindikata, ako ima nekih nesporazuma, da izgladimo. Mislim da je to čvrst oslonac za dalju saradnju i ovakvo rješavanje bilo kojih otvorenih pitanja."


Uticaj sajta na uspeh u poslovanju svake firme - Povoljna cena izrade i održavanja sajtova → Najpovoljnije → Povoljna cena izrade i održavanja sajtova\nUticaj sajta na uspeh u poslovanju svake firme\nWeb sajt je lična karta svake firme kojoj je stalo do imidža u javnosti i mišljenja svojih klijenata. Firme koje u 21. veku i dalje nemaju svoj sajt, svakog meseca gube po nekoliko desetina pa i stotina klijenata.\nIzrada sajta je usluga koja se vrlo brzo isplati kroz porast prodaje ili porast broja pruženih usluga\nZato danas, u Srbiji ne postoji razlog da jedna firma bez obzira koliko je velika ili mala nema svoj sajt. Firma koja ne želi da ima sajt klijentima ali i poslovnim partnerima šalje jasnu poruku – „Nije nam stalo do vas!“\nTakvoj firmi je svejedno da li će njihovi postojeći kupci i poslovni saradnici pronaći i najosnovnije informacije kao što su radno vreme, broj računa, telefon ili email adrese. To su osnovni podaci za koje je dovoljna izrada mikrosajta. Isto tako, firme koje tvrde da im ne treba sajt, nedvosmisleno dokazuju da ne razmišljaju o svojoj budućnosti, rastu i daljem razvoju firme.\nNjihova, u potpunosti pogrešna filozofija glasi: „Šta će mi sajt, kad mi i bez sajta dobro ide.“\nAko pogledate najuspešnije firme u Srbiji videćete da sve imaju sajt. A njima stvarno dobro ide.\nRecimo da vam je potreban neki deo za automobil. Znate da u vašem gradu postoje dve prodavnice koje imaju auto delove za vaš automobil i koje se nalaze na dva različita kraja grada. Jedna prodavnica ima svoj sajt na kome se nalazi katalog auto delova sa slikama, detaljnim karakteristikama i cenom a druga uopšte nema sajt. Pošto nemate nameru da idete na jedan kraj grada pa na drugi tražeći deo koji odgovara modelu vašeg automobila, jednostavno ćete taj deo potražiti na internetu. Za par sekundi ćete pronaći njen sajt i lako ćete nabaviti deo koji vam odgovara.\nFirma koja poseduje svoj sajt ostvaruje prodaju i povećanje ukupnog prihoda, pa sa malo sredstava uloženih u izradu sajta povećava svoj promet\nAko živite u velikom gradu, onda znate koliko je velika potražnja za auto delovima i to svakodnevno. Firme koje imaju sajt obezbeđuju sebi svakodnevan priliv novih klijenata, što je glavni faktor za uspešan rast kompanije.\nOne koje vodeći se pogrešnom filozofijom nemaju sajt, svakoga dana gube klijente.\nKonkurencija je svakim danom sve jača i jača\nKao vlasnik preduzeća, potrebno je da uradite sve što možete kako bi ste zadržali postojeće i pridobili nove klijente.\nBorba za potrošača je borba za opstanak i razvoj kompanije. Borba za nadmoć nad konkurencijom i osvajanje novih tržišta.\nIzrada sajta vam pomaže na putu koji vodi ka uspehu.


Sopot, Važno obavještenje i Shanghai Street Fight na Beton bini Demofesta | Headliner\nHome»Muzika»Sopot, Važno obavještenje i Shanghai Street Fight na Beton bini Demofesta\nHeadliner.rs / 28/02/2017 /\t0\t/\t1.2k\nBanjalučki festival demo bendova koji će biti održan od 20. do 22. jula, ove godine će deo revijalnog programa desetog izdanja posvetiti lokalnim muzičkim snagama.\nTako će na tvrđavi Kastel pored najavljenih revijalnih bendova zasvirati i Sopot, Važno obavještenje i Shanghai Street Fight, koji će na ovim nastupima predstaviti nova studijska izdanja.\nBendovi će nastupiti na Beton bini Demofesta, koja će biti smeštena na letnu pozornicu Kastela. Važno obavještenje će svirati u petak, 20. jula, dan kasnije će nastupiti Shanghai Street Fight, dok će Sopot zasvirati finalne večeri.\nSopot/ Photo: Promo\n– Smatramo da je Demofest idealan “kanal” za promociju novih muzičkih ostvarenja banjalučke scene. Tu su na jednom mestu okupljeni bendovi, mediji i publika iz regiona što samim tim olakšava promociju. Posebno nas raduje što čemo imati priliku i da zasviramo pred publikom i da ponovo osetimo energiju festivala – naveo je Topalović.\nI Đorđe Knežević, frontmen grupe Važno obavještenje kaže da se raduju nastupu na Demofestu.\nVažno obavještenje/ Photo: Promo\n– To je za nas uvek poseban događaj, bez obzira da li smo deo njega kao učesnici ili kao publika. Ove godine na Demofestu promovišemo i naš drugi album – kazao je Knežević, čiji je bend 2013. godine od Demofesta dobio nagradu za najperspektivniji banjalučki bend.\nShanghai Street Fight/ Photo: Promo\n– Presrećni smo što ćemo imati promociju našeg prvog albuma upravo na Demofestu. Emotivno smo vezani za taj festival iz puno razloga i uzbuđeni što se posle tri godine ponovo vraćamo na binu Demofesta. Ovo je idealna prilika za promociju našeg novog materijala – istakao je Nikola Kužet, gitarista ovog benda.\nKonkurs za demo bendove ovogodišnjeg Demofesta je otvoren do 15. marta, a zainteresovani sve detalje mogu pronaći na zvaničnom sajtu festivala demofest.org.\nTags:DemofestShanghai Street FightSopotVažno obavještenje\nDeda bi bio ponosan... Skip Marli objavio spot za "Lions"\nČOVEK ENCIKLOPEDIJA: Nagrada "Tanja Petrović" rok kritičaru Peci Popoviću\nHL HISTORY: Dan kada je Elvis i zvanično postao kralj…


Rosan Zerro staklena polica etažer JZ904: Police Za Kupatilo: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Rosan Zerro staklena polica etažer JZ904\nDimenzije: 530 x 136 mm\nOpis proizvoda: Rosan Zerro staklena polica etažer JZ904\nElegantna i praktična staklena polica za kupatilo, sastavni element savremeno dizajnirane ZERRO serije Rosan proizvoda. Upotpuniće jedinstveni izgled i estetski utisak koji daje Vaše kupatilo.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 29519\nSifra 29519, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 29519, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


NAVIJAČI PARTIZANA IZAŠLI NA ULICE: Nezadovoljstvo i dalje traje - Grobari protestvovali u centru grada! (VIDEO) - Domaći fudbal, Fudbal\nHotSport»Fudbal»Domaći fudbal»NAVIJAČI PARTIZANA IZAŠLI NA ULICE: Nezadovoljstvo i dalje traje – Grobari protestvovali u centru grada! (VIDEO)\nRedakcija| 2020-09-12T20:14:29+02:00\t12. sep 2020. 20:13|7 Comments|HotSport\nNezadovoljstvo navijača Partizana i dalje traje.\nVeć duže vreme traje subok između ekipe iz Humske i Fudbalskog saveza Srbije. Navijači crno-belih nezadovoljni su suđenjem na mečevima ‘večitih rivala’, a sve to rezultiralo je velikim protestom u centru grada.\nPROČITAJTE JOŠ: POMALO IZNENAĐUJUĆE: Stojkovića nema na golu, ‘povratnik’ dobija šansu – evo za kojih 11 igrača se opredelio Stanojević! (SASTAVI)\nNaime, navijači Partizana u većem broju okupili su se na Terazijama ispred adrese gde se nalaze prostorije FSS. Ovo nije prvi protest Grobara, pre nekoliko dana pristalice ekipe iz Humske protestovali su ispred Kuće fudbala u Staroj Pazovi.\nDanas u toku dana, FSS je kaznio dvojicu sudija, Lazara Đukića i Miloša Đorđića, koji su napravili greške na utakmicama Crvene zvezde, a više o tome pogledajte OVDE.\nrealno 12.09.2020. at 20:44- Odgovori\t (0)\t (0)\nJadno jadnije grobarski, uvek bili, jel su to ovi “cigani” kako ih nazivate a sad su grobari jel?\nrealno 12.09.2020. at 20:45- Odgovori\t (0)\t (0)\nAha znaci oni protestuju sto sudija im pomogao protiv Napredka?\nBella Ciao 12.09.2020. at 21:01- Odgovori\t (0)\t (0)\nOčigledno da jesu dvojni aršini, ali ako sudije pomažu Zvezdi, i donose im titule kako govore. Gde su bili kada su sudije pod Tomislavom Karadžićem takođe poklanjale pobede i titule Partizanu?!\nJa 12.09.2020. at 22:16- Odgovori\t (0)\t (0)\nGodine prolaze a titule nema ni ove godine. Kme,kme,…..\nNole 12.09.2020. at 20:58- Odgovori\t (0)\t (0)\nNikad vise grobara …. Biće dobro ako budete treći koliko dobro kukate ….\nAnti Komunista 12.09.2020. at 20:58- Odgovori\t (0)\t (0)\nGde su sada ovi SNS batinaši što su tukli onaj nedužni narod kada je bio protiv Vučića, da sada biju ove kriminalce? A da, pa kako da biju sami sebe, eno ih u gomili.\nNole 12.09.2020. at 22:50- Odgovori\t (0)\t (0)\nSNS sendvicari a nekada su bili ozbiljna grupa ….


Tržišno rešenje: Friday, October 27, 2006\nVijetnam i WTO\nVijetnam je spreman da uđe u WTO, kaže novi izveštaj ove organizacije.\nIma nečeg simboličnog i istovremeno paradoksalnog u toj činjenici, što otkriva svu hipokriziju politički korektne istorije XX veka. Toliko kuđeni vijetnamski rat je bio pravedan, ako njegove ciljeve i sam komunsitički režim danas (mora da) ostvaruje. A toliko slavljeni antiratni pokret u Americi bio je - pokret pete kolone komunističkih simpatizera na Zapadu u najgorem slučaju, ili pokret beznadežnih političkih literata i neznalica u najboljem slučaju.\nAmerikanci su se borili na strani Južnog Vijetnama za zapadnu demokratiju i kapitalizam u toj zemlji. Vijetkongovci, koji su izvršili agresiju na Južni Vijetnam, za komunizam ruskog ili kineskog tipa. Amerikanci i Južni Vijetnam su poraženi u ratu, ne vojno, nego zahvaljujući političkim pritiscima za povlačenje i nemirima u samoj Americi.\nVijetnam je danas zemlja koja se snažno kapitalistički razvija i sad ulazi u WTO. Ko je onda suštinski pobedio u ratu? Ako su kapitalizam i demokratija budućnost i Vijetnama (komunisti su prihvatili načela Amerikanaca), nisu li se onda američki vojnici borili u Vijetnamu za pravednu stvar i za interese samog vijetnamskog naroda? Nije li onda antiratni pokret u Americi zapravo bio velika greška sa tragičnim posledicama po vijetnamski narod, koji je osuđen da živi u decenijama komunizma?\nat Friday, October 27, 2006 posted by Ivan Jankovic 3 comments:\nPutin je zabranio rad Amnesty Internaitonal i Human Rights Watchu u Rusiji. Rusija je počela da primenjuje novi zakon o nevladinim organizacijama i sada 77 organizacija među kojima su i ove dve nije dobilo dozvole za rad. Zvanično jer nisu ispunile uslove, a u praksi jer je od njih traženo nemoguće.\nBivši KGB kadar očigledno da nema mnogo interesa za ljudska prava i slične tričarije, kao što svaki dan i pokazuje u Čečeniji. Ali uopšte ne verujem da je umešan u ubistvo novinarke Ane Politkovskaje, koje je ubijena na njegov rođendan i za koje su zapadne NVO i mediji rutinski optužili ruski režim. Štaviše, sklon sam da verujem u teorije zavere koje kažu da su naručioci oni kojima najviše odgovara da Rusija bude predstavljena kao zemlja gde vlast ubija neistomišljenike. Recimo oni kojima preti ekstradikcija -- Boris Berezovski i desna ruka Hodorkovskog, Leonid Nevzlin.\nat Friday, October 27, 2006 posted by Slaviša Tasić 1 comment:


