Otkrivena crna rupa u Mleènom putu - 2001-09-08\n08 septembar, 2001\nAstronomi veruju da veæina galaksija u svom središtu sadrži ogromnu crnu rupu. Crne rupe bilo koje velièine su izuzetno zgusnuti objekti, sa tako snažnom gravitacijom, da u sebe uvlaèe zvezde, gasove i sve što se nadje u blizini, kao ogromni vodeni vir… Uprkos dokazima o prisustvu ogromnih crnih rupa u drugim galaksijama, astronom Alan Buner iz amerièke agencije za istraživanje svemira kaže da se za Mleèni put donedavno verovalo da je drugaèiji od drugih galaksija: ”Uvek smo verovali da je naša galaksija benigna u tom pogledu, da nema specijalno aktivan nukleus u svom centru i da joj to omoguæava da izbegne taj vir aktivnosti, koji vidimo u drugim galaksijama.“\nMedjutim, proteklih godina, nauènici su primetili odredjene aktivnosti u centru Mleènog puta, koje su nagoveštavale postojanje velike crne rupe. Obližnje zvezde kreæu se vrlo brzo u svojim orbitama zbog snažne sile privlaèenja bliskog velikog objekta… Takvo ponašanje je od kljuène važnosti za otkrivanje crnih rupa, jer su one same nevidljive, a gravitacija im je tako velika da im ni svetlost ne može umaæi. Medjutim, jedan od najboljih dokaza za njihovo postojanje je emisija rendgenskih zraka, koja u sluèaju Mleènog puta nije detektovana, što je i dovelo do ovako kasnog otrkiæa. Pojaèane rendgensko zraèenje imaju objekti koji bivaju uvuèeni u kovitlac crne rupe, jer oko sebe stvaraju veliku temperaturu… Nedavno su astronomi iz nekoliko amerièkih i japanskih institucija premostili nedostatak rendgenskih zraka i otkrili èvrst dokaz za postojanje crne rupe u centru naše galaksije. Pomoæu rendgenološke opservatorije pod nazivom Èandra, oni su zabeležili snažan blesak rendgenskih zraka, koji je trajao tri puna sata, što je protumaèeno “umiranjem” nekog velikog svemirskog objekta. Lider nauènog tima Frederik Baganof sa Masaèusetskog tehnološkog instituta kaže da je blesak stigao, kako se pretpostavlja sa ivice ulaza u crnu rupu: ”Ukupna kolièina energije emitovane u tom periodu bila je 50 puta veæa od energije našeg sunca. Ipak, èitav spektakl je bio gotov kroz nepuna èetiri sata i sve se vratilo u normalu.“\nPrethodno nestajanje izvora rendgenskih zraka uznemiravalo je astronome. Oni su pretpostavljali da materija koja upadne u rupu daje od sebe jaèi sjaj. Jedan od èlanova nauènog tima Gordon Garmir sa državnog univerziteta u Pensilvaniji kaže da je to ostavilo mesta sumnji o postojanju crne rupe – sve dok nije zabeležen blesak: “Ne možete zamisliti naše uzbudjenje kada smo videli svetlosni blesak. Svi smo poèeli da skaèemo i da se veselimo. To nam je pružilo prvi dokaz o postojanju, nama najbliže, velike crne rupe.“\nRaniji proraèuni su pokazivali da je masa te crne rupe oko dva i po miliona puta veæa od našeg Sunca. Najnoviji proraèuni govore da je površina rupe oko 150 miliona kilometara, koliko iznosi razdaljina izmedju Zemlje i Sunca. Astrofizièar sa Univerziteta Arizona, Fulvio Melia kaže da po Ajnštajnovoj teoriji relativiteta, samo crna rupa može imati tako zgusnutu strukturu: “Moderna fizika ne poznaje nijednu teoriju koja može adekvatno objasniti takav objekat, osim pojmom crne rupe. Postoji samo jedna kategorija masivnih kosmièkih objekata. Ništa drugo u univerzumu nam nije poznato, što bi imalo solarnu masu od 2,5, i moglo greškom da bude zamenjeno za crnu rupu.“\nUprkos rendgenskom dokazu, vodja nauènog tima Frederik Baganof, kaže da to još nije apsolutno dovoljno. On želi da se izvrše duža ispitivanja i posmatranja pomoæu opservatorije Èandra, da bi se možda spazili novi bleskovi, koji bi bili uporedjeni sa radio emisijama iz istog izvora. Istovremeno se nada da bi se konaèan dokaz mogao pojaviti do kraja godine.


Cene benzina in Montreal, Kanada - 29-jun-2020 | GlobalPetrolPrices.com\nAuto plin (TNG)\nCene auto plin (TNG)\nЦена електричне енергије\nMontreal Cene benzina, litar\nMontreal - cene benzina: Navodimo cene od 23-mart-2020 g. do 29-jun-2020 g. Prosečna cena u tom periodu je 1.08 (Canadian Dollar), sa minimumom 0.98 (Canadian Dollar) dana 30-mart-2020 g. i maksimumom 1.23 (Canadian Dollar) dana 29-jun-2020 g. Poređenja radi, prosečna cena benzina u svetu u tom periodu je 1.56 Canadian Dollar.\nUS Dollar U.K. Pound Sterling Euro Canadian Dollar Australian Dollar Afghanistanian Afghani Albanian Lek Algerian Dinar Angolan Kwanza Argentine Peso Armenian Dram Aruban Guilder Australian Dollar Azerbaijanian Manat Bahamian Dollar Bahraini Dinar Bangladeshi Taka Barbados Dollar Belarussian Ruble Belize Dollar Bermudian Dollar Bolivian Boliviano Bosnia and Herzegovina Convertible Mark Botswanian Pula Brazilian Real Brunei Dollar Bulgarian Lev Burma (Myanmar) Kyat Burundi Franc Cambodian Riel Canadian Dollar Cape Verde Escudo Cayman Islands Dollar CFA Franc CFA Franc (west) CFP Franc Chilean Peso Chinese Renminbi Colombian Peso Comoro Franc Congolese Franc Cordoba Oro Costa Rican Colon Croatian Kuna Cuban Peso Czech Republic Koruna Danish Krone Djibouti Franc Dominican Peso East Caribbean Dollar Egyptian Pound Eritrean Nakfa Ethiopian Birr Euro Falkland Islands Pound Fiji Dollar Gambian Dalasi Georgian Lari Ghanaian cedi Gibraltar Pound Guatemalan Quetzal Guinea Franc Guyana Dollar Haitian Gourde Honduran lempira Hong Kong Dollar Hungarian Forint Icelandic Krona Indian Rupee Indonesian Rupiah Iranian Rial Iraqi Dinar Israeli New Shekel Jamaican Dollar Japanese Yen Jordanian Dinar Kazakhstan Tenge Kenyan Shilling Kuwaiti Dinar Kyrgyzstan Som Laos Kip Lebanese Pound Lesotho Loti Liberian Dollar Libyan Dinar Macao Pataca Macedonian Denar Malagasy Ariary Malawian Kwacha Malaysian Ringgit Maldivian Rufiyaa Mauritanian Ouguiya Mauritius Rupee Mexican Peso Moldovan Leu Mongolian Tugrik Moroccan Dirham Mozambique Metical Namibia Dollar Nepalese Rupee Netherlands Antilles guilder New Manat New Zealand Dollar Nigerian Naira North Korean Won Norwegian Krone Pakistan Rupee Panamanian Balboa Papua New Guinea Kina Paraguayan Guarani Peruvian New Sol Peso Uruguayo Philippine Peso Polish Zloty Qatari Rial Rial Omani Romanian Leu Russian Rouble Rwanda Franc S.T.&Principe Dobra Saint Helena Pound Saudi Riyal Serbian Dinar Seychelles Rupee Sierra Leonean Leone Singapore Dollar Solomon Islands Dollar Somali Shilling South African Rand South Korean Won Sri Lanka Rupee Sudanese Pound Surinam Dollar Swaziland Lilangeni Swedish Krona Swiss Franc Syrian Pound Taiwanese New Dollar Tajikistan Somoni Tanzanian Shilling Thai Baht Trinidad and Tobago Dollar Tunisian Dinar Turkish Lira U.A.E. Dirham U.K. Pound Sterling U.S. Dollar Uganda Shilling Ukrainian Hryvnia Uzbekistan Sum Vanuatu Vatu Venezuelan Bolivar Vietnamese Dong Yemeni Rial Zambian Kwacha Zimbabwean Dollar litar US galon UK galon Oil barrel Metric ton (gasoline)\nMontreal: Podaci o zemlji i ostalim državama u našoj bazi podataka dobijeni su iz zvaničnih vladinih izvora, regulatornih agencija, naftnih kompanija i velikih medija. Podaci se ažuriraju svake sedmice.\nЦена бензина у градовима широм света\nРегионалних цене бензин и дизел


Izvor: AutoBlog, 25.Nov.2021, 14:00\nKia je danas na sajmu u Seulu prikazala novu, drugu generacija modela Niro, ali konkretni tehnički detalji još nisu objavljeni. U svakom slučaju, nakon pet godina aktuelni Niro dobija naslednika, i to u vidu kompaktnog elektrifikovanog crossovera čiji izgled je inspirisan dizajnom HabaNiro concepta iz 2019. godine. Između ostalog se ističu LED prednja svetla, jedinstveni vertikalni dizajn zadnjih svetala, instrumentna tabla spojena u jednu celinu (integriše digitalne instrumenate i ekran infotainment sistema), kao i džojstik umesto klasične ručice menjača. Za razliku od EV6 koji se bazira na E-GMP platformi, novi Niro će po ranijim informacijama i dalje imati platformu...\nNovi Suzuki S-Cross i zvanično\nIzvor: AutoBlog, 25.Nov.2021\nSuzuki nas je pre nekoliko dana sa par teaser slika i kratkim saopštenjem podsetio da će još tokom ove nedelje predstaviti novi model, što se danas i desilo. Ovo je dakle nova generacija S-Crossa, čliji prethodnk je poslednji veći redizajn doživeo još u leto 2016. godine. U svakom slučaju, novi...