Sarajevo: Vozio električni trotinet 70 km/h i preticao automobile (VIDEO) | Info | Društvo\n28. July, 05:14\nSarajevo: Vozio električni trotinet 70 km/h i preticao automobile (VIDEO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nSarajevo: Vozio električni trotinet 70 km/h i preticao automobile (VIDEO)\n09.07.2021. / 09:25\nNa društvenim mrežama se pojavio snimak muškarca koji u noćnim satima u Sarajevu vozi električni romobil znatno većom brzinom od predviđene.\nSnimak prikazuje muškarca na električnom trotinetu koji se vozi sarajevskom ulicom Safeta Hadžića brzinom od 70 km/h i pri tome čak pretiče automobile.\nNa originalnom videu se čuje kako ga automobili iz suprotnog smjera upozoravaju sirenom, ali on je nastavio s neodgovornom vožnjom kojom je ugrožavao i sebe i druge učesnike u saobraćaju.\nProblem neodgovornih vozača električnih trotineta sve je veći u Sarajevu. Mnogi od njih trotinete voze cestom, trotoarima i šetalištima, a ove sedmice se u glavnom gradu BiH dogodila nesreća u kojoj je trotinet udario pješaka ispred Kampusa, prenosi klix.ba.\nZakona koji reguliše korištenje električnih trotineta u BiH još uvijek nema, a bivši kantonalni ministar saobraćaja Adi Kalem je prošle godine zatražio uvođenje istog.\nTakođe, sličan snimak je prošle godine zabilježen u Beogradu gdje je muškarac vozio električni trotinet brzinom od 80 km/h.\nTurković o uništavanju zastave EU: "Neprihvatljiv, vandalski čin, to nije stav većine, mi želimo u EU..."


Univerzitet Metropolitan podržao humanitarni bazar u organizaciji International Nursery and Primary School - Univerzitet Metropolitan\nUniverzitet Metropolitan podržao humanitarni bazar u organizaciji International Nursery and Primary School\nUniverzitet Metropolitan kao društveno odgovorna visokoškolska ustanova se uvek rado odaziva na pozive za učešće u humanitarnim akcijama. U okviru International Nursery and Primary School je održan praznični, humanitarni bazar za Anamariju Zelenović iz Beograda, posredstvom fondacije „Budi human“.\nBazar je bio otvorenog tipa i imao je veliki broj izlagača, koji su sa zadovoljstvom učestvovali u humanitarnoj akciji za Anamariju. Sav prihod koji je prikupljen tokom IPS bazara je uplaćen na račun humanitarne fondacije „Budi human“.\nUniverzitet Metropolitan je na bazaru izlagao dizajnirane predmete – cegere, bedževe, stikere, notese i novogodišnje razglednice, na kojima su radili kreativni studenti Fakulteta digitalnih umetnosti, a koji su obradovali veliki broj mališana.\nutorak, novembar 26, 2019|Novosti|


Centar za komunikaciju ''Bjanko''Kontakt - Centar za komunikaciju ''Bjanko''\nDr Jasminka Bijanko\nCentar za komunikaciju “Bjanko” se nalazi u Novom Sadu, u ulici Branislava Borote 21.\nMožete nas kontaktirati telefonom, e-mailom ili popunjavanjem neophodnih polja u formularu koji se nalazi ispod.\n+ 381 21 6493 810


Savez sindikata neće Opšti kolektivnu ugovor jer bi ostao bez miliona\nRadnici trpe štetu\nNajveći problem nepostojanja OKU je to što poslodavcima daje veći prostor za svojevoljno mijenjanje plata\nMarijana Camović,Radomir Petrić\n15.12.2012. 18:17h Ažurirano: 15.12.2012. 18:17h\nPredstavnici Vlade u Radnoj grupi za izradu novog Opšteg kolektivnog ugovora potvrdili su “Vijestima” da ovaj pravni akt, koji definiše odnos između zaposlenog i poslodavca, nije donijet zbog neprihvatanja Saveza sindikata iako ga je radna grupa usaglasila prije mjesec i po.\nSkupština SSCG je od kraja ljeta imala nekoliko sjednica o ovom pitanju i nijesu uspjeli da se saglase o tekstu koji im nudi Radna grupa.\nRazlozi za neslaganja u SSCG je da se obračunska vrijednost minulog rada svede na 0,5 odsto po godini staža u naredne tri godine, ali više i predlog da se fond SSCG za prevenciju bolesti, odmor i rekreaciju zaposlenih ustupi novom tripartitnom fondu.\nZa ovaj fond kojim upravlja Savez novac je dobio izdvajanjem 0,2 odsto od bruto plata zaposlenih. Godišnje su dobijali najmanje 1,2 miliona, a ako bi svi radnici uplatili tu nadoknadu, prinos bi iznosio i 2,9 miliona.\nU SSCG smatraju da se ne mogu odreći novca jer im je to jedini siguran prihod, u periodu kada imaju velika dugovanja prema zaposlenima i bankama.\nGeneralni sekretar Unije slobodnih sindikata (USS) Srđa Keković prije dva dana je kazao da radnici već trpe štetu što OKU nije usvojen.\n"Nama se već javljaju radnici koji se žale da poslodavci koriste te praznine i uzimaju ono malo prava koliko je on garantovao za armiju zaposlenih koji nijesu pokriveni granskim kolektivnim ugovorima. Tu posebno mislim na zaposlene u trgovinama i malim i srednjim preduzećima i to se mora riješiti što prije”, kazao je Keković.\nOn je rekao da je USS tražio sjednicu Socijalnog savjeta na kojoj bi se javnosti reklo zbog čega OKU još nije potpisan.\nUSS, Unija poslodavaca i Vlada su dali saglasnost na tekst Opteg kolektivnog ugovora o kojem pregovaraju dotovo dvije godine. Prethodni OKU je prestao da važi 30. septembra i radnici mogu da se oslone na Zakon o radu koji nudi manji obim prava, ili na kolektivne ugovore na nivou grana i firmi ako postoje ili svoj ugovor o radu.\nNajveći problem nepostojanja OKU je to što poslodavcima daje veći prostor za svojevoljno mijenjanje plata.\nPoboljšati Zakon o radu\nPredsjednik Opštinskog sindikalnog povjereništva Bar pri SSCG Jovan Stojanović, koji je kada je usvajan prethodni OKU bio izvršni sekretar SSCG i kritikovao usaglašene izmjene OKU, smatra da je vrijeme potvrdilo njegovu skepsu.\nOn je rekao da treba prvenstveno pristupiti poboljšanju Zakona o radu "jer stanje u toj oblasti nije dobro".\n"Prije svega u Zakonu o radu treba regulisati oblast štrajka, a treba napraviti i Zakon o socijalnoj zaštiti građana. Treba poboljšati postojeće zakonske normative koji se tiču ove materije, pored ostalog i da bi se unaprijedio poslovni ambijent i za sadašnje i za buduće investitore", istakao je Stojanović.\nSrđa KekovićSavez sindikataOpšti kolektivni ugovor\n15:21 h\t22\n12.04. 17:08 h\t1033\t100430\n12.04. 20:29 h\t1113\t70445\n12.04. 21:49 h\t1977\t68653\n12.04. 18:07 h\t170\t59933\n12.04. 16:20 h\t1230\t57871\t22


Zabava i turizam - Javni servis\nBBCFoto/VideoZabava i turizam\nŽivotinje i dugovečnost: U Beogradu živi najstariji aligator na svetu\nJavni servis17. Jun 2021.\nDa li ste znali da u Beogradu živi najstariji aligator na svetu?\nJavni servis15. Jun 2021.\nJavni servis8. Jun 2021.\nSicilijanski vodiči i najsvežiji bedekeri kažu da je Etna jedini živi vulkan u Evropi, i najveća planina u Italiji. U istorijskom osvrtu navode da je najžešća erupcija bila 1669. kada je u potpunosti uništila i zbrisala Kataniju, grad u podnožju.\nBBCZabava i turizam\nTetris i video igre: 37. rođendan igre „koja je bila i ostala posebna”\nJavni servis6. Jun 2021.\nLjubav prema Tetrisu prenosi se iz generacije u generaciju, a ova igra skoro četiri decenije vlada svetom video igara.\nEskišehir (Eskişehir) – istorijski grad zapadne Anadolije\nJavni servis3. Jun 2021.\nSa nove Železničke stanice Sogutlučešme (Söğütlüçeşme İstasyonu) na azijskoj strani Istanbula, u Kadikoju, polaze novi, super-brzi vozovi ka tri destinacije u Turskoj – Ankari, Konji i Eskišehiru. Yüksek Hizli Tren ili „Super-brzi vozovi“, relaciju od oko 310 kilometara između Istanbula i Eskišehira u zapadnoj Anadoliji prelaze za tri sata.\nDuleni (1): Upečatljiva prirodna lepota\nPoslednjih godina Dejan Milenković – Deki Dulenac kako ga svi zovu posvetio se obnavljanju rodnog kraja sa vizijom da svoj zavičaj pozicionira na mapi, ne samo Šumadije nego i šire, kao pravo turističko odmorište, odmah tu, nadomak velikog grada.\nBratislava: Na ušću Morave u Dunav\nJavni servis2. Jun 2021.\nAko vas niko drugi ne čeka u Bratislavi, dočekaće vas maštovite i duhovite skulpture, na mestima gde ih ne očekujete: fotograf koji vas vreba iza ugla, Napoleonov vojnik koji je oslonjen na klupu na koju ste seli, gost za stolom restorana spreman da plati račun, „čovek na poslu“, koji viri iz uličnog šahta…\nDeutsche WelleZabava i turizam\nJavni servis29. Maj 2021.\nVitavara: Krštenje na reci Jordan\nJavni servis25. Maj 2021.\nPosle trideset godina, ponovo silazim na obale i u vodu Mrtvog mora, ovoga puta s jordanske strane.\nRovinj: Jedno sećanje na Istru\nJavni servis21. Maj 2021.\n„Na letovanje smo odlazili redovno. Najviše u Istru“, zabeležio je moj otac u rukopisu koji mi je ostao nakon njegove smrti.


Krađa mamca od phishera | Martech Zone\nJeste li ikada išli u ribolov gdje neprestano ispuštate liniju i nekoliko minuta kasnije mamac više nema? Na kraju, pokupiš liniju i odeš negdje drugdje, zar ne?\nŠta ako bismo ovo primijenili na Phishing? Možda bi svaka osoba koja dobije phishing e-poštu zapravo trebala kliknuti na vezu i unijeti loše podatke u zahtjeve za prijavu ili kreditnu karticu. Možda bismo trebali apsolutno preplaviti njihove servere s toliko prometa da odustanu!\nNe bi li ovo bila mnogo uvredljivija obrana od pukog pokušaja otkrivanja phishing mjesta i odvraćanja ljudi od njih?\nPrema Wikipedia: U računarstvu je krađa identiteta kriminalna aktivnost koja koristi tehnike socijalnog inženjeringa.  Lažnjaci pokušavaju na prijevaran način pribaviti osjetljive informacije, poput korisničkih imena, lozinki i podataka o kreditnoj kartici, predstavljajući se kao pouzdani entitet u elektroničkoj komunikaciji. Ebay i Paypal dvije su od najviše ciljanih kompanija, a mrežne banke su također česta meta. Lažno predstavljanje obično se vrši pomoću e-pošte ili trenutne poruke,  i često usmjerava korisnike na web lokaciju, iako je korišten i telefonski kontakt.  Pokušaji suočavanja sa sve većim brojem prijavljenih phishing incidenata uključuju zakonodavstvo, obuku korisnika i tehničke mjere.\nZanima me da li bi ovo uspjelo. Povratne informacije?\nEvo phishing e-pošte koju svakodnevno dobivam na svoju e-poštu:\nStvarno bih volio da mogu zabrljati ove momke. Usput, Firefox radi vraški dobar posao identifikacije ovih stranica:\nIako ne možete spriječiti da niko ne lažira vašu kompaniju u phishing e-pošti, možete osigurati da dobavljači internet usluga koji potvrđuju vašu isporučivost prije nego što im dozvole primanje u pristiglu poštu ne mogu potvrditi njihovo porijeklo. To se postiže primenom provjera autentičnosti e-pošte okviri poput zaštitni faktor i DMARC.\nTagovi: DMARCprovjera autentičnosti e-poštephishingzaštitni faktorspf records\nOhrabrujete li ili obeshrabrujete svoje čitatelje?\nPrestanite pisati za pretraživače


Ovogodišnja "Coolijada“ protekla bez incidenata!\nPiše Međimurje Press 26. svibnja 2022 26. svibnja 2022 045\nTijekom ovogodišnje manifestacije “Dana maturanata – Coolijade 2022.“, nisu zabilježeni incidenti, odnosno kažnjiva ponašanja maturanata.\nU sklopu ovog preventivnog projekta, koji se u proteklih pet dana (od 20. do 25. svibnja) održavao na području naše Međimurske županije, uglavnom na području grada Čakovca, međimurska policija poduzimala je brojne preventivne aktivnosti u cilju sprečavanja svih oblika kažnjivih ponašanja. Prvenstveno usmjerene na sprečavanje svih oblika narušavanja javnog reda i mira, prevencije kaznenih djela, ali i sigurnosti cestovnog prometa. Sve te aktivnost bile su usmjerene na podizanje opće razine sigurnosti tijekom “Coolijade“. Spomenute preventivne aktivnosti 2004. godine pokrenula je Policijska uprava međimurska kako bi završna svečanost svih međimurskih maturanata protekla u što sigurnijem okruženju.\nBez incidenataCoolijada 2022.\nSpameten petek – Janja Kovač i trauma Prvog svjetskog rata u narodnim pjesmama!


KBC Sekjuritis: Berza traži smer - : Undefined index: css in /home/osiguraj/public_html/wp-content/plugins/newsletter/includes/controls.php on line 439\nHomeEkonomijaKBC Sekjuritis: Berza traži smer\nIndeksi akcija Beogradske berze gotovo da se nisu pomerili u ovoj nedelji, a ako se pogledaju i prethodna dva meseca, videće se da na tržištu nema jasno definisanog trenda, ocenio je broker KBC Sekjuritisa (Securities) Vaso Dulović.\nOn je takođe rekao da, iako Belexsentiment i dalje pokazuje pozitivna očekivanja na srpskom tržištu kapitala, to nije potvrđeno u stvarnosti.\nIz poslovanja u trećoj nedelji marta Dulović je izdvojio poslovne rezultate za 2009, kao i četvrti kvartal te godine, koje su objavile dve srpske banke.\nKomercijalna banka izvestila je o neto zaradi od 1,86 milijardi dinara za celu 2009. godinu, što je 33 odsto manje u poređenju sa 2008.\nAgrobanka je pak objavila gubitak pre oporezivanja od 45,7 miliona dinara za četvrti kvartal 2009, u poređenju sa 422,5 miliona u trećem tromesečju te godine, naveo je Dulović.\nZa celu godinu dobit Agrobanke pre poreza bila je 1,232 milijarde dinara, što predstavlja rast od 138,3 odsto na međugodišnjem nivou, ali je i dalje ispod plana rukovodstva od 1,3 milijarde.\nKomercijalna banka ojačala je 3,3 odsto, dok je Agrobanka izgubila 1,3 odsto na vrednosti tokom protekle nedelje.\nDulović se osvrnuo i na pirotski Tigar, koji je takođe objavio poslovne rezultate, ali samo za matičnu kompaniju koja upravlja aktivnostima zavisnih.\n“Rezultati nisu od velikog značaja za domaće investitore, jer kao takvi ne daju jasan uvid u performanse kompanije za 2009”, kazao je Dulović i podsetio da konsolidovani podaci za Tigar treba da budu dostupni krajem aprila ili početkom maja.\nRezultate za 2009. ove je nedelje objavioe i Alfa plam, a brojke su manje-više, kako kaže Dulović, u skladu sa projekcijom kompanije.\nNeto dobit Alfe u 2009. je dostigla 380,7 miliona dinara, što je rast od 7,6 odsto na godišnjem nivou, dok su prihodi od prodaje bili 3,1 milijardu, što je za 3,1 odsto više nego u 2008.\nTokom treće nedelje ovog meseca Tigar je ojačao samo 0,9 odsto, dok su akcije Alfe iz Vranja dobile 6,5 odsto, što predstavlja priličan skok u odnosu na ostatak tržišta, naveo je broker KBC sekjuritisa.


BELEX u "crvenom", državne obveznice dominirale | Kamatica\nPočetna > vest > BELEX u "crvenom", državne obveznice dominirale\nBELEX u "crvenom", državne obveznice dominirale\nTekst objavljen: 12.01.2017 10:03\nTrgovački dan na Beogradskoj berzi juče je obeležila dominacija državnih hartija u ukupnoj realizaciji u trgovanju, uz pad oba berzanska indeksa. Ukupan promet je iznosio 691 milion dinara (5,6 miliona evra). Indeks BELEX15 je oslabio 0,63 posto na 708,25 poena, a BELEXlajn je pao za 0,55 procenata na 1.555,02 poena.\nAkcije Naftne industrije Srbije bile su najprometnije sa realizacijom od 6,4 miliona dinara, uz pad cene od 1,1 odsto na 755 dinara, prema izveštaju Wise brokera.\nAkcije NIS-a su u toku trgovačkog dana fluktuirale u rasponu od 746 do 760 dinara. Najveci pad cene, od 5,4 procenta, zabeležio je vranjski proizvođač peći i štednjaka, Alfa plam, okončavši trgovanje na nivou od 33.100 dinara, uz trgovanje vredno 1,7 miliona dinara.\nMeđu gubitnicima se našlo i Jedinstvo iz Sevojna koje je oslabilo 4,2 odsto na 3.929 dinara, uz minoran promet. Akcije Jedinstva spustile su se ispod nivoa od 4.000 dinara prvi put od septembra prošle godine.\nGornjomilanovački Metalac je registrovao promet od 1,1 milion dinara po ceni od 1.800 dinara, što je identično nivou ostvarenom prethodnog trgovačkog dana, dok se beogradski Aerodrom "Nikola Tesla" spustio za 0,7 procenata na 1.134 dinara, uz realizaciju od 1,3 miliona.\nPrema navodima medija, davanje koncesije za privatizaciju Aerodroma obaviće se u dve faze: u prvom krugu podnosioci prijave moraće da potpišu ugovor o zabrani objavljivanja podataka u vezi s postupkom privatizacije, kao i neobavezujuću ponudu s predlogom za realizaciju koncesije, a u drugom krugu će potencijalni koncesionari morati da dostave obavezujuće ponude.\nVlada Srbije je u decembru Zakonom o upravljanju aerodromima ostavila mogućnost davanja Aerodroma u koncesiju kako bi se obezbedio novac za njegov razvoj i efikasnije komercijalno korišćenje.\nStrani investitori su u ukupnom trgovanju akcijama učestvovali sa 28,39 odsto, pri čemu u kupovini sa udelom od 56,66 procenata, a u prodaji sa zanemarljivih 0,12 odsto.\nObveznica RSO16144 denominovana u evrima, koja dospeva na naplatu 12. septembra 2021. godine, zabeležila je promet od 5,5 miliona evra uz prinos od 1,88 odsto.


Doživite zimsku idilu | Dečji sajt\nVećinu ljudi na zimu asociraju vetar, rastopljen sneg, bljuzgavica, gužve u prevozu i saobraćaju jer žive u gradovima, a da bi promenili mišljenje bio bi im dovoljan samo jedan beg u prirodu, najbolje na planinu. Kad bi samo jednom osetili taj mir, čuli tu tišinu, udahnuli svež vazduh i bacili pogled na nepregledne predele pod snegom ili bez snega, koristili bi svaku priliku da ponovo pođu u pohod planinskim vrhovima, zaleđenim rečicama, stablima okovanim ledom, a onda bi se i doček Nove godine negde blizu oblaka podrazumevao.\nRudnik – subota 15. decembar\nPolazi se u 6.30 h sa parkinga iz Sarajevske ulice (ugao sa Drinskom). Posle vožnje Ibarskom magistralom i pauze za čaj u mestu Rudnik oko 10 sati se kreće na pešačku turu do Cvijićevog vrha (1.132 m), a istom stazom se silazi do kafane na ručak. U Beograd se stiže oko 20 h.\nIznos kotizacije: 1.400 dinara, a za članove kluba 1.300 dinara.\nHomoljske planine – subota 22. decembar\nKreće se u 6.30 h iz Sarajevske ulice, a putuje se pored Požarevca, preko Petrovca na Mlavi do sela Bistrica. Pešačka staza počinje u centru sela i prati rečicu Bistricu. Kod crkve i vodenice se odvaja ka Lukinom kamenu do kojeg se stiže nakon sat vremena pešačenja, a onda sledi povratak istim putem. Staza je duga oko 12 kilometara, a uspon iznosi oko 300 metara. Pre polaska za Beograd pravi se pauza za ručak u usputnoj kafanici.\nIznos kotizacije: 1.500 dinara, za članove kluba 1.400 dinara.\nPodbukovlje – subota 29. decembar\nPolazi se u 6.30 h sa parkinga u Sarajevskoj ulici, pa se preko Ibarske magistrale, Ćelija i Valjeva oko 9 sati stiže do sela Podbukovi u domaćinstvo porodice Obradović. Nakon pauze za okrepljenje, oko 10 sati se kreće na pešačku turu ka vrhu Veliki Golubac (1.056 m), sa kojeg sledi spust do Malog Golupca (995 m), a zatim stazom kroz šumu do Crvenog brega (850 m). Odatle se uskom serpentinskom stazom ide do ušća Crne reke u Bukovsku reku koja se nalazi na visini od 520 m. Ukupna dužina staze iznosi oko 12 kilometara, a uspon oko 500 metara.\nRučak je zakazan za 16 h, a za Beograd se kreće oko 17.30 h.\nIznos kotizacije: 1.400 dinara, a za članove kluba 1.300 dinara. Ručak kod Obradovića: 500 dinara.\nPovlen – ponedeljak 31. decembar – sreda 2. januar\nNa put se kreće u ponedeljak 31. decembra u 12 h sa parkinga iz Sarajevske ulice (ugao sa Drinskom). Ibarskom magistralom se ide do Ćelija, a potom preko Lajkovca i Valjeva do Debelog brda. Odatle se kreće peške do planinarskog doma „Povlen“ (oko 2 km) gde se stiže oko 16 sati. Večera će biti bogata, uz muziku, a oko 23.30 h počinje noćni uspon na Veliki Povlen (1.271 m). Staza je duga oko 1 km, sa usponom od 150 m, pa se na vrh stiže pred ponoć. Taman na vreme da se upale prskalice i razmene lepe želje. Po povratku u dom predstoji druženje najpre uz logorsku vatru, a zatim i unutra uz muziku\nUtorak 1. januar – Buđenje je planirano za 9 h, a nakon kafe, čaja i doručka, oko 10.30 h kreće se na pešačku turu ka Malom Povlenu (1.347 m). Staza je kružna, duga oko 12 km, sa usponom od oko 250 m, pa se u dom stiže u 15 h na ručak i okrepljenje. Večera i druženje uz muziku počinju oko 19 sati.\nSreda 2. januar – Posle doručka koji je zakazan za 7.30 h kreće kraća pešačka tura kako bi se do doma stiglo do 11 h. Za Beograd se kreće u 13 h, a stiže oko 16 sati.\nIznos kotizacije: 6.900 dinara (prevoz, dva noćenja, hrana i organizacioni troškovi).\nU cenu su uračunati: Predjelo po dolasku u dom, novogodišnja svečana večera, dva doručka i večera druge večeri, dok se piće plaća pojedinačno (kafa, rakija, sok, čaj 50 dinara, vino, pivo, koka kola... 100 dinara). Smeštaj je u sobi koja ima više od dvadeset kreveta (13 na sprat).