Prvi takav stiže iz južnokorejskog LG-a, nosiće oznaku G i biće kompatibilan s velikim brojem Android smart telefona i moći će da dostavlja sve neophodne informacije svojim korisnicima u bilo kom momentu, a pretraživanje je olakšano jednostavnim izgovaranjem komande „OK Google“.\nOvo je četvrti uređaj napravljen u bliskoj saradnji kompanija LG i Google, nakon smart telefona „nexus 4“ i „nexus 5“ i tableta „LG G pad 8.3 google play edition“.\nKorisnici će na satu dobijati informacije s telefona poput poruka, poziva i notifikacija sa društvenih mreža. Takođe, Google planira da od tih uređaja napravi pravog fitnes saradnika koji će nadgledati sve - od broja koraka, utrošenih kalorija i izgubljenih kilograma.\nGoogle je takođe naveo HTC, Samsung i Asus kao partnere u ovom projektu, pa se uskoro mogu očekivati uređaji iz tih kompanija.\nIz kompanije kažu da su pametni satovi i naočare tek početak razvoja takvih uređaja, te da se u budućnosti očekuju slični proizvodi koji će se kačiti na telo ili odeću.


Hoffenheim - Mainz: Domaćini traže prvu pobjedu nakon mjesec dana | Svijet Kladjenja\nNaslovnicaNajave utakmicaHoffenheim - Mainz: Domaćini traže prvu pobjedu nakon mjesec dana\nHoffenheim – Mainz: Domaćini traže prvu pobjedu nakon mjesec dana\nEkipa Hoffenheima se još uvijek nalazi nalazi na soldinoj sedmoj poziciji s obzirom da u ligi nisu slavili još od sredine novembra. Igranje na dva fronta je ipak bilo previše za ovu ekipu te bi ispadanje iz Lige prvaka u kojoj su pružili nekoliko dobrih partija, mogla biti pozitivna stvar za njih.\nEkipa Hoffenheima odlično je ušla u ovu sezonu, igrali su odlično, nalazili su se u na mjestima koja vode u Ligu prvaka u kojoj su pružili nekoliko respektabilnih partija, da bi nakon toga – sve stalo. Zadnju pobjedu u ligi upisali su protiv Augsburga 10. novembra, što im je bila četvrta pobjeda u nizu nakon čega je uslijedio niz neriješenih rezultata.\nRemizirali su u zadnjih 5 utakmica, ali treba priznati da su to bile veoma teške utakmice sa teškim protivnicima u vrlo zgusnutom rasporedu s obzirom da su igrali i u Ligi prvaka.\nIspadanje iz ovog takmičenja trebalo bi dobro doći ovoj ekipi, koja se sada može u potpunosti skoncentirsati na domaće prvenstvo.\nMainz igra po sistemu toplo-hladno. U prva tri kola upisali su dvije pobjede i jedan remi, da bi nakon toga usijedio niz od šest utakmica bez pobjede koji ih je bacio u donji dio tabele gdje se i sada nalaze a gdje i pripadaju, realno gedajući.\nZadnju pobjedu su upisali protiv najslabije ekipe u ligi, Fortune, da bi u zadnja tri meča dva puta remizirali i jednom visoko poraženi od Leipziga. Remizirali su oba puta pred svojim navijačima.\nŠto se tiče gostovanja ove sezone, Mainz je upisao 4 poraza, a slavili su dva puta ali protiv slabijih ekipa (Fortuna, Freiburg).\nHoffenheim: Baumann – Bičakčić, Posch, B.Hubner – Kaderabek, N.Schulz – Grillitsch – Demirbay, Kramarić– Belfodil, Joelinton\nHoffenheim je u ovom meču veliki favorit, što potvrđuju kladionice koje na njihovu pobjedu nude koeficijent od 1,45. Igraju pred domaćim navijačima, što će biti zadnji meč pred zimsku pauzu, u kojem će sigurno željeti slaviti i dokazati navijačima da je niz od 5 utakmica bez pobjede prouzrokovan umorom i zgusnutim rasporedom zbog nastupa u Ligi prvaka.\nMainz je preva ekipa za napucavanje što se tiče Hoffenheima, jer su im u zadnjih 5 utakmica utrpali čak 18 pogodaka, što je zaista fascinantno, gdje su upisali 4 pobjede i jedan remi.\nKoeficijent prema kojem će Hoffenheim slaviti sa dva gola razlike kod bet365 kladionice iznosi čak 2,20 što je više nego odlično! Sretno!\nTreba napomenudi da ovaj susret možete uživo pratiti na bet365 kladionici a sve što treba da uradite je da otvorite račun (ako već niste) te da imate minimalan iznos na računu ili jednu odigranu opkladu u zadnja 24 sata.\nKLADI SE NA HOFFENHEIM TE UZMI BONUS KREDITE ZA NOVE KORISNIKE!