NIS otvorena škola tenisa posetila Vrnjačku Banju - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » NIS otvorena škola tenisa posetila Vrnjačku Banju\n0Piše: Danas Online 09. septembra 2019. 13.51\nVrnjačka Banja Foto: Teniski savez Srbije\nBesplatna škola tenisa, kako navode iz Teniskog saveza Srbije, bila je i prilika da mali sportisti pokažu takmičarski duh, talenat i veliku zainteresovanost za „beli sport“, a željom i upornošću uspeli su da savladaju osnovna pravila tenisa i odigraju svoj prvi meč. Druženje na čuvenom šetalištu u kraljici banjskog turizma proteklo je u znaku sporta, prijateljstva i timskog duha, a deca su pokazala oduševljenje zbog toga što je ovaj teniski karavan posetio i njihov grad. Kao znak zahvalnosti na fer pleju, svim posetiocima ove akcije dodeljene su diplome.\nDeca, Niš, Otvorene škole tenisa, Tenis, Teniski savez Srbije, vrnjacka banjaVrnjačka Banja


#trljanje #trljanje pičke #Igre #Uživo s mobitela\n#svršavanje u pičku #dupla penetracija #masturbacija #HD+\n#dominacija sado-mazo vezanjem #pušenje do grla #papanje pičke #Kralj sobe\nLovens from 3 tk. Random 62. 55 wave, 222 pulse, 340 earthquake, 555 fireworks. 6900 , 410 tokens have already been col\n#jebanje guze #pušenje kurca #skvirtanje #Cam2Cam Prime\n#analna igra #guranje šake #lizanje #trljanje\n#izvedba preko kamere #žestoko jebanje #ljubljenje #svršavanje u pičku\non the show oil on the body 3208 I dream of TOP 1!Pamper Anya!\n#svršavanje unutra #svršavanja na guzu #ženska dominacija #ohmibod\n#parovi se jebu #svršavanje u usta #ejakulacija #masturbacija


Fregate Crnomorske flote održale vojne vežbe na Sredozemlju - Sputnjik Srbija\nFregate Crnomorske flote održale vojne vežbe na Sredozemlju\n13:40 20.11.2018 Preuzmite kraći link\nRuske fregate Crnomorske flote „Admiral Makarov“ i „Admiral Esen“ održale su zajedničke vežbe za otkrivanje neidentifikovanih vazdušnih ciljeva i odbijanje napada uslovnog vazdušnog neprijatelja na Sredozemnom moru, saopštio je portparol flote Aleksej Ruljev.\n„Tokom vojne vežbe, brodovi su identifikovali i klasifikovali ciljeve, a brodski sistemi protivvazdušne odbrane uništili su avijaciju uslovnog protivnika“, objasnio je Ruljev.\nOn je napomenuo da fregate „Admiral Makarov“ i „Admiral Esen“ po drugi put ove godine izvršavaju zadatke na Sredozemnom moru. U septembru su održale vežbe pod rukovodstvom vrhovnog komandanta ruske mornarice.\nFregate „Admiral Makarov“ i „Admiral Esen“ su druga i treća fregata morske zone projekta 11356. Brodovi te serije imaju deplasman 4.000 tona i brzinu od 30 čvorova i mogu da plove 30 dana bez dopune goriva. Oni su naoružani krstarećim raketama „Kalibar NK“, protivvazdušnim raketnim sistemima „Štil-1“, artiljerijom A-190 kalibra 100 milimetara, protivvazdušnom artiljerijom i torpedom, a na palubi mogu da nose helikopter Ka-27 ili Ka-31.


MIX 301 - Logiscool Srbija\nza 6+ razredni\nKodiranje je za svakoga!\nOpremite svoju decu neophodnim digitalnim veštinama, na putu u sve digitalizovanije odrastanje. Ovaj kurs obuhvata osnove algoritamskog razmišljanja i programiranja, kao što su različiti početni događaji, komande, promenljive, logički operatori i matematičke operacije. Učenje se odvija u Scoolcode vizuelnom okruženju, gde se u početku vežba vizuelno programiranje, koristeći Blox režim, uz mogućnost uvida u kodni jezik zasnovan na tekstu (režim Mix). Blox režim vizualizuje elemente programiranja putem raznobojnih digitalnih blokova, čineći početne koncepte lakšim za razumevanje. Ako ih naučite kako da kodiraju, možete biti sigurni da su vaša deca spremna za 21. vek!\nUče da pokrenu glumce da se kreću po sceni i nauče ih da pričaju ili upravljaju njima, koristeći kartesijski koordinatni sistem\nKreiranje funkcionalnosti igre\nOsnovni matematički principi\nUpoznavanje sa konceptom lista, gde mogu da skladište podatke\nUčenicima nije potrebna prethodna obuka.\nAko vam ide dobro, to je hit, ako ne ide tako dobro, to je promašaj!\nKreiranje i dizajniranje Android aplikacija


Tadić: Progutali smo žabu da bi ljudima bilo dobro | Objektivno\nNaslovnica Flash Vijesti Tadić: Progutali smo žabu da bi ljudima bilo dobro\nTadić: Progutali smo žabu da bi ljudima bilo dobro\nPredsjednik Nove demokratske stranke (NDS) Boris Tadić izjavio je večeras u Leskovcu da mu mnogi zamjeraju pomirenje sa socijalistima ali da je to uradio kako bi onemogućio da vladu formiraju Vojislav Koštunica, Ivica Dačić, Vojislav Šešelj i Tomislav Nikolić.\nOn je na konvenciji NDS u Leskovcu kazao da bi ta vlada urušila sve što je do tada urađeno, prestale bi investicije, privreda bi stala i pao bi kreditni rejting države.\nTadić je objasnio da je do pomirenja sa Socijalističkom partijom Srbije došlo kako bi država nastavila da ide naprijed.\n“Postavljaju ljudi pitanje zašto sam to uradio? Ne zbog toga što mi je bilo milo i drago nego zbog toga da bi sve ovo spriječili. Mi smo obezbijedili razvoj od 2008-2012.godine u okolnostima kada ni jedna zemlja na evropskom kontinentu nije imala razvoj. I danas imamo izvoz koji raste jer smo mi to uradili. Mi smo doveli investitore, imali viziju, znali koju cijenu moramo da platimo,” rekao je Tadić.\nDa li nam je bilo prijatno, ne ni najmanje,” dodao je on.\n“Mi smo progutali onu žabu o kojoj je govorio Đinđić – “kada već moraš da uradiš progutaj najveću i odmah”. Nema više koje nismo žabe progutali da bi ljudima bilo dobro ali sam zadovoljan što danas imamo demokratiju, društvo koje više ne govori o ratovima, u kome se niko ne usuđuje da prijeti pripadnicima nacionalnih manjina, društvo koje govori o rodnoj ravnopravnosti“, rekao je Tadić.\nPredsjednik NDS je ocijenio da je pitanje ekonomije ključno pitanje koje treba rješavati sa dobrom investicionom vizijom. On je naveo podatak da je u posljednje dvije godine Vlada Srbije uspjela da dovede investitore koji su uložili 850 miliona eura a da je posljednjih nekoliko godina vlade DS-a bilo 2,2 milijarde eura investicija, prenose agencije.\nNa konvenciji je poručeno da je za NDS centralno pitanje borba za radna mjesta, bolji životni standard i da se zalažu za Srbiju bez nasilja.\nPored Tadića, na konvenciji u Leskovcu govorili su predsjednik stranke Zeleni Srbije Ivan Karić i akademik Ninoslav Stojadinović.


Kučević: U budžetu Srbije nema mjesta za sredine sa bošnjačkom i albanskom većinom - SNEWS\nBy SNews 23. Novembra 2021. 69\nNa današnjoj sjednici Narodne skupštine Republike Srbije narodna poslanica SDA Sandžaka Selma Kučević govorila je o prijedlogu Budžeta Republike Srbije za 2022. godinu, navodeći da je neprihvatljiv za sve gradjane i područja u Srbiji.\nSelma Kučević i Mirsad Hodžić, SDA Sandžaka\nKučević je na početku kazala da se moraju prihvatiti decentralizacija i regionalizam kao rukovodeći princip u smislu vođenja i zvanične državne politike i njenog odnosa prema određenim područjima u našoj zemlji.\n“U skladu sa tim, smatram da je bilo neophodno da se u državnom budžetu posebno pozicioniraju područja i regioni u kojima su nedovoljno razvijene opštine i da se kroz određene afirmativne mjere u odnosu na njih pokuša uravnotežiti ekonomski izuzetno neuravnotežen položaj i status koji ne odgovara našem navodnom zalaganju za ravnopravnost i zaštitu interesa svih građana. To se, prije svega, odnosi na Sandžak i Preševsku dolinu. Slučajno ili ne u tim područjima upravo žive pripadnici nevećinskog naroda, odnosno pripadnici nacionalnih manjina koje predstavlja naša opoziciona poslanička grupa”, poručila je ona.\nGovoreći da je opština Tutin prema prosečnoj starosti stanovništva najmlađa opština u Republici Srbiji, ona je konststovala da postoji apsolutna nebriga ove države i zapostavljenost upravo područja i opština gde ima najviše mladih ljudi.\nKao primjer navela je da opština Tutin nema gradsku sportsku halu, kao ni školsku u okviru dvije osnovne škole u gradskom području, ali da je projekat odobren od strane Kancelarije za upravljanje javnim ulaganja (KUJU), koji je zbog povlačenja finsijskih sredstava usled pandemije, obustavljen u postupku javne nabavke.\nDodala je da je projektima predviđena sanacija, adaptacija i rekonstrukcija objekata Gimnazije i Tehničke škole, koje pohadja preko 1100 učenika, a odobreni su od strane Kancelarije za upravljanje, a takodjer i projekat izgradnje zatvorenog bazena.\n“Dom zdravlja sa dispanzerom izgrađen je 1980.godine i zahtjeva obimnu rekonstrukciju, u smislu sanacije, rekonstrukcije i zamjene dotrajalih elemenata.Opština Tutin je izdvojila veoma značajna sredstva za izradu projektno-tehničke dokumentacije za sve ove projekte, ali su stopirani usled pandemije kovida 19. S toga mene zanima kada ćemo moći barem okvirno da očekujemo realizaciju istih”, istakla je Kučević.\nOsvrnuvši se na Sjeničko jezero i seoski turizam u ovoj opštini, konstatovala je da potencijali nisu čak ni približno iskorišćeni, te da je u njihov razvoj neophodno mnogo više ulagati.\nNarodna poslanica je izrazila razočarenje činjenicom da Ministartsvo omladine i sporta nikada do sada nije pokazalo interesovanje za projekte u Sjenici, iako je i Sjenička opština među najmlađim u zemlji, u kojoj je, podsjetila je, jedini Nacionalni biatlon centar u regionu.\n“Za to vrijeme, država podržava izgradnju objekata na Zlatiboru, a reprezentacija Srbije u zimskim sportovima je maltene sastavljena od sportista iz Sjenice”, kazala je i dodala da je Ministartsvo trgovine, turizma i telekomunikacija podržala određene projekte opremanja Ski centra i Sjeničke kuće, koju aktuelna vlast, ocjenjuje, upravo pokušava diskreditovati narušavanjem autentičnosti i originalnosti objekta.\nOna je zatražila da u razvojnim projektima bude Regionalni centar za razvoj poljoprivrede i sela, jer Sjenička laboratorija ima akreditovanih 37 metoda provjere kvaliteta mlijeka i mesa i proizvoda od mleka i mesa.\n“Svima je dobro poznat i projekat unaprjeđenja životnih uslova za građane pograničniih područja sa Bosnom i Hercegovinom u opštini Priboj. Vi znate šta se tamo sve dešavalo i koliko je Bošnjaka bilo žrtava destruktivne politike tadašnjeg državnog režima u zadnjoj deceniji prošloga stoljeća”, podsjetila je Kučević i navela da je Program povratka Bošnjaka i njihovog održivog života u opštini Priboj prekinut 2014. godine, te od tada ništa iz onoga što je država usvojila kao jedan od svojih prioriteta nije realizovano, zaključila je narodna poslanica SDA Sandžaka Selma Kučević.\nTagovi: SDA Sandžaka Selma Kučević Skupština Srbije