pokaže | Web-Tribune.com\nHome / Tag Archives: pokaže\nKada vidite kako se ovaj pas i maca vole i mrze, shvatićete šta je LJUBAV (VIDEO)\nOvo preslatko mače je upoznalo svog velikog „brata“ koji nije gubio vreme da pokaže ko je glavni u kući Rivalstvo ne postoji samo među ljudima, već i između životinja, pogotovo ako su različite vrste. Međutim, definitivno je da ljubav pobeđuje sve razlike, kao u ovom slučaju! Ovo preslatko mače je …


Аутор: M. K. | Страна 23 | Radio Gacko\nIzložbom bugarskog umetnika Nikolaja Ruseva sinoć je u KSC zaokružena 2019. godina. Anđelka Boljanović, direktorica KSC je istakla da u ovoj ustanovi imaju mnogo razloga za zadovoljstvo. Zahvalila se kolegama na odličnoj saradnji i tome…\nRadovi na Domu zdravlja u Gacku još traju\nDanas je 90 prvačića u opštini Gacko po prvi put selo u đačke klupe. Priređen im je svečani prijem u holu centralne osnovne škole „Sveti Sava“ gde su najmlađe osnovce pozdravili direktor ove obrazovne ustanove…\nIako je po kalendaru vakcinacije BCG vakcina obavezna još u porodilištu, više od dva meseca šest beba iz Gacka koje su na svet došle u bolnici u Foči još uvek nisu dobile pomenutu vakcinu. Dragana…\nLjubav prema operskom pevanju i želja da melodije vanvremenske lepote podeli sa sugrađanima ponukala je Đurđicu Babić da i ove godine priredi koncert u svom rodnom gradu. Predah od obaveza na fakultetu je potrošila na…\nGotovo četvrt veka od formiranja, u nedelju 7 avgusta je svečano obeležen Dan Gatačke brigade. Uprkos kiši, na trgu ispred novog hrama Sv. Trojice u centru grada se okupio veliki broj građana, boraca i njihovih…\nOdržana promocija monografije „Nevesinjska olimpijada“\n„Nevesinjske ravne bare, a gačani nose pare“ krilatica je koja možda najslikovitije opisuje višedecenijski ishod konjskih trka koje su zaštitni znak Nevesinjske olimpijade“ rekao je Dragan Grahovac, novinar i autor, na promociji monografije o ovoj…\nNajavljeni radovi na dalekovodu Kula-Stepen\nIz Elektro-Gacka obaveštavaju potrošače da će zbog radova na dalekovodu Danići-Stepen-Kula biti bez napajanja električnom energijom u četvrtak, 28. jula u vremenu od 9 do 12 časova. Iz preduzeća napominju da će ostali potrošači u…\nPrikupljena 61 doza „kapi života“\nU drugoj ovogodišnjoj akciji dobrovoljnog davanja krvi koja je juče održana u ambulanti RiTE Gacko prikupljena je 61 doza. U društvu Sveti Simeon Mirotočivi ne kriju zadovoljstvo odzivom i spremnošću građana da daruju „kapi života“…


Dodik: U BiH postoji 113 grupa vehabija, napadaju i RS | | Novi horizonti\nDodik: U BiH postoji 113 grupa vehabija, napadaju i RS\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik veoma često je u fokusu javnosti zbog svojih komentara bez presedana, kojima često komentira svaku aktuelnu situaciju na društveno-političkom planu u BiH i regionu.\nTim povodom danas je ponovo postao “zvijezda” medija, sa svojim izjavama o takozvanim skupinama vehabija koje se nalaze u našoj državi. Iako je tema intervjua bila stav Republike Srpske po pitanju Kosova i Metohije, Dodik je iskoristio priliku da komentira i navodni radikalni islam u BiH.\nPrvenstveno je podsjetio da Republika Srpska nije dala saglasnost da BiH prizna Prištinu.\n“Bez obzira što neki to priželjkuju , priča o Kosovu nije završena, jer nema pun legitimitet, nije član UN. Kao Srbin, želim da se Kosovo reintegriše u državu Srbiju i da Beograd ima dominantnu ulogu u rješavanju njegovog statusa”, rekao je Dodik za “Alo”.\nKomentirao je i predstojeće predsjedničke izborie u Srbiji, ocijenivši da vladajuća koalicija ima dovoljno snage da obezbijedi pobjedu svog kandidata.\n“Republika Srpska želi jaku i snažnu Srbiju. Narod će imati svoje kandidate, izabraće predsjednika i sa njim ćemo sarađivati”, dodao je Dodik, zaključivši da vjeruje da će njegovi unuci jednog dana živjeti u zemlji koja će biti unija RS-a i Srbije.\nOsvrnuo se i na stalne optužbe da on ruši Dejtonski sporazum, kazavši kako uporno već deset godina govori kako ga podržava, te da je cinizam pripisivati mu takvo nešto. Upravo, tvrdi Dodik, podržavanjem ovog sporazuma utječe na održavanje manjeg bh. entiteta, te da kroz razvijanje industrije želi tu održivost povećati.\n“Sada bi trebalo da se gradi auto-put Beograd-Sarajevo, koji će 95 odsto prolaziti kroz Srpsku, tako da će prolaziti gdje mi kažemo. Nama je bitno da se što bolje putnim pravcima povežemo sa Srbijom, dok Federaciju to ne interesuje. Oni gledaju da se što bolje povežu sa Turskom“, rekao je predsjednik RS-a.\nPosebno se osvrnuo na, kako kaže, raznorazne napade na koje je rukovodstvo RS-a naviklo, te je upozorio da u BiH postoji velika opasnost od radikalnog islama. Dodao je da samo u BiH postoji 113 grupa vehabija, koje povremeno izvode atake i na RS.\n“U Federaciji postoje centri za obuku u koje policija ne smije da uđe, kao što je Maoča. Nemam ništa protiv muslimana, ali ako koriste oružje za vjersku ideologiju, to je veliki problem“, istakao je Dodik.


Setva pšenice će koštati gotovo 32.000 dinara po jutru\n2021-10-11 09:27:04 0 komentara Autor: Agroinfo.rs\nIako zemljoradnici još uvek računaju koliko će ih koštati setva pšenice, svi se slažu da je sve poskupelo, naročito veštačko đubrivo i gorivo.\nVećina zemljoradnika snabdela se potrebnim repromaterijalom tako što je zadužila seme i đubrivo kod kooperanata, dok su za kupovinu goriva podigli kredite.\nZadružnom savezu Vojvodine istakli su za Dnevnik da je mineralno đubrivo i duplo skuplje nego lane i da cene veštaka neprekidno rastu pa se iz tog razloga ne može izvesti precizna računica.\n– Đubrivo uvozimo iz Rusije, Mađarske, Hrvatske, Rumunije… i zbog cene gasa koja raste i đubrivo iz dana u dan menja cenu. U zavisnosti od forulacije, đubrivo košta i 600 evra po toni, a u zavisnosti od hraniva u zemlji po hektaru za setvu pšnice treba do 350 kilograma đubriva – rekao je stručni savetnik za poljoprivrednu proizvodnju u Zadružnom savezu Vojvodine Petar Rodić.\nPo rečima predsednika Saveza, Nenada Manića setva jutra pšenice koštaće 31.690 dinara, a dvostruko novca će trebati za hektar. Na sve to, naglasio je, dolaze još i cena arende ili zakupa, koja zbog manjih prinosa ove godine nije poskupela, a te cene su različite u svakom području.\n– Kilogram semenske pšenice je 80 dinara, a po jutru treba 130 kilograma, što je 10.400 dinara. Na jutro pšenice dolazi 250 kilograma veštačkog đubriva. Cena veštaka je 65 dinara kilogram, što znači da taj trošak iznosi 16.250 dinara i za 30 litara nafte po jutru po ceni od 168 dinara treba još dodati 5.040 dinara – naveo je Manić.\nPo rečima poljoprivrednika Miroslava Kiša iz Subotice, poljoprivrednici su se uglavnom ranije snabdeli repromaterijalom, pa su malo i uštedeli, jer se cene menjaju svakodnevno. Ipak, mnogi će zbog skupoće štedeti i neće se dosledno držati svega što je potrebno da se posao obavi valjano.