Deklaracija Vijeća Ministara ⋆ EvropaMagazin\nUtorak, Novembar 21, 2017\nVeliki trgovački lanac kažnjen jer je naplaćivao vrećice s logom\nPredstavnici udruženja žrtava i logoraša otputovali u Hag: Presuda Mladiću…\nPriče o Obelisku koji stoji usred šume u Olovu: “Išao kralj bosanski u lov, a kad mu…\nBosnu i Hercegovinu u ratu napustilo 1,2 miliona ljudi\nPreminuo pješak kojeg je udario kombi u Briješću\nDeklaracija Vijeća Ministara o zaštiti i promociji istraživačkog novinarstva\n(Odbor ministara Vijeća Evrope usvojio 26.septembra 2007 na 1005.sastanku zamjenika ministara)\nKomitet ministara Vijeća Evrope:\nPonovno poziva na član 10. Evropske konvencije o ljudskim pravima koja garantuje slobodu da se dobiju nepristrane informacije i ideje bez ikakvog uplitanja javnih vlasti i bez obzira na znanje o nekom pitanju;\nPonovo ukazuje na svoje deklaracije o slobodi izražavanja i informacija od 29. aprila 1982 godine i na slobodu političke debate u medijima od 12. februara 2004, te opet naglašava važnost postojanja slobodnih i nezavisnih medija koji garant iraju pravo ljudi da budu potpuno informirani o pitanjima koja zabrinjavaju javnost i da sprovode istragu nad javnim vlastima i političkim pitanjima, što je ponovo potvrdio Evropski sud o ljudskim pravima;\nUvjerava da bi osnovna funkcija medija, kao javnog posmatrača i kao dijela sistema provjere i balansa u demokraciji, bila ozbiljno osakaćena bez promoviranja takvog istraživačkog novinarstva, koje pomaže da se istaknu pravne ili etičke pogreške koje mogu biti namjerno prikrivene, i zbog toga istraživačko novinarstvo doprinosi formiranju neprosvjetljenog i aktivnog građanstva, kao i velikom poboljšanju društva;\nU ovom kontekstu Komitet spoznaje važnost rada istraživačkih novinara koji su uključeni u precizna, studiozna i kritička izvještavanja o posebnim pitanjima koja ozbiljno zabrinjavaju javnost, rade posao koji često zahtijeva duga i teška istraživanja, sakupljanje i analizu informacija, otkrivanje nepoznatih činjenica, potvrđivanje pretpostavki i pribavljanje pomoćne evidencije;\nKako god, naglašava da istraživačko novinarstvo treba da bude odvojeno od novinarske prakse, koja uključuje zadiranje u privatne i porodične živote i njihovo izlaganje javnosti na način koji je u suprotnosti sa članovima 8 i 10 Evropske konvencije o ljudskim pravima i odgovarajućim Zakonom o Evropskom sudu o ljudskim pravima;\nIma također na umu da istraživačko novinarstvo može imati koristi od medijskih profesionalaca da na volonterskoj osnovi usvoje samo-regulatorne instrumente, kao što su profesionalni kodeks ponašanja i etičnosti, koji potpuno vode brigu o pravima drugih ljudi i uloge i odgovornosti medija u demokratskom društvu;\nUzimajući sve to u obzir, zbog svoje specifične prirode, istraživačko novinarstvo ima izuzetnu važnost u vrijeme kriznih situacija, što znači (ali nije ograničeno samo na) za vrijeme ratova, terorističkih napada, prirodnih katastrofa ili katastrofa prouzrokovanih ljudskim faktorom ili u vrijeme kada postoje nastojanja da se ograniči protok informacija zbog sigurnosnih razloga ili razloga koji se tiču javne sigurnosti;\nSvjestan je da je u prepoznatljivim demokracijama, ohrabrivanje i razvoj istraživačkog novinarstva od izuzetne važnosti za ohrabrivanje slobode javnog mišljenja i uspostavljanja demokratske političke kulture, dok je u isto vrijeme i velika opasnost za moguće zloupotrebe;\nIma na umu Prijedlog 1506(2001) Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope o slobodi izražavanja i informacija u medijima u Evropi (2001), te izražava svoju zabrinutost zbog stalnog korištenja nasilja kao načina zastrašivanja istraživačkih novinara;\nPonovo poziva na Prijedlog (Akt) Br. R (2000) 7 o pravima novinara da ne otkrivaju svoje izvore informacija;\nPozdravlja razvoje u pojedinim lokalnim zakonima zemalja članica u kojima se pokazuje volja da podrže prava novinara da istražuju pitanja koja su od javnog interesa i objelodane činjenice, te iznesu svoje mišljenje o tim pitanjima, a bez ikakvog uplitanja javnih vlasti;\nI. Daju svoju podršku istraživačkom novinarstvu koje je u službi demokracije;\nII. Poziva zemlje članice da zaštite i promoviraju istraživačko novinarstvo, poštivajući član 10 Evropske konvencije o ljudskim pravima, odgovarajući Zakon o Evropskom sudu o ljudskim pravima i druge standarde Vijeća Evrope, u kontekstu da;\na) poduzmu, kad je potrebno, odgovarajuće mjere koje su osmišljene da osiguraju ličnu sigurnost medijskih profesionalaca, a posebno onih koji su uključeni u istraživačko novinarstvo, i brzo i efikasno riješe slučajeve nasilja nad novinarima ili zastrašivanja novinara;\nb) da osiguraju slobodu kretanja medijskih profesionalaca i njihov pristup informacijama u skladu sa standardima Vijeća Evrope i omoguće kritička i sveobuhvatna izvještavanja u službi demokracije;\nc) da osiguraju prava novinara da zaštite svoje izvore informacija u skladu sa standardima\nd) da onemoguće sprječavanje slobode, spriječe neproporcionalne zabrinjavajuće sankcije, da osiguraju slobodno izvršavanje novinarske profesije, da se ne vrši oduzimanje profesionalnog materijala ili pretraživanja radnih prostorija, tj. da se ne zastrašuju medijski profesionalci, a posebno istraživački novinari;\ne) kad to odgovara, da se uzme u razmatranje i da se inkorporira u lokalno zakonodavstvonedavni slučaj Zakona o Evropskom sudu o ljudskim pravima, koji je interpretirao član 10 Evropske konvencije o ljudskim pravima kao proširenje ne samo na slobodu objavljivanja, nego i na slobodu novinarskog istraživanja, važna faza jako bitna za istraživačko novinarstvo;\nIII. Skreće pažnju zemalja članica na nedavne zabrinjavajuće razvoje koji mogu imati povratne reakcije na novinarske aktivnosti i posebno na istraživačko novinarstvo i poziva zemlje članice, ako je moguće, da poduzmu učinkovitu akciju u skladu sa standardima Vijeća Evrope, ukoliko se nađu u sljedećim situacijama;\na) trendu povećanja ograničenja slobode izražavanja i informacija, a sve u ime zaštite javne sigurnosti i borbe protiv terorizma;\nb) sudskih parnica pokrenutih protiv medijskih profesionalaca zbog objavljivanja informacija od javnog interesa, a koje vlast iz raznoraznih razloga žele sačuvati od javnosti;\nc) u slučajevima neopravdanih pračenja novinara, uključujući nadgledanje njihovog\nd) u slučaju zakonodavnih mjera koje su pokrenute ili nametnute kako bi se ograničila zaštita\nI Poziva medije, novinare i njihova udruženja da ohrabruju i podržavaju istraživačko novinarstvo, poštujući ljudska prava i primjenjujući najviše etičke standarde;\nV. Poziva zemlje članice da široko primjenjuju ovu deklaraciju, gdje je potrebno da je prevedu, i da na nju skrenu pažnju odgovarajućih vladinih tijela, zakonodavaca i sudstva, kao i da omoguće da bude dostupna novinarima, medijima i njihovim profesionalnim organizacijama.\nAmir D\t nov 16, 2017\nRedakcija\t okt 19, 2017 166\t0\nRadnici Vitezita u Ilijašu: Iscrpljeni su ali nastavljaju pješačiti do zgrade…\nRedakcija\t okt 23, 2017 513\t30\nRedakcija\t nov 18, 2017 123\t0\nSAD zaprijetio zatvaranjem kancelarije PLO-a zbog poziva na krivično gonjenje…\nRedakcija\t nov 19, 2017 90\t0\nRedakcija\t nov 20, 2017 33\t6\n© 2017 - EvropaMagazin® - Nezavisni Info Centar BiH NIC\nWeb Dizajn: proWeb +387 62 118 465, EvropaBiH@gmail.com\nCijenjeni posjetioci broj objavljenih vijesti je 270 sa 1151220 pregleda\nNovember 21, 2017 Uređivano: Oktobar 19, 2017 u 19:02


"NE IZGLEDAJU KAO STARLETE PA PADAJU U DEPRESIJU" - Škola - Ringeraja.rs\nNE IZGLEDAJU KAO STARLETE PA PADAJU U DEPRESIJU Devojčice izostaju sa časova jer misle da su ružne, a dečaci zbog DUBOKE TUGE\nU Prekršajnom sudu ističu da je situacija na terenu gora nego što pokazuje statistika, a u školama da se sa nastave ne izostaje samo zbog ocena, dosadnih časova, već i zbog depresije izazvane fizičkim izgledom, prenose "Večernje novosti"!\nPrema rečima Milana Marinovića predsednika Prekršajonog suda u Beogradu, u 2018. godini je bilo 57 predmeta koji se odnose na izostajanje iz škole. On ističe da je, do sada, doneo osam odluka, dok za ostale slučajeve postupak još traje.\n- Od tih osam odluka, doneto je pet osuđujućih presuda, i to tri opomene i dve novčane kazne u iznosu od po 5.000 dinara, jedna oslobađajuća dok su dva zahteva odbijena - navodi Marinović za "Večernje novosti".\n- Opomena se izriče, najčešće, kada su roditelji privi put tuženi ili je reč o porodici koja je u teškoj materijalnoj situaciji.\nIako u osnovnim školama ima bežanja sa časova i raznih "virusa" pred pismene i odgovaranje, u srednjim školama izostanci su već boljka. U proseku, beleži se oko 100 izostanaka po učeniku.\nSve više depresinih učenika\nPrijava roditelja sudu je, kako navode u školama, tek krajnja mera koju koriste kada ništa drugo ne urodi plodom. Kao sve češći razlog izostanaka iz škole navodi - depresija.\n- Imamo sve više depresivnih đaka, koji imaju stručnu pomoć - otkriva Jasmin Nikolovski, direktor Petnaeste beogradske gimanzije. - Devojčice izostaju iz škole nezadovoljne svojim izgledom, a dečaci zbog duboke tuge i nesnalaženja u sredini. Nikada nismo tužili roditelje, prinuda nije način da se stane na put izostancima, već razgovor, saradnja.\nOn smatra i da bi školski čas trebalo skratiti na 35 minuta i modernizovati nastavu.\n- Tako ćemo zainteresovati učenike, pošto je njima dosadno - smatra Nikolovski.\nSami pišu dijagnoze\nIstiče i da ima malverzacija i sa opravdanjima, jer ih učenici uzimaju blanko pa sami pišu "dijagnoze", i dodaje da roditelji treba da peuzmu deo odgovornosti.\n- Trend koji se servira mladima o savršenom izgledu, promovisanje starleta kao uzora, kod devojaka stvara komplekse, zbog čega se one zatvaraju u kuću, ne dolaze u školu, jer smatraju da ne izgledaju dovoljno dobro - smatra Milorad Antić, predsednik Foruma srednjih stručnih škola Beograda. - Mladići, umesto na času, vreme provode po kladionicama, kafićima... Roditelji sve to pravdaju, tako da je broj izostanaka znatno veći nego što pokazuje statistika.\nmarketing RR u 15:42


ČUDO NA SVETOJ GORI! Navijač uzeo pravoslavnu veru i umro kao MONAH! Dok se telo raspada ruka sa brojanicom KAO NETAKNUTA! FOTO\nNenad Kis\t 10.10.2021. 21:29h\nEngleski ljubitelj fudbala i navijač Vest Hema, koji je pre nekoliko godina prešao u pravoslavlje, a zatim postao monah, mro je pre nekoliko dana.\nO čudu koje se potom desilo javnost je obavestilo uredništvo Fejsbuk stranice Prijatelji manastira Hilandara, na kojoj se redovno objavljuju vesti iz ove srpske svetinje koja je u devetom veku svog postojanja.\nU hrišćanskoj praksi, pa i nekih drugih religija, brojanice služe da bi se određeni broj puta izgovorila određena molitva. Posle svake molitve, prstima se pređe na sledeći čvor, ako je brojanica končana, ili kamičak, kristal, ako je od tih materijala (ima npr. 33 čvorića, 50, 150...). Kada se "obiđe ceo krug", obično sledi neka veća, duža ili značajnija molitva.\nHilandarski monasi su često umeli da onima koji bi od njih kupovali brojanice govore da "Sama brojanica nije čudotvorna, već se čuda dešavaju Božjom voljom, pa je zato lepo Njemu se i obraćati". Molitve, sa brojanicom ili bez nje, upravo su takvi razgovori.\nŽIVIŠ, STEFANE! Na Trudbeniku odigrana prijateljska utakmica u čast nedavno nastradalog mladog fudbalera! FOTO\nSRPSKI FUDBAL ZAVIJEN U CRNO! Preminula LEGENDA kluba sa Karaburme!\nNEJMAR ŠOKIRAO JAVNOST: Brazilac najavio kraj karijere, a nema ni 30 godina?!\nmanstir HilandarEnglezVest Hemfudbalmonahbrojanica


Tokom razgovora, govorili su na brojne teme, a dotakli su se i bračnog para Ikardi, koji ne krije da "one stvari radi i po nekoliko puta na dan", ali je Adani ipak rekao da poznaje fudbalera koji to čini i češće.\n- Kad se vrati iz Obale Slonovače, bude iscrpljen do te mere da nema snage da istrči jedan krug na treningu. Objasnio mi je da dobije brdo pisama i fotografija svaki put kad se vraća u svoju zemlju i odlazi sa tri ili četiri devojke svakog dana - nasmejao se Adani.\n- Onda se vrati u Italiju i treba mu oko mesec dana odmora. Bio je mnogo umoran i bilo je nemoguće da ga često viđamo na treninzima, ali je bio neverovatno srećan - dodao je Italijan za magazin "Gol", a preneo je Mondo.


Asmir Begoviæ za B92: Neopisiv oseæaj sa Marakane - B92\nAleksandar Kovaèeviæ nedelja, 4.01.2015. | 14:00 Engleska\nAsmir Begoviæ ima 27 godina. Roðen je na leto 1987. u Trebinju, rat je njegovu porodicu oterao u Nemaèku, potom i Kanadu, a sudbina dovela u Englesku. Iza sebe ima oko 250 utakmica i jedan postignut gol.\nIza Begoviæa je još jedna solidna godina na "Britaniji", ali æe 2014. ipak ostati veèno urezana u njegovo seæanje po jednom dogaðaju.\n"Bila je ovo veoma dobra godina, kad podvuèem liniju. Ono što je najvažnije je da sam zdrav, da je moja familija zdrava i sreæna. Godina sa Stoukom je bila solidna, u skladu s moguænostima, a svakako da je vrhunac Svetsko prvenstvo u Brazilu. Oseæaj koji sam doživeo na toj prvoj utakmici, na Marakani protiv Argentine, kada je poèela himna, to je nešto neopisivo. Igranje na Mundijalu mi je oduvek bio životni san i moram priznati da je odlièan oseæaj ispuniti takve snove".\nMogli bi se reæi da je Asmiru možda najteže naæi odgovor za pitanje odakle je. Roðen je u BiH, tokom rata je izbegao u Nemaèku, potom se preselio u Kanadu, a duže od deset godina je u Engleskoj.\n"Da, ovde sam veæ veoma dugo, štaviš,e mislim da sam u današnjoj kuæi ovde blizu Stouka duže nego u bilo kojoj u kojoj sam ranije živeo. Mogu reæi da se oseæam kao starosedelac, mada sebe smatram stanovnikom planete, da to tako nazovem. Imena zemalja nisu toliko važna, važno je da ste s porodicom, prijateljima, i da uživate. A meni je tako ovde".\nSvaka od zemalja u kojima je živeo je specifièna na svoj naèin, naravno, Engleska diše za fudbal.\n"Iskren da budem, teško je nešto izdvojiti van profesionalnog života. Ovde je profesionalni fudbaler posveæen igri 24 sata sedmièno i gotovo da za ništa drugo nema vremena. Ali ja volim taj naèin na koji Englezi pristupaju fudbalu, žive ga, atmosfera na stadionima je zaista dobra, užitak je igrati pred punim tribinama. Kada je BiH u pitanju, mislim da mi najviše nedostaje hrana, ali ona bi ionako bila zabranjena, haha".\nU Englesku je stigao kao 16-godišnjak. Strana zemlja, neizvesna buduænost, to je ogroman teren za tinejdžera. Ipak, on je pronašao put do uspeha.\n"Moja sreæa je da sam imao dobre ljude za prijatelje, koji su mi pomogli da dobijem probni period u Portsmutu i Totenhemu kao klinac. Otišao sam prvo u Portsmut, ali nakon što sam tamo trenirao, oni su mi odmah ponudili ugovor i nikad nisam ni otišao na drugu probu u Spurse. Bilo je teško, bio sam dete, daleko od porodice, ali mi je u isto vreme pomoglo da ojaèam, da se osamostalim, da ne zavisim ni od koga. Od prvog dana sam znao da želim da igram na najvišem nivou i samo sam o tome razmišljao, samo tome bio posveæen, i svaka prepreka je bila premostiva".\nPrve godine njegove karijere na Ostrvu su obeležile pozajmice. To èesto deprimira mlade igraèe, ali iako je on u prve èetiri godine igrao za èak šest klubova nije ga omelo da postane ono što je danas, štaviše.\n"To mi je veoma mnogo pomoglo. Prošao sam èitav engleski ligaški sistem, igrao u malim klubovima, ali ja sam na tome insistirao jer za mladog golmana najvažnije je da brani, da dobije priliku".\nNe voli da prièa o svojim golmanskim vrlinama, dok uvek traži više što se tièe kvaliteta.\n"Ne volim govoriti o svojim vrlinama, to neka procene drugi. A popraviti treba sve. Tako je u fudbalu, ne postoji situacija u kojoj možeš reæi "ovo je sada to, savršeno je", moraš raditi stalno da bi održavao i poboljšavao vlastite sposobnosti".\nU Stouk je stigao 2010. godine i meðuvremenu stekao status jednog od najboljih golmana u Premijer ligi. Spekulisalo se o interesovanju najveæih klubova, ne samo Engleske veæ i iz Španije, ali je on ipak i dalje na Britaniji.\n"Rekao bih da nakon ovoliko vremena zaista imam odreðeni oseæaj pripadnosti ovom klubu. Dali su mi priliku kad mi je trebalo, verovali u mene, i sreæan sam tu. Lepo je èuti da se interesuju i drugi, ali ima vremena. Na Englesku sam se navikao, po mom mišljenju to je najbolja liga za igranje na svetu. Ali, ako doðe prava ponuda, zašto ne, oprobao bih se i u nekoj drugoj zemlji“.\nTa zemlja mogla bi da bude Nemaèka gde je napravio prve fudbalske korake.\n"Od detinjstva navijam za Bajern Minhen, tako je I sada", kratko istièe svoju klupsku opredeljenost Begoviæ.\nKada su u pitanju saigraèi sa kojima se najviše druži istièe dva imena, po jedno iz kluba i reprezentacije.\n"Teško je u ovom profesionalnom svetu stvarati prave prijatelje, jer se mnogo toga menja brzo. Meðutim, u Stouku sam se sprijateljio sa Rajanom Šokrosom i našeporodice se druže, kad imamo vremena. U reprezentaciji sam cimer sa Harisom Medunjaninom, s kojim sam zaista postao veliki prijatelj i koji je sjajan èovek i igraè".\nBegoviæ ne izdvaja nijednog zvuènog fudbalskog i sportskog idola, ali je imao velikog uzora.\n"Otac. S njim sam trenirao kao klinac, on mi je bio uzor ne samo kao sportista, jer je i on branio u trebinjskom Leotaru, nego kao i èovek. Nismo imali mnogo, ali on i majka su se uvek trudili da nam obezbede sve što je moguæe i da budemo sreæni".\nNema dilemu ko je trenutno najbolji golman sveta.\n"Nojer. Konkurencija je jaka, ali mislim da je on u ovom trenutku ispred ostalih".\nU oktobru je prvi put poneo kapitensku traku u reprezentaciji, koju oèekuje teška borba za plasman na Evropsko prvenstvo sledeæe godine u Francuskoj.\n"Kapiten je i dalje Edin, ja sam njegov zamenik, a pošto je propustio Izrael ja sam nosio traku. Bila je to zaista velika stvar za mene, pogotovo kao golmana. (Selektora Mehmeda) Baždareviæa poznajem samo iz prièa i onoga što sam èuo, ali èini se kao èovek koji ima plan i ideju i mislim da je to ono što nam je potrebno. Kvalitet nije nestao, ovo je gotovo ista ekipa koja je igrala u Brazilu, samo nam treba da malo složimo stvari. Situacija je teška, ali i dalje sam uveren da æemo ostvariti cilj, a to je plasman na EP".\nZa kraj je dobio pitanje „Ko æe i šta æe biti Asmir Begoviæ kada završi fudbalsku karijeru?\n"O tome je stvarno teško govoriti, nadam se da æu igrati još dugo. Ko zna šta vreme nosi. Trenutno uživam u humanitarnom poslu koji radim sa svojom Fondacijom, pomažemo izgradnju deèjih igrališta u Engleskoj i BiH, i to je ono što bi voleo da radim i u buduænosti. Mislim da æu ostati u fudbalu, ali nikad se ne zna", zakljuèio je razgovor za B92 Asmir Begoviæ.


Cities Skylines - Strana 4 - Forum Sveta kompjutera\n7.3.2015, 13:57 #61\nKako ne? Evo ja sam ubacio sad u korpu bez problema koristeći Hola ekstenziju i brazilski IP.\nIz nekog razloga su mi ugasili stari nalog dok sam drndao sa razlicitim proxijima, sad sam uspeo preko nekog VPNa i novog naloga. Nadam se da nece i ovaj da ugase dok ne dobijem kljuc. Na zalost dok sam sve to cackao, prosao popust, ali nema veze, i dalje je dosta jeftinije nego na steamu.\nPogazih svoje reci, da necu preorderovati. Budala.\nPoslednja ispravka: Nikola16789 (7.3.2015 u 14:09)\n7.3.2015, 15:55 #62\nJedan streamer je već počeo da igra sa 25 tiles otključanih. (25x2x2km)\n9.3.2015, 1:19 #63\nBože mili sačuvaj kakvi nobovi dobiju da igraju igru ranije i da pokazuju opštoj javnosti svoje izvale:\n9.3.2015, 1:36 #64\nПс. Сећам се још у Cities in Motion2 сам себе често хватао како сам се тотално посветио прављењу саобраћајне инфраструктуру - мостова, тунела, аутопутева, рампи, подвожњака, надвожњака итд покушавајући да смањим гужве, уместо да развијам и ширим градски саобраћај\nPoslednja ispravka: Miki1987 (9.3.2015 u 1:59)\n9.3.2015, 18:54 #65\nKoliko je sigurno kupiti ruski key i aktivirati ga preko vpn-a na steamu?\n9.3.2015, 20:15 #66\nRizično je, ali ako napraviš novi nalog i aktiviraš samo Cities na njemu možeš da probaš da se kockaš, moguće je da neće ni primetiti. Aktivaciju na nalogu gde imaš još igara ti ne bih preporučio.\n10.3.2015, 10:04 #67\nA koja je razlika izmedju ruskog i nuuvem kljuca?\n10.3.2015, 10:19 #68\nKako koja? Pa cim moras ka koristis VPN za aktivaciju znaci da se moze aktivirati samo iz Rusije, dok kod Nuuvema to nije slucaj, treba da "zavaras" samo onog od koga kupujes a ne Steam koji bez problema prihvata brazilske kljuceve worldwide.\nMada, mog kljuca jos nema na Nuuvemu pa cemo da vidimo koliko je ovo tacno\n"Chave ainda não gerada, pode estar havendo um atraso da produtora." Kljuc jos uvek nije generisan, moguce kasnjenje u proizvodnji !?\nPoslednja ispravka: goranmax (10.3.2015 u 10:27)\n10.3.2015, 10:27 #69\nHvala, stvarno nemam pojma koje sve kombinacije postoje i sta je dozvoljeno a sta ne.\nNego, nuuvema jos nema da isporuci kljuc. Ja nuuvemu pristupam samo preko vpna. Ako ti nije tesko napisi kad/ako ti stigne kljuc da se ne logujem svaki cas na vpn.\n10.3.2015, 10:43 #70\nOk, verovatno je do vremenske razlike, 4 sata unazad u odnosu na nas. Bice sigurno za 2-3 sata.\nEvo sad vidim na stranici igre, kljucevi ce biti dostupni u 11.00 po brazilskom znaci u 15:00 po nasem vremenu.\nPoslednja ispravka: goranmax (10.3.2015 u 13:24)\n10.3.2015, 13:52 #71\nGMG je isporučio.\n10.3.2015, 14:15 #72\nGmg isporucio al jos ne moze da se skida igra sa steam-a.\nPoslednja ispravka: Skepi (10.3.2015 u 14:42)\n10.3.2015, 16:08 #73\nStigao kljuc na Nuuvem.\nIscimao me Steam, pisalo Game locked .\nJel' krece download u 18:00?\nPoslednja ispravka: goranmax (10.3.2015 u 16:21)\n10.3.2015, 16:27 #74\n18 je valjda GMT, kod nas je onda 19h.\n10.3.2015, 16:37 #75\nmislio sam da uvek ima pre-loada prilikom pre-ordera.\n10.3.2015, 16:49 #76\nOvde nije organizovan preload, verovatno zato što je igra nekih 1.5GB valjda. Možda više kad se instalira.\n10.3.2015, 16:57 #77\nBzvz, covek ocekuje PREload kad PREorderuje, no dobro, sta je tu je.\n10.3.2015, 18:39 #78\n10.3.2015, 18:55 #79\nSto me ova 2 rivers mapa podseca na nesto...\n10.3.2015, 19:54 #80\nZahvaljeno 3.282 puta na 2.023 poruka\nHmmmmm...Zasto gradjani ne dolaze u grad??? Imam struju, vodu, kanalizaciju, sve to spojeno (i put naravno) i i dalje stoji 0\nKoliko ja vidim nema ni posebnog tutorijala sto je po meni minus u startu. Nije strasno, dosta poznat sistem ali opet.


Da ga uvijek slavite u miru i radosti u našoj zajedničkoj otadžbini: Vučić uputio čestitku povodom Ramazanskog bajrama – Haber.ba\nUz najiskrenije želje za dobro zdravlje, sreću i blagostanje vama i vašim porodicama, još jednom čestitam blagosloven Ramazanski bajram i da ga uvek slavite u miru i radosti u našoj zajedničkoj otadžbini, u našoj prelepoj Srbiji, kazao je Aleksandar Vučić, predsednik Srbije\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić čestitao je Ramazanski bajram Reisu-l-ulemi Islamske zajednice Srbije i glavnom muftiji Islamske zajednice u Srbiji, javlja Anadolu Agency (AA).\n„Vama i svim vernicima Islamske zajednice od srca čestitam Ramazanski bajram uz želje za svaki blagoslov od Boga i nagradu za trud i odricanje tokom dugog ramazanskog posta. U vremenima preteških iskušenja za ceo ljudski rod, u vremenima bolesti, straha i strepnje, svaki se čovek – više i jače nego ikada – okreće Bogu, porodici, komšijama i onim ljudskim i moralnim vrednostima kojima svi težimo. Otuda nam dolazi i veliki blagoslov u vidu praštanja, solidarnosti, pomaganja, dubokog uvida u to da smo svi braća i da samo zajedno i složno možemo sve da postignemo, sve da pobedimo“, istakao je Vučić u čestitci.\nOn se zahvalio muslimanima koji svojim komšijama i sugrađanima nesebično pomagali tokom nevolje koja je zadesila i Srbiju, što nisu zaboravili potrebite, one koji su bolesni i one koji nemaju, što su na pravi način ponovo pokazali šta je prava srž ramazanskog posta i islama kao religije koja neguje najveće ljudske i moralne vrednosti.\n“Uz najiskrenije želje za dobro zdravlje, sreću i blagostanje vama i vašim porodicama, još jednom vam čestitam blagosloven Ramazanski Bajram i da ga uvek slavite u miru i radosti u našoj zajedničkoj otadžbini, u našoj prelepoj Srbiji! Bajram Šerif Mubarek Olsun!“, zaključio je Vučić.\nTeme:Aleksandar Vučić, čestitka, izdvojeno, Ramazanski bajram


Jugoistočna Bugarska Jugozapadna Bugarska Južna Bugarska Severna Bugarska Severoistočna Bugarska Severozapadna Bugarska\nBugarska je država u jugoistočnoj Evropi koja se sa Rumunijom graniči na severu, Srbijom i Makedonijom na zapadu i Grčkom i Turskom na jugu. Bugarska zauzima centralni deo Balkanskog poluostrva i jedna je od Evropskih skrivenih blaga. Oduvek je bila tačka povezivanja između istoka i zapada, kao i zemlja prelepih pejzaža i gostoprimljivih ljudi. To je zemlja sa 1900 godina dugom istorijom, poznata po svojoj prirodi i velikim brojem kulturnih i istorijskih spomenika.Glavni grad Bugarske - Sofija nudi jedinstvene mogućnosti za kombinovanje profesionalnih angažmana sa prijatnim odmorom i zanimljivim mestima za posetu, a samo trideset minuta kolima od skijaških padina planine Vitoša.\nBugarska je idealna destinacija za organizovanje sastanaka i događaja, bilo da ste u potrazi za savršenim prostorom ili jedninstvenim insentiv sadržajima.Posebno pogodni uslovi za kongresni turizam se odnose na glavni grad, Sofiju. Raspolaže sa brojnim hotelima odgovarajućih kongresnih kapaciteta, kao i sa kongresnim centrima kao što je Kongresni centar Sofia i Inter Expo centar.\n21. Evropski kongres o gojaznosti - ECO 2014., Sofija (1.000 učesnika)5. Međunarodna konferencija za preduzetništvo, inovacije i regionalni razvoj - ICERID, 2012, Sofija (500 učesnika)\nMeđunarodni sajam turizma, 14 - 16.02.2013., Inter Expo Centar, SofijaIFAM - B2B sajam automatike, robotike , mehatronika, 06. - 08.03.2013., Inter Expo centar, Sofija47. Međunarodni sajam BULMEDICA/BULDENTAL, 15. - 17.05.2013., Inter Expo centar, Sofija9. Sajam energetske efikasnosti i obnovljivih izvora, 29. - 30.05.2013., Inter Expo centar, Sofija\nHristo Botev je bio bugarski pesnik i nacionalni revolucionar. Tokom svečanosti obeležavanja Ćirila i Metoda, on je održao javni govor protiv osmanske vlasti i bogatih Bugara, i bio je primoran da napusti grad kao rezultat tome. Botev se, od strane Bugara, naširoko smatra simboličnom istorijskom ličnošću i nacionalnim herojem.\nPetar Beron je bio bugarski pedagog, takođe poznat kao „otac moderne Bugarske". On je stvorio prvi moderni bugarski bukvar 1824. godine, pod nazivom Riba Bukvar (Riben bukvar) zbog delfina nacrtanog na kraju knjige. To je bio bugarski školski bukvar i prva bugarska enciklopedija.\nStefka Kostadinova je bivša bugarska atletičarka. Njena specijalnost bila je skok uvis. Nosilac je svetskog rekorda u ženskoj kategoriji sa preskočenih 2,09m, na Svetskom prvenstvu 1987. godine. Kostadinova je postavila 7 svetskih rekorda, 4 u dvorani i 3 na otvorenom. Od 2005. godine je predsednica Bugarskog olimpijskog komiteta.\nBoris Hristov, bugarski operski pevač, rođen je u Plovdivu i kao dečak pevao je u horu katedrale Alexandar Nevski, u Sofiji. Hristov je napravio svoj operski debi kao Colline u La Bohème u Reggio Calabriji, 1946. godine. Za Hristova se naširoko smatra da je bio jedan od najvećih baseva 20-og veka.\nVladimir Dimitrov Maistora je bio bugarski slikar, crtač i učitelj. Glavna tema koju je istraživao je odnos između čoveka i prirode. On se smatra jednim od najtalentovanijih bugarskih slikara 20og veka. Maistora Vrh na ostrvu Grinvič u Južnim Šetlandskim ostrvima, na Antarktiku je nazvana po slikaru.


Obaranje rekorda u padanju madraca - Klix.ba\nBaš kao domine\nObaranje rekorda u padanju madraca\n31.7.2009. u 10:26\nZnate kako izgleda kada poredate domine ili karte tako da sve padnu jedna za drugom nakon što oborite prvu? Upravo ta ideja vodila je zaposlene u u kompaniji koja proizvodi dušeke u britanskom Gloucestershireu.\nPostavili su 41 madrac duž tvornice, a između njih postavili po jednog radnika. Zabava je počela kad se prvi radnik nageo prema nazad.\nPosljednji u nizu radnika koji padne na svoj madrac pada na pokretnu traku, koja ga "vozi" do kreveta, jorgana i jastuka, dodaje mu se plišani medvjedić i povez preko očiju, a potom mu se u krevetu pridruži djevojka koju zajedno s njim "upakuju" u kamion i voze dalje.\nVideo snimljen 26. juna mogao bi biti dokaz obaranja svjetskog rekorda, ali nakon što Guinnessova Knjiga rekorda prizna da je to poduhvat na koji se niko prije njih nije odvažio.\n"Kontaktirali smo Guinnesovu Knjigu rekorda i izgleda da nema oficijelnog svjetskog rekorda u ovoj disciplini. Poslali smo im detalje našeg pokušaja i sada čekamo potvrdu da smo ga postavili", ispričala je menadžerica kompanije Julie Flitter, a prenosi Daily Mail.\nPočinje "Mjesec kreativnog razvoja"\n31.07.2009. u 11:22


DAČIĆU, PRIZNAJ ME JA SAM TVOJA ĆERKA! Šok u studiju TV HEPI, Marić pokazao pismo posle kog NIŠTA VIŠE NEĆE BITI ISTO - Informer\n09:19 Politika 4\nGost u jutarnjem programu televizije Hepi Ivica Dačić, ostao je šokiran i zatečen kada mu je stiglo pismo iz Londona\nSkupština i Vlada za puno poštovanje sudskih odluka!\n08:01 Tv In 0\ntvin | Četvrtak, 15. 04. 2021.\nIvica Dačić Hepi vanbračna deca predsednik Skupštine\ndali ima pravde i pravne osnove da se lažovi strogo kažnjavaju,jer oni ne rasturaju samo brak več uništavaju porodični život , jer je preraslo u modi da su deca sva vanbračna, pa po mom mišljenju tereba svu advokatsku,sudskui i izvršiteljsku decu proveriti čija su a i voditeljsku i voditeljice.pod hitno ispitati i doneti najstrože kaznene odluke zbog laži,uznimiravanje porodic, nanetu bol ...ne igrajte sa ljutskim životima.\nOčigledno, još jedna podmetačina. A gde ste bili i što ste ćutali, "Dačićeva deco", svih ovih godina? Predložio bih geniju naše opozicione scene gdinu Đilasu i njegovoj službenici Mariniki Čobanu da smisle pak nešto inteligentnije. Malo je ispod njihovog nivoa. Može to malo bolje.\nHocu samo istinu da cujem!\nNeko je bio nestašan??? Omastio se mačor....


Klimatske promene na Zemlji - Page 11\nNovember 29, 2010, 09:32:59 pm #150\nQuote from: Predrag on January 04, 2009, 11:04:53 pm\nKlimatskih promena je bilo, i bez politike, globalnog zagađenja, velikog broja preživara i ostalih tik (trice i kučine). Ledena doba su se dešavala i pre Milutuna Milankovića. Žalosno je samo to, što smo toloiko evoluirali, da možemo svesno da registrujemo sve to. I brinemo se.\nNovember 29, 2010, 09:41:27 pm #151\nMa dok nas nešto ne tresne na globalnom nivou, nikada se nećemo resetovati!\nApril 28, 2011, 10:57:06 pm #152\nSerija Tornada pogodila SAD : http://www.b92.net/info/vesti/index.php?yyyy=2011&mm=04&dd=28&nav_category=78&nav_id=508930\nJuly 25, 2011, 07:08:47 pm #153\nLjudi,da li je i vama hladno\nJuly 27, 2011, 10:10:47 am #154\nma jok meni vruce ukljucio sam grejanje na pola sata\nJuly 27, 2011, 12:37:11 pm #155\nBravo Nisam se toga setio\nAugust 01, 2011, 07:05:06 pm #156\nDa ne poveruješ Retko kad da se desi u Rusiji i to u gradu.Na žalost ima poginulih i povređenih: http://www.rts.rs/page/stories/ci/story/2/%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%82/933734/%D0%A1%D0%BD%D0%B0%D0%B6%D0%B0%D0%BD+%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%B0%D0%B4%D0%BE+%D1%83+%D0%A0%D1%83%D1%81%D0%B8%D1%98%D0%B8.html\nAugust 27, 2011, 09:33:38 pm #157\nEvo ko želi može uživo da prati šta se dešava na istočnoj obali USA,uragan "IRENA",klikni na autić i uključi se kamera: http://news.discovery.com/earth/hurricane-irene-storm-tracker-110825.html\nSeptember 04, 2011, 06:55:51 pm #158\nAmeri su imali lošu godinu: http://www.b92.net/zivot/vesti.php?yyyy=2011&mm=09&dd=04&nav_id=539590\nKatastrofa izazvana "Tajfun talasom" i u Japanu: http://www.rts.rs/page/stories/ci/story/2/%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%82/950476/%D0%A2%D0%B0%D1%98%D1%84%D1%83%D0%BD+%D0%BF%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BE+%D0%88%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%BD.html\nSeptember 05, 2011, 02:45:04 am #159\nMajku mu, pa da li će ikada neki naš novinar da napiše ozbiljan tekst\nBTW lično sam prisustvovao toj "elementarnoj nepogodi" tj najvećoj zabeleženoj temperaturi ikada u Njujorku (koji se ipak nalazi u državi Njujork a ne u Nju Džerziju) i šta da vam kažem ništa strašno (jeste gadno vreme kad je pri toj temperaturi vlažnost oko 86% ali nije tragično) iako su oni o tome trubili na na televiziji kao da je u najmanju ruku smak sveta\nOctober 02, 2011, 08:50:11 am #160\nOvih dana oboreni rekordi u temperaturi,najvišoj od kad se meri,u Nemačkoj i Engleskoj,za ovo doba godine.I kod nas je zanimljivo da je ujutro 12 C a u podne 30 C.Još uvek nije oboren rekord,nisam čuo koje godine,kad je bilo 42 C!\nOctober 03, 2011, 09:42:35 pm #161\nTemperatura od od preko 42 stepena kod nas je bila 2008 godine.\nOctober 09, 2011, 04:45:28 pm #162\nGlobalno zatopljenje i klimatske promijene su fenomeni koji su napravili razdor u znanstvenoj zajednici čim se krenulo s debatama, tako da sada imamo tabore sa ,,skepticima" i ,,vjernicima." Napravile su se bezbrojne studije koje validiraju ili pobijaju globalno zagrijavanje, od kada se o tom fenomenu počelo pričati. U zadnjih par mjeseci, dobitnik Nobelove Nagrade i vodeći ,,alarmist" klimatskih promjena Al Gore je prozvao sve koji niječu globalno zagrijavanje da su slični ,,rasistima" i da su ,,pseudo-znanstvenici" i optužio je medije za manipulaciju dokazima o globalnom zagrijavanju.\nIstraživanje koje je obavio, nitko drugi, doli svjetski priznati i poznati CERN, (Centre of European Organization for Nuclear Research), koji je objavljen u žurnalu ,,Nature" stoji kako su kozmičke zrake i Sunce, a ne ljudska aktivnost krivi za globalno zagrijavanje, a to nije baš zaključak koji bi u ovom trenutku Al Gore-u odgovarao.\nCERN, koji je kreirao i koji operira s Velikim Akceleratorom Čestica, je sada izgradio komoru od nehrđajućeg čelika koja točno odgovara atmosferi Zemlje. U toj komori nazvanoj ,,63 CERN" znanstvenici iz 17 Europskih i Američkih instituta su demonstrirali kako kozmičke zrake promoviraju formaciju molekula koje rastu u atmosferi Zemlje i tako zasijavaju oblake, što Zemlju čini oblačnijom i hladnijom.\n,,Sunčevo magnetsko polje kontrolira koliko će kozmičkih zraka stići do atmosfere Zemlje (što je jače solarno magnetsko polje to više ono brani Zemlju od dolazećih kozmičkih zraka iz svemira), Sunce tako određuje temperaturu na Zemlji," izjavio je Lawrence Solomon, direktor Energy Probe, koji je sastavio ovaj eksperiment.\nU roku od samo jednog dana, predsjednik Međuvladinog Odbora za Klimatske Promijene Bert Bolin je odbacio ovu teoriju izjavom: ,,Smatram da je izjava ovog para znanstveno krajnje naivna i neodgovorna."\n,,CERN-ov CLOUD (Cosmics Leaving Outdoor Droplets) eksperiment je dizajniran s namjerom da izučava formacije oblaka i ideju da kozmičke zrake mogu imati utjecaja. Jasna poruka ovog tima znanstvenika je da mi jednostavno ne razumijemo ništa više o oblacima osim rukohvat, u ovom slučaju, nebitnih informacija. Utjecaj i efekte aerosola u oblacima razumijemo čak i manje. Druga stvar koja je postala jasna ovim eksperimentom je da tragovi nekih čestica u atmosferi izgleda imaju veliki efekt na formaciju oblaka, te da kozmičke zrake također imaju efekta, i to ,,značajnog" ako je suditi otkrićima CERN-a" rekao je David Whitehouse za list Observatory.\n,,CERN-ov CLOUD vodi Jasper Kirkby koji je 1998. otkrio kako globalno zagrijavanje može biti dio prirodnog ciklusa u zemaljskim temperaturama, što je uznemirilo alarmiste globalnog zagrijavanja. ,,Establišment koji zagovara stavove o globalnom zagrijavanju koje je uzrokovalo ljudsko djelovanje, pokrenuo se u akciju, nagovorio je zapadnjačke vlade koji kontroliraju CERN, da gotovo trenutačno suspendiraju CLOUD eksperiment. Kirkby-ju je trebalo gotovo deset godina pregovaranja s njegovim nadređenima, i tko zna koliko još pregovaranja i kompromisa s različitim odborima da bi nagovorio birokraciju CERN-a da dozvole ponovno pokretanje projekta. Trebalo je još dodatnu godinu da se stvori CLOUD komora i da se validiraju temeljne teorije koje je stvorio Dane," izjavio je Lawrence Solomon.\n,,Iako nikada to nisu potvrdili, visoki svećenici ,,Neprikosnovene Istine" kao što su oni u hramu NASA-e, GISS-a, Pen State i Univerziteta Istočne Anglia-e su uvijek znali za Svensmark-ove hipoteze o kozmičkim zračenjima i da je njegova teorija opasnost slabo sastavljenih modela koji su oni stvorili o utjecaju stakleničkih plinova," rekao je Nigel Calder poznati znanstvenik koji je pisao o otkrićima s CERN-a. ,,Sada vam jasno i glasno govorim o očiglednim velikim utjecajima koje je Sunce imalo u prethodnim stoljećima i milenijima koji se sada mogu objasniti i da se ti isti nalazi sada mogu aplicirati na iste mehanizme koji su se događali za vrijeme zagrijavanja u 20. vijeku. Svensmark je alarmističke predikcije doveo u opasnost - zajedno sa poslovima od bilijuna dolara koje dolaze od strane zabrinutih vlada unutar biznisa globalnog zagrijavanja."\nNovember 05, 2011, 07:32:12 pm #163\nI Ja se pridružujem naučnicima CERN a i smatram da je najveći krivac naše Sunce.Danas za malo da dobijem sunčanicu\nNovember 05, 2011, 08:49:37 pm #164


CGO: Primjena zelenih politika zahtijeva raskid štetnih koncesionih ugovora u Kraljevskim barama | Kodex.ME\nCentar za građansko obrazovanje(CGO) pozvao je partije vladajuće većine i Vladu Crne Gore da konačno ispune obećanja data mještanina Kraljskih Bara i raskinu štetne i ništave koncesione ugovore sa firmama "Dekar“ i "Dekar Energy“, kojima se planira izgradnja minihidroelektrana "Crnja“, "Crni potok“ i "Ljubaštica“, a zbog čega mještani ovog kraja protestvuju duže od 15 mjeseci.\n31. 10. 2021 - 11:49 Autor: M. B.\n"Predstavnici vladajuće većine su, prije formiranja Vlade, obilazili ovaj kraj i obećavali da će taj problem, čim se Vlada formira biti riješen, a što se do danas nije desilo. Mještani i njihovi problemi su zaboravljeni, ili je, pak, postojao drugi interes nekih novih donosilaca odluka koji ih je rukovodio da održe status quo koji ide u prilog samo povlašćenom investitoru povlašćenom", kazala je Snežana Kaluđerović ispred CGO-a.\nDanas će kako navodi mještani, 41. nedjelju zaredom, ali već narušenog zdravlja, protestvovati na obalama hladnih rijeka protiv nezakonite izgradnje ovih minihidroelektrana.\nOni su poručuje uporni u tome da sačuvaju rijeke i zdravu životnu sredinu, koja će dodatno neminovnom izgradnjom autoputa upravo kroz Kraljske Bare biti narušena.\n"Ovi mještani se bore za pravu stvar i zaslužuju širu podršku. Na drugoj strani, investitor je, izgleda i računao trasu auto-puta kada nakon deceniju od dobijanja građevinskih dozvola kreće sa izgradnjom. Ta njegova sračunata namjera na obeštećenje od države u ovom selu je jasna, ali nije jasno zašto nove vlasti ne raskidaju takve ništavne ugovore i zašto on, a ne mještani, ima podršku novih vlasti", naglasila je Kaluđerović.\nCGO je podjsetilo da sadašnji potpredsjednik Vlade Crne Gore, Dritan Abazović, prilikom posjete Kraljskim Barama, 20. septembra 2020.godine, između ostalog, kazao: "Ovo je jedna velika katastrofa i ovo je sramota da se radi bilo po zakonu ili protiv zakona. Buduća vlast treba da raskine sve koncecije za mHE i trajni da zabrani gradnju mHE. Ako tako ne bude, ne bilo ni Vlade.“\n"Na žalost, ni on, iako partija koju vodi – URA – pripada Zelenima, ni Vlada u kojoj ima jednu od najodgovornijih funkcja, do danas ništa nisu uradili da se stanje u Kraljskim Barama promijeni", poručila je Kaluđerović.\nCGO podsjeća i da prethodna Vlada, prije više od deceniju nije ni konsultovala lokalno stanovništvo, niti sagledala razvojne planove Crne Gore kada je kroz ovo selo, pored autoputa koji je značajan projekat za državu, planirala i izgradnju mHE.\nPrethodna Vlada je kako doje podržavala interese bahatog investitora, a ne mještana na što je CGO mnogo puta ukazivao, ali isti investitor je sada u sprezi sa novim vlastima koje, takođe, njegov interes stavljaju iznad interesa mještana i javnog.\n"Protekli period je mještanima donio ogromne štete zbog nespremnosti Vlade da raskine nezakonite i kontraverzne poslove koncesionara. Vlada je svjesna štete i potencijalnih krivičnih djela koje je ovaj koncesionar udruživanjem proizveo svojim radnjama na terenu, i to kako prema lokalnom stanovništvu, tako i prema državi. Javnosti je poznato i da je niz krivičnih prijava protiv koncesionara podnešeno ODT Kolašin. Otvaraju se i pitanja - ko odugovlači ove postupke i zašto se pokušavaju izvršiti određene radnje kako bi se zaštitio koncensionar?", upitala je Kaluđerović i dodala da CGO podvlači da se ovdje radi o neravnopravnoj borbi u kojoj mještani idu srcem i željom da zaštite svoju životnu sredinu, a što je važno za dobrobit tog kraja i države, dok se naspram njih nalazi moćni koncensionar, fokusiran na privatni milionski interes, i sa zaštitom kako bivših tako i sadašnjih vlasti.\n"Pritom, ovim mještanima nema više života u tom kraju ukoliko se ovakav projekat koncesionara sprovede u djelo, čime će se u pitanje dovesti i njihova egzistencija, na što nadležni složno žmure", zaključila je ona.