\nKiš kaže da nije pravio računicu, ali smatra da će ga sigurno hektar setve izaći bar 500 evra. – Ne vredi da pravim račun jer zemlju moram raditi – naveo je ovaj poljoprivrednik, rekavši da će dosta zemljoradnika posejati dorađeno seme.\n-.Bez semena se ne može i to znaju proizvođači, pa zidaju cene do nebesa. A mi smo iz prakse naučili da se ne mora uvek sejati samo deklarisano već da se može i mešati, pa ćemo tako i raditi, mešati deklarisano s našim, da jeftinije prođemo – kazao je Kiš i napomenuo da će se i na veštaku i mašinskim opreracijama pri pripremi njiva za sejanje, takođe, štedeti.\nOn se osvrnuo i na jučerašnju cenu pšenice od 30 dinara, rekavši da ratarima ne vredi puno što cene žita i soje rastu jer ni trenutni cenovnik na berzi žitarica i uljarica nije dovoljno visok, da u ovogodišnjim umanjenim prinosima nadoknadi uloženo: repromaterijal, rad zemljoradnika i amortizaciju mašina.\nТагови: pšenica,đubrivo,gorivo,Cene,setva pšenice,repromaterijal,\n2022-01-14 09:30:08 0\nU protekla dva meseca, cena barela sirove nafte pala je za 10 dolara, ali su na našim pumpama izostala očekivana sniženja derivata. Gorivo je pojeftinilo tek dinar i po. Veća sniženja teško se mogu očekivati i posle praznika, jer ove sedmice cena „crnog zlata“ na svetskim berzama ponovo raste.\n2021-12-30 10:08:34 0\nDa li će biti nestišice đubriva u Srbiji?\nVeštačko đubrivo u Srbiji, za manje od godinu dana, poskupelo je više od 100 odsto. Za kilogram uree treba izdvojiti više od 105 dinara, a zabeležene su i nestašice.\n2021-12-23 08:35:32 0


Biofarmaceutski proizvodi | Sandoz Serbia\nSandoz biosimilarni lekovi\nSandoz, kao kompanija u sastavu Novartisa, jeste pionir i globalni lider u oblasti biosimilarnih lekova. Investiramo u istraživanja i razvoj u cilju poboljšanja kvaliteta života pacijenata i raspoloživosti zdravstvenih resursa putem bolje dostupnosti kvalitetnih i priuštivih bioloških lekova.\nBiosimilarni lekovi značajno doprinose boljoj dostupnosti zdravstvenih usluga pacijentima u Evropi i šire, kako putem konkurencije koja dovodi do bolje iskorišćenosti sredstava u okviru zdravstvenih sistema tako i putem podsticanja upotrebe bioloških sredstava.\nKerol Linč, globalni direktor za biosimilarne lekove kompanije Sandoz\nSandoz je prva farmaceutska kompanija koja je dobila dozvolu za biosimilarne lekove u Evropi, Japanu i Sjedinjenim Američkim Državama.\nNaši biosimilarni lekovi koriste se u kliničkoj praksi više od 10 godina, dostupni su u više od 75 država i poseduju iskustvo od preko 250 miliona bolničkih dana.\nBiosimilarni lekovi kompanije Sandoz Terapijska oblast\nOmnitrope® (somatropin) Endokrinologija\nBinocrit® (epoetin alfa) Hematologija\nZarzio® /Zarxio® (filgrastim) Nega pacijenata obolelih od raka\nHumani faktor stimulacije granulocitnih kolonija (G-CSF) koji se koristi kod neutropenije nakon hemoterapije\nPored naših biosimilarnih lekova na tržištu, zauzimamo vodeću poziciju i u domenu razvoja biosimilarnih lekova sa nekoliko molekula u različitim fazama razvoja.\nIstorijat Sandoz biosimilarnih lekova\nSandoz poseduje više od 20 godina iskustva u razvoju biosimilarnih lekova. Kompanija je na taj način stekla sveobuhvatna znanja i vrhunsku stručnost u razvoju, proizvodnji i isporuci biosimilarnih lekova zdravstvenoj zajednici i pacijentima.\nNaše jedinstveno nasleđe u oblasti farmaceutske biotehnologije datira iz četrdesetih godina prošlog veka i vremena razvoja penicilina. Sandoz je 1980. godine proizveo jedan od prvih rekombinantnih proteina – interferon alfa.\nNakon što smo 1996. godine prvi na svetu inicirali program razvoja biosimilarnih lekova,, bili smo i prvi na svetu koji su dobili dozvolu na za biosimilarni lek – Omnitrope® (somatropin).u Evropi pre jedne decenije. Potom je 2015. godine Zarxio® (filgrastim) postao prvi biosimilarni lek koji je dobio dozvolu za promet u SAD.\nNijedna druga kompanije ne može se pohvaliti tako dugotrajnim i jedinstvenim nasleđem u razvoju bioloških preparata u medicinske svrhe.\nLekovi u fazi razvoja u kompaniji Sandoz\nSandoz, kompanija u sastavu grupacije Novartis, poseduje vodeći portfolio biosimilarnih lekova u fazi razvoja i planira da do 2020. godine na ključna tržišta lansira pet lekova sličnih biološkim lekovima koji se koriste u onkologiji i imunologiji.\nLEKOVI U FAZI RAZVOJA\njedinjenje Potencijalne indikacije/\ngrupa bolesti Status\naplikacije Ključni momenti\n(etanercept) Artritisi (reumatoidni artritis, ankilozirajući spondilitis, psorijazni artritis), plak psorijaza i dr. (isto kao i referentni proizvod) SAD: odobreno\nEU: podneto • Pozitivno mišljenje komisije za humane lekove (CHMP)\nLA-EP2006 (pegfilgrastim) Neutropenija izazvana hemoterapijom i dr. (isto kao i referentni proizvod) Faza III • Planira se ponovno podnošenje 2018. radi postupanja u skladu sa dopisom FDA\n• U januaru 2017 povučena aplikacija u EU, planira se ponovno podnošenje 2017.\n(epoetin alfa) Hronično oboljenje bubrega, anemija izazvana hemoterapijom i dr. (isto kao i referentni proizvod) Faza III • Završeno ispitivanje\nGP2013 (rituximab) Folikularni limfom, difuzni B krupnoćelijski limfom, hronična limfocitna leukemija, reumatoidni artritis, granulomatoza sa poliangiitisom i mikroskopski poliangiitis (isto kao i referentni proizvod) SAD: faza III\nEU: podneto • Pozitivno mišljenje CHMP\nGP2017 (adalimumab) Artritisi (reumatoidni artritis, ankilozirajući spondilitis, psorijazni artiris), plak psorijaza i dr. (isto kao i referentni proizvod) Faza III • U februaru 2015. završeno je regrutovanje pacijenata u fazi III studije za psorijazu\nGP2018 (infliximab) Autoimune bolesti, uključujući reumatoidni artritis i psorijazu (isto kao i referentni proizvod) Faza I\nGP1111 (infliximab) Autoimune bolesti, uključujući reumatoidni artritis i psorijazu (isto kao i referetni proizvod) Faza III\nO biološkim lekovima\nBiološki lekovi se proizvode u složenom postupku koji uključuje žive organizme. Oni su napravili revoluciju u lečenju i prevenciji mnogih bolesti koje onesposobljavaju ljude i dovode ih u životnu opasnost, poput dijabetesa, psorijaze, artritisa, poremećaja rasta, zapaljenskih poremećaja digestivnog trakta i određenih tipova kancera.\nMeđutim, biološki lekovi uvećavaju troškove zdravstvenih usluga, što može ograničiti dostupnost medicinskih tretmana koji spasavaju živote ljudi.\nMogućnost korišćenja bezbednih i delotvornih opcija koje su ekonomičnije pruža priliku zdravstvenim sistemima da biološke lekove učine dostupnim većem broju pacijenata, da ušteđena sredstva ulažu u nove oblasti i da smanje pritisak na budžet za zdravstvo.\nIMS, Realizacija potencijala biosimilarnih lekova, 2016.\nBiosimilarni lekovi su lekovi koji nastaju kao dalje verzije postojećih bioloških lekova (nazvanih još i „referentni biološki lekovi“) po isteku patentne zaštite.\nDa bi se odobrila njegova upotreba, mora se dokazati da je biosimilarni lek ekvivalentan referentnom proizvodu u smislu bezbednosti i korisnog dejstva na pacijente. To se postiže naprednim analitičkim, pretkliničkim i kliničkim ispitivanjima.\nKoristi za pacijente Uvođenjem ekonomičnih visokokvalitetnih biosimilarnih lekova unapređuje se dostupnost lekova koji menjaju kvalitet života pacijentima širom sveta. U Evropi je nakon uvođenja biosimilarnih lekova od 2006. do 2015. godine za 47% povećana dostupnost faktora stimulacije granulocitnih kolonija (G-SCF).\nKoristi za subjekte koji pokrivaju troškove lečenja Biosimilarni lekovi dovode do nižih cena bioloških lekova i uvode konkurenciju koja dovodi do ušteda sredstava u zdravstvenim sistemima, koja se mogu koristiti za poboljšanje zdravstvenih usluga i finansiranje lekova nove generacije. Kumulativne uštede u narednih pet godina (2016–2021) u EU5* i SAD mogle bi iznositi od 49 do 98 milijardi EUR.2\nKoristi za zdravstvene radnike Uvođenje biosimilarnih lekova podstiče konkurenciju i povećava broj opcija za tretman oboljenja, kao i usluga dodate vrednosti kojima se pruža podrška pacijentima i zdravstvenoj zajednici. Predviđa se da će se u periodu od 2016. do 2020. na tržištima širom sveta pojaviti 225 novih aktivnih supstanci i da će 30% od tog broja činiti biološki lekovi.2 Uvođenjem biosimilarnih lekova ostvariće se uštede koje mogu olakšati uvođenje novih bioloških lekova.\nU zavisnosti od strategije i sistema koji primenjuju organi nadležni za zdravstvo u određenoj državi, biosimilarni lekovi modu da doprinesu rešavanju problema dostupnosti lekova sa kojima se suočavaju pacijenti, da dovedu do ušteda u zdravstvenom sistemu i da zdravstvenim radnicima ponude više opcija za tretman.\nSaznajte više o realizaciji potencijala biosimilarnih lekova (spoljašnja veza)\nIMS Institute for Healthcare Informatics (Institut za informatiku u zdravstvu): Assessing biosimilar uptake and competition in European markets (Ocena prihvatanja biosimilarnih lekova i konkurencije na evropskim tržištima) Datum izveštaja: oktobar 2014.\nIMS Institute for Healthcare Informatics: Realizacija potencijala biosimilarnih lekova Datum izveštaja: mart 2016.\n*Pojam EU5 označava sledeće države: Francusku, Nemačku, Italiju i Veliku Britaniju.\nRazvoj biosimilarnih lekova\nGlavni cilj razvoja biosimilarnog leka je izgradnja "naučnog mosta" koji ga povezuje sa kliničkim iskustvom u pogledu referentnog proizvoda. To se postiže naprednim analitičkim, pretkliničkim i farmakokinetičkim/ farmakodinamičkim studijama kojima se potvrđuje podudarnost aktivnog sastojka biosimilarnog leka sa referentnim proizvodom. Zatim slede klinička ispitivanja bezbednosti i efikasnosti kojima se potvrđuje biološka sličnost.\nOvaj pristup razlikuje se od razvoja referentnog proizvoda koji je usredsređen na dokazivanje kliničkog dejstva. Oba pristupa obezbeđuju isti nivo uverenosti u bezbednost i efikasnost biološkog leka.\nProgram razvoja biosimilarnog leka obuhvata četiri faze:\nanalitička faza – sveobuhvatne laboratorijske analize u cilju utvrđivanja uporedivosti biosimilarnog leka sa referentnim proizvodom u smislu molekularne strukture i funkcionalnosti;\npretklinička faza – laboratorijska ispitivanja kojima se potvrđuje da eventualne razlike između referentnog proizvoda i biosimilarnog leka nemaju uticaj na njegovu bezbednost, odnosno efikasnost;\nPK/PD – farmakokinetička i farmakodinamička ispitivanja u humanoj populaciji, u cilju utvrđivanja bioekvivalentnosti, tj. utvrđivanja da li će predloženi biosimilarni lek imati isto dejstvo u ljudskom organizmu kao referentni proizvod;\nklinička faza – kliničko ispitivanje na određenoj populaciji pacijenata, kojim se potvrđuje da je bezbednost i efikasnost biosimilarnog leka veoma slična referentnom proizvodu.\nUkupni dokazi predstavljaju skup podataka do kojih se došlo u programu razvoja biosimilarnog leka u cilju dokazivanja njegove podudarnosti sa referentnim proizvodom u smislu strukture, funkcije, farmakokinetičkog/ farmakodinamičkog profila, bezbednosti i efikasnosti.\nO dozvoli za promet biosimilarnih lekova\nBiosimilarni lekovi dobijaju dozvolu za promet u istim rigoroznim procedurama i od strane istih regulatornih tela koja odobravaju referentne proizvode. Regulatorna tela kao što je Evropska agencije za lekove (EMA) i američka Uprava za hranu i lekove (FDA) odobriće upotrebu biosimilarnog leka samo ukoliko je veoma sličan referentnom proizvodu i ne pokazuje klinički značajne razlike u odnosu na njega, tako da se može očekivati da će biti u jednakoj meri bezbedan i koristan za pacijente. To se postiže naprednim analitičkim, pretkliničkim i kliničkim ispitivanjima.\nBiosimilarni molekul će kod svih indikacija i populacija pacijenata delovati na isti način kao referentni proizvod.\nKompanija Sandoz je pionir i globalni lider u domenu biosimilarnih lekova. Naši biosimilarni lekovi odobreni su za upotrebu na striktno regulisanim tržištima SAD, Kanade, EU, Japana i Australije.\nProizvodnja biosimilarnih lekova\nBiološki lekovi, uključujući i biosimilarne lekove, transformišu zdravstvene sisteme tako što poboljšavaju i produžavaju milione života širom sveta.\nNovartis poseduje vodeći svetski portfolio izvornih bioloških i biosimilarnih lekova, kao i lekova koji su u fazi razvoja. Predviđa se da će potražnja za ovim proizvodima rasti eksponencijalno, i da će njihova vrednost do 2020. godine dostići 241 milijardu USD u odnosu na 162 milijarde USD iz 2015.1 Očekuje se da će do 2020. godine vrednost tržišta biosimilarnih proizvoda porasti sa 1 milijarde USD, koliko je iznosila 2015, na 14 milijardi USD.2\nPutem svoje organizacione strukture za tehnološki razvoj i proizvodnju bioloških lekova (BTDM) Novartis masovno razvija i proizvodi ove složene molekule u skladu sa vodećim standardima u ovoj delatnosti, dajući značajan doprinos u transformaciji života pacijenata.\nO organizacionoj strukturi BTDM:\n5 10 lokacija na tri kontinenta\n6 3000 zaposlenih\n7 Celokupan postupak tehnološkog razvoja i proizvodnje bioloških lekova na jednom mestu – od repromaterijala do gotovih proizvoda.\nNasleđe u oblasti proizvodnje\nPutem svoje kompanije Sandoz, Novartis se više od sedam decenija nalazi na čelu biotehnološke revolucije kao pionir i globalni lider u domenu biosimilarnih proizvoda, budući da je centar za proizvodnju penicilina osnovan 1946. godine u gradu Kundl u Austriji.\nSa više od 25 različitih rekombinantnih proteina koje proizvodi za svoju kompaniju Sandoz i druge vodeće kompanije, Novartis je globalni lider u razvoju i proizvodnji rekombinantnih biotehnoloških proizvoda.\nSaznajte više o našem nasleđu\nProizvodnja bioloških lekova pod jednim krovom\nKoordinacijom svih funkcija proizvodnje na jednoj lokaciji Novartis obezbeđuje maksimalno iskorišćavanje kapaciteta i organizovano kretanje proizvoda od razvojne faze do pakovanja.\nOvi sveobuhvatni tehnički kapaciteti obezbeđuju pouzdan razvoj i proizvodnju bioloških lekova u skladu sa najvišim standardima kvaliteta u ovoj industriji.\nNovartis proizvodni centri tehnološke izuzetnosti\nProizvodni objekti Novartisa posluju u potpunosti u skladu sa važećom Dobrom proizvođačkom praksom (engl. Current Good Manufacturing Practice – cGMP), koja predstavlja sastavni deo sveobuhvatnog sistema obezbeđenja kvaliteta bioloških lekova.\nInspekcijski nadzor i dozvole za rad Novartisovih objekata za proizvodnju rekombinantnih proizvoda vrše i izdaju lokalni i međunarodni subjekti nadležni za zdravstvo, kao što su Uprava za hranu i lekove SAD (FDA), Evropska agencija za lekove (EMA), japanska Agencija za farmaceutska i medicinska sredstva (PMDA) i mnogi drugi. Regulatorno odeljenje Novartisa prokrčilo je regulatorni put za biosimilarne lekove u SAD i EU, i ima potvrđene reference u domenu dobijanja dozvola za proizvode.\nKvalitet u svim fazama postupka obezbeđuje usklađenost svakog proizvoda sa relevantnom regulativom.\nOrganizaciona struktura BTDM obuhvata 10 lokacija za razvoj i proizvodnju vodećih bioloških proizvoda u ovoj delatnosti. Sve lokacije ispunjavaju međunarodne regulatorne uslove i uslove koji se tiču kvaliteta, a sve aktivnosti se obavljaju u skladu sa cGPM i od strane osoblja sa velikim iskustvom.\nTri od ovih deset lokacija predstavljaju najsavremenije objekte kompanije Sandoz za razvoj i proizvodnju biosimilarnih lekova: Kundl i Šaftenau u Austriji, i Mengeš u Sloveniji. Sandoz planira da u periodu od 2010. do 2020. investira više od milijardu USD u naše vrhunske objekte za proizvodnju bioloških proizvoda u Šaftenauu i Kundlu. Ova ulaganja će obezbediti još bolju dostupnost biosimilarnih lekova kompanije Sandoz pacijentima i zdravstvenim radnicima širom sveta.\nBioInject u Šaftenauu, Austrija\nBioInject je najsavremeniji objekat u kome se proizvode napunjeni injekcioni špricevi i druga sredstva za Sandoz biosimilarne lekove i izvorne biološke lekove Novartisa. Kapaciteti objekta omogućavaju punjenje 18.000 špriceva na sat i pakovanje 100 špriceva u minuti.\nOvaj objekat obezbeđuje uslove za celokupan razvoj i proizvodnju lekova, uz kontrolu kvaliteta u svakoj fazi procesa – od analize proizvoda do njihovog skladištenja.\nBioInject će igrati važnu ulogu u predvođenju narednog talasa u razvoju biosimilarnih i izvornih bioloških lekova u kompaniji Sandoz, kao i u celoj grupaciji Novartis, što će doprineti daljem ispunjavanju zdravstvenih potreba i boljoj dostupnosti bioloških proizvoda pacijentima.\nBiološki lekovi predstavljaju inovativna terapeutska sredstva koja su promenila živote miliona ljudi obolelih od različitih bolesti koje ih onesposobljavaju i dovode u životnu opasnost.1\nKada zaštićenim biološkim lekovima istekne patent, onda druge farmaceutske kompanije imaju pravo da proizvode takve lekove, koji su poznati pod nazivom biosimilarni lekovi. Odobreni biosimilarni lek treba da bude jednako bezbedan i efikasan za pacijente kao i postojeći biološki lek, što se potvrđuje naprednim laboratorijskim i kliničkim ispitivanjima.1,2 Biosimilarne i postojeće biološke lekove odobravaju ista regulatorna tela, a i jedni i drugi se proizvode u skladu sa istim visokim standardima kvaliteta.2,3\nU zavisnosti od pristupa koji zauzimaju različiti organi nadležni za zdravstvo, biosimilarni lekovi mogu da doprinesu rešavanju problema dostupnosti lekova sa kojima se suočavaju pacijenti, lekari i subjekti koji pokrivaju troškove lečenja.4\nBiosimilarni lekovi – rezultati su isti\nZaštićeni biološki lek i biosimilarni lek mogu se posmatrati kao originalni ključ i njegov duplikat koji je izradio bravar. Između originalnog ključa i duplikata mogu postojati male razlike, ali oba daju iste rezultate: odgovaraju istoj bravi i otključavaju vrata.\nBiološki lekovi se razlikuju od lekova koji se prave od hemikalija, kao što je slučaj sa aspirinom ili paracetamolom. Za razliku od njih, biološki lekovi predstavljaju lekove na bazi proteina koji se proizvode u živim ćelijama ili ekstrahuju iz njih.1,5 Naučnici su odabrali odgovarajuće ćelije (obično se koriste životinjske ili ljudske ćelije) i modifikovali ih tako da mogu neograničeno da se reprodukuju u sofisticiranom procesu proizvodnje. Takve ćelije postaju „fabrike“ koje kontinuirano proizvode određenu supstancu, a to je najčešće protein koji deluje na određenu bolest.6\nBiološki lekovi su inovativna terapeutska sredstva koja su doprinela transformaciji života miliona pacijenata obolelih od različitih bolesti koje ih onesposobljavaju i dovode u životnu opasnost, kao što je rak, reumatoidni artritis, anemija, zapaljensko oboljenje creva, dijabetes i oboljenja kože poput psorijaze.1,5\nJedan od razloga zašto su biološki lekovi toliko efikasni jeste to što su napravljeni tako da imaju ciljno dejstvo u ljudskom organizmu. Tako se povećava njihov potencijal za ostvarivanje željenog dejstva na oboljenje u čijem lečenju se koriste.\nGenerički lek, biosimilarni lek: šta se krije iza naziva?\nKada istekne patentna zaštita lekova koji se dobijaju hemijskim putem (npr. aspirin, paracetamol ili prednizon), farmaceutske kompanije mogu lako da naprave identične (generičke) verzije originalnog brenda leka. Ovakvi lekovi se relativno jednostavno repliciraju zato što se dobijaju kombinovanjem određenih hemijskih jedinjenja u okviru jasno definisanog i organizovanog procesa: hemikalija A + hemikalija B = lek C.\nPošto se biološki lekovi prave u živim ćelijama u kompleksnom postupku proizvodnje, nije moguće napraviti generičke verzije takvih lekova. Njihovu proizvodnju možete uporediti sa pravljenjem hleba, sira, vina ili piva, jer se oni dobijaju pomoću fermentacije – prirodnog procesa u kome učestvuju živi organizmi. Stoga je normalna pojava da dve serije istog biološkog leka koje se proizvedu u istoj kompaniji i ostvaruju isto terapijsko dejstvo ne budu identične i da pokazuju izvesnu urođenu varijabilnost (koja se naziva mikroheterogenost).7\nKontrola ove prirodne varijabilnosti biološkog leka podrazumeva staranje o tome da sva odstupanja ostanu u okviru precizno definisanih opsega vrednosti kako bi se očuvala njihova klinička efikasnost i bezbednost. Opsege vrednosti utvrđuju i striktno kontrolišu regulatorni organi i sama farmaceutska kompanija, čime se obezbeđuje odgovarajuća sličnost svih serija biološkog leka.1,2,3\nKada zaštićenim biološkim lekovima istekne patent onda druge farmaceutske kompanije imaju pravo da proizvode takve lekove, koji su poznati pod nazivom biosimilarni lekovi. Biosimilarni lekovi imaju suštinski identičan aktivan sastojak kao i postojeći odobreni biološki lek.3 Da bi regulatorni organi izdali dozvolu za upotrebu biosimilarnog leka, svaka njegova serija mora da bude u okviru istih precizno definisanih opsega vrednosti koji važe za postojeći brend biološkog leka. Pravila igre ista su za oba leka.1,2,3\nNaziv biosimilarni lek se zapravo sme koristiti samo za biološki lek koji prođe detaljan postupak laboratorijske analize, pretkliničkog testiranja i kliničkog ispitivanja kojima se biosimilarni lek upoređuje sa originalnim brendom. Ovaj postupak služi za dokazivanje da će bisimilarni lek imati isto očekivano dejstvo na pacijeH159H109nte kao i postojeći biološki lek.1,8 Naziv „biosimilarni lek“ proizvodu daje nadležno regulatorno telo i stoga ovaj naziv predstavlja potvrdu njegovog kvaliteta i uporedivosti. Uz to se podrazumeva da biosimilarni lekovi podležu istom nadzoru kao i postojeći biološki lekovi, čime se osigurava njihova kontinuirana bezbednost i efikasnost.3\nBiosimilarni lekovi – zašto baš sada?\nIstekla je patentna zaštita pojedinih brendova bioloških lekova ili uskoro ističe, i stoga se različite farmaceutske kuće angažuju na proizvodnji biosimilarnih verzija ovih lekova.\nČinjenica je da se biosimilarni lekovi proizvode već čitavu deceniju. Prvi biosimilarni lek odobren je u Evropi 2006. godine, a deset godina kasnije u Evropi imamo 20 biosimilarnih verzija osam različitih bioloških lekova.9 Biosimilarni lekovi odobreni su i u drugim državama sa striktnom regulativom, uključujući Kanadu, Japan i Australiju, a američka Uprava za hranu i lekove odobrila je prvi biosimilarni lek 2015. godine.10 Širom sveta se u fazi razvoja nalazi veliki broj biosimilarnih lekova i stoga se očekuje da će njihova uloga u lečenju pacijenata biti sve značajnija.4\nZašto su važni biosimilarni lekovi?\nMada je za razvoj biosimilarnog leka i dobijanje dozvole za njegovu upotrebu potrebno mnogo godina, razumno je očekivati da njegova cena bude niža od cene postojećeg biološkog leka. To znači da po dobijanju dozvole za upotrebu, i u zavisnosti od sistema koji primenjuju organi nadležni za zdravstvo, biosimilarni lekovi imaju sledeći potencijal:1,4\nda iz razloga ekonomičnosti navedu pružaoce zdravstvenih usluga na preispitivanje postojećih smernica koje se tiču upotrebe određenog biološkog leka;\nda učine lekove priuštivijim za pacijente u državama u kojima se plaća participacija;\nda omoguće zdravstvenim sistemima preraspodelu sredstava i lečenje većeg broja pacijenata;\nda se u pojedinim zdravstvenim sistemima po prvi put uvedu inovativni lekovi;\nda omoguće zdravstvenim sistemima da ušteđena sredstva koriste za ispunjavanje rastućih potreba za zdravstvenim uslugama i za finansiranje novih generacija inovativnih lekova koji dolaze sa napretkom u medicinskoj nauci.\nPostojeći brend ili biosimilarni lek – ko odlučuje o tome?\nKao što je slučaj i sa svim drugim lekovima, pre donošenja odluke o tretmanu koji im najbolje odgovara pacijenti treba da razgovaraju sa svojim lekarom (i celim zdravstvenim timom) o svim opcijama koje su im na raspolaganju, o njihovoj bezbednosti, koristima i rizicima


eKapija | VE Podveležje dobila upotrebnu dozvolu za transformatorsku stanicu\nIzvor: eKapija | Petak, 21.08.2020.| 11:13\nVE Podveležje dobila upotrebnu dozvolu za transformatorsku stanicu\nMinistarstvo građenja i prostornog uređenja HNK izdalo je 10. avgusta 2020. godine, pravosnažnu Upotrebnu dozvolu Elektroprivredi BiH za transformatorsku stanicu TS 110/30 kV, izgrađenu na lokalitetu Podveležje za potrebe plasmana električne energije Vjetroelektrane Podveležje u prijenosni elektroenergetski sistem BiH.\nKako je saopšteno iz EP BiH, dozvola je izdata na osnovu nalaza stručne Komisije za tehnički pregled, imenovane od strane Ministarstva građenja i prostornog uređenja HNK, koja je uviđajem u kompletnu dokumentaciju dostavljenu od strane JP Elektroprivreda BiH i izvršenim tehničkim pregledom izvedenog objekta utvrdila da je transformatorska stanica izgrađena u skladu sa odobrenom tehničkom dokumentacijom, važećim tehničkim propisima, normama i standardima.\nElektroprivreda BiH je u realizaciju Ugovora o izgradnji transformatorske stanice i srednjenaponskog kablovskog raspleta investirala 9,5 mil KM (sa PDV-om). Građevinske i montažne radove obavile su kompanije Amitea Mostar i Elektrocentar Petek Tuzla, uz nadzor stručnog osoblja Elektroprivrede BiH.\nZahvaljujući izgradnji priključnog 110 kV dalekovoda, koji je realizovan u sklopu ugovora između Elektroprivrede BiH i Elektroprijenosa BiH, transformatorska stanica na Podveležju biće priključena na prijenosnu mrežu i njom će se upravljati iz dispečerskog centra u Poslovno-tehničkoj zgradi Elektroprivrede BiH u Sarajevu.\nMinistarstvo graditeljstva i prostornog uređenja HNK/HNŽ Mostar\nElektrocentar Petek Tuzla


ЗАПАД У ТОТАЛНОМ ШОКУ: Русија и Кина преузеле цео континент!\nZAPAD U TOTALNOM ŠOKU: Rusija i Kina preuzele ceo kontinent!\nGeneral Nikolas Karter, načelnik Generalštaba Velike Britanije, smatra da Rusija pokušava da uključi niz afričkih država u svoju sferu uticaja. On predlaže da Britanija, vojnom pomoći zemljama u razvoju i učešćem u stabilizaciji prilika na njihovoj teritoriji, doprinese da se one „više orijentišu ka Zapadu“.\nNjegovom predlogu slanja britanskih vojnih stručnjaka u Nigeriju, kako bi pomogli vlastima u borbi protiv „Boko harama“, prethodile su žalbe prvih ljudi Pentagona na povećanje uticaja Rusije i Kine u Africi, koji je „pretnja američkim nacionalnim interesima“.\nDragan Milosavljević, nekadašnji dopisnik Tanjuga iz Afrike, kaže da su ove reakcije sa Zapada zapravo znak — da su Amerikanci i Britanci jako uplašeni i da kasne.\nOn objašnjava da je Kina već 70-tih godina prošlog veka namirisala Afriku kao potencijalni region od velikog značaja, gde će, pre svega, isprobati svoju tehnologiju, koja je prethodila Putu svile.\n„Ključ je u tome što Kina ne nastupa neokolonijalno, već pod geslom — ’hajde sarađujte sa nama, tako da imaju koristi i jedna i druga strana‘“, objašnjava Milosavljević.\n„Podrazumeva se da će veću korist imati onaj koji je jači i veći, konkretno Kina, ali to nije neokolonijalni, ili novi robovlasnički odnos, koji su ustanovile Demokrate sa Klintonovima i neoliberalizam, već je to jedan vid saradnje, u kome se onemogućavaju Vlade nerazvijenih zemalja trećeg sveta, koje su manje-više sve sklone korupciji, da dobijaju keš na ruke, nego se prave takvi ugovori, gde se obezbeđuje da novac ode u razvoj, a da te projekte izvode kineske kompanije“, kaže Milosavljević.\n„Kinezi su u Afriku ušli putem direktnih investicija, koje ne uključuju političke aspekte unutrašnjeg uređenja afričkih zemalja, dok je Rusija to učinila na još ’elegantniji način‘, uz minimalne troškove. To je uspela uz pomoć političkih tehnologija, rešavanjem unutrašnjih i spoljnih problema afričkih zemalja i uključivanjem vojnih, civilnih i tehničkih stručnjaka“, objašnjava Kirejev.\nKomentarišući svojevrsno partnerstvo Kine i Rusije u Africi, Milosavljević podseća da dve sile nisu uvek bile na istom kursu kada je u pitanju ulaganje u ovaj kontinent.\n„Radu na ’zajedničkom poslu‘ doprineo je upravo pritisak sa Zapada, ali i promene u tim zemljama“, objašnjava Milosavljević.\n„Sa Putinom i Sijem su shvatili da imaju zajednički interes — da se odbrane od Amerike, koja je izgubila kompas, pa se ponaša kao slon u staklarskoj radnji. Dakle — posle Kine, i Rusija se vraća na afrički kontinent. Ali ne više kao u vreme SSSR-a, kada su Rusi pokušavali da finansiraju socijalističke modele. Rusija se sada vraća preko Sirije, odnosno Libije, na neki način prihvatajući kineski model finansiranja, ali kroz obostrano korisnu saradnju“, objašnjava.\n„Drugi razlog za interesovanje je tržište, koje je u porastu. Iako je reč o jednom od najsiromašnijih delova sveta, prodaja raste zbog rasta broja stanovnika i njihovog životnog standarda. Sledeći aspekt je činjenica da je reč o kontinentu, a to znači da prisustvo vojnih baza na njemu omogućava da se uspostavi kontrola nad saobraćajnim tokovima ka drugim delovima sveta, kao i nad vojno-strateškim pozornicama dejstava“, ističe Kirejev.\n„U Nigeriji živi tip Afrikanca koji je dosta neprijatan Zapadu. To su vrlo robusni i ponosni ljudi koji se ne stide svoje boje kože i koji će biti idealni partneri za prodor i ruskog i kinsekog uticaja“, kaže Milosavljević.\nDakle, Afrika je poslednja teritorija koju savremene industrijske ekonomije mogu da osvoje i iskoriste. Milosavljević podseća da su Kinezi počeli od gradnje puteva i stadiona, pre 20 i više godina, a kasnije su, u razvoju tehnologije, „skinuli“ upravo američke patente, dopunili ih, pretvorili u svoju novu moć i ponudili Africi, ali da obe strane imaju korist.\n„Taj model se pokazao kao vrlo plodotvoran, počevši od Eritreje, preko Konga, dospeo je i do Nigerije, i nije ni malo čudno što bivša i najiskusnija kolonijalna velesila, Britanija, sada pokušava da spreči neki, za nju, neželjeni razvoj događaja u Nigeriji. Ono što je jako važno je što u toj zemlji živi tip Afrikanca koji je dosta neprijatan Zapadu. To su vrlo robusni i ponosni ljudi, koji se ne stide svoje boje kože i koji će biti idealni partneri za prodor i ruskog i kineskog uticaja. A to je ogromna zemlja po broju stanovnika, možda treća u Africi, a po potencijalu i bogatstvu naftom je među prvima“, zaključuje Milosavljević.\nNa 30 miliona kvadratnih kilometara „kontinenta budućnosti“ krije se više od 30 odsto svetskih rezervi prirodnih, pre svega, rudnih resursa. Predviđa se da će Afrika do 2050. godine imati 2,4 milijarde stanovnika, koji će biti mladi, a to znači i izuzetno veliki radni potencijal, jeftinu radnu snagu i sve veće potrošačko društvo.\npogrešan naslov:)realan bi bilo "rusija i kina POKUŠAVAJU da preuzmu....",daleko su i jedna i druga država od preuzimanja primata tamo, korupcionaška i špijunska infrastruktura kolonijalnih sila je tamo još uvek jaka. Ne bih se iznenadio seriji novih "simpatičnih" državnih udara tamo(obojene revolucije nisu moguće:)).Taj kontinent je nestabilan i mnogo nepredvidivih dogadjaja tamo može da se desi.\nsvaka čast. Upravo sam nešto i ja spomenuo oko toga.\nAmerika i Evropa su Afrički kontinent opljačkale u 16, 17 i 18 veku. Rusi i Kinezi već od prošlog veka naveliko ulažu u Afriku i uspeće ono što je zapad branio Gadafiju a to je ujedinjena Afrička Unija koju Rusi i Kinezi već odavno žele da realiziraju. Tako će Afrika postati veliki konkurent Evropi i tako će Evropska unija shvatiti da sa obojenim revolucijama po severu Afrike, bombardiranjem Libije i podrškom terorističkim grupama u srednjoj Africi nemogu da pruže podršku Afričkim narodima i nemogu da nahrane napaćenu Afričku decu, kao što to rade Rusi i Kinezi\nEuropo,a gdje si ti u toj priči?!?I što ćeš bez sirovina?!?\n"...gde se obezbeđuje da novac ode u razvoj, a da te projekte izvode kineske kompanije“ Ljudi vas lažu otvoreno ili nemaju pojma šta govore. Verovatno su plaćeni za to. Već prvi stepen ulaska globalnih finansija u jednu državu, zahteva uništenje proizvodnje države primaoca. To je sistem globalizma. Kina je na američkom globalističkom putu. Pa dok se narodi sveta osveste(Srbija ne može jer je porobljena i nema šanse da odbije da joj ameri prave most, autoput i slično, da zatvori svoju proizvodnju guma ili da je minimalizuje do izvesne propasti, kada će ući globalna fabrika guma i zaposliti srpske robove, zatvoriti mostogradnju, građevinarstvo, proizvodnju kamiona i dovući svoju tehnologiju),dakle dok se narodi sveta ne osveste i ne shvate da je globalizam jake države, bila ona Amerika ili Kina smrtonosan za ekonomiju svake države gde uđe, da je to moderni, globalni način osvajanja manje razvijenih i naročito država sa manjim brojem stanovnika, da se potsetimo. Tačno je da Kina ne daje pare, dakle nema finansija da država razvije nešto svoje pa da, ne daj Bože izveze u Kinu, nego se ta finansiranja svode na globalne kineske firme koje vam naprave put sa kineskim radnicima, vaši putari sede i gledaju jer Kina nije dala pare da oni rade i kad se put završi država plaća Kini kredit u parama a nije dobila ni cent. Dobila ono što Kini treba. Aj ne serte više o globalnim finansijama koje uopšte nisu investicije ni pod razno, nego prisila država da plaćaju tuđe fabrike i radnike da grade sa vašim resursima u vašoj državi, niti o Rusiji koja izvlači debelu kamatu iz svojih 100 milijardi dolara koje je dala MMFu da ih oplodi, recimo dajući kredit Srbiji da plati kamate na pretprošli kredit MMFa, a te kamate dele Rusija i MMF na ruskom delu u MMFu od 100 milijardi, dakle pljačkaju nas i braća i sestre i bankari ucenjivači, niti postoje investicije Kine, nego su to sve poslovi koje Kina radi širom sveta i zgrće pare od siromašnih država uništavajući njihove siromašne fabrike na smrt i ne daje im nikakve podrške da se razviju. Kada se upadne jednom u to vrzino kolo da ti druga država gradi puteve i ostalo sa svojim firmama i radnicima, to je isti đavo kao i krediti MMFa. Srbija plaća kamate za pretprošli MMF kredit a ovaj prošli još nije ni počela da plaća jer MMF čeka da naraste kamata pa tek onda da pritisne smoždenu Srbiju i uvali joj još koji kredit da plati reke kamata. A la Grčka. Kao što moćne države ne uzimaju krdite od MMFa, nego ga finansiraju, tako će isto biti i sa kreditiranjem uslugama sa licem kineskog osmeha. Pljačka i lopovluk da ti srce zaplače. Kina ulaže pare kao investicije samo i jedino u Nemačku, Britaniju, Rusiju i iznad svega Ameriku, jer ovaj zadnji je tata savremene Kine a ostalo su tatine švalerke koje Kina mora da plaća a sve bedne države "finansira" sa mostovima i putevima da se prenosi kineska jeftina roba, a kada država nema ni pindžike da plati usluge i robu, onda im Kina uzima rude, dok radnici države više ne prave mostove, ne prave cipele i gaće nego ih kao robove šalju u rudnike da vade rudu za Kineske "finansije". Nadalje, ne serte o Nigeriji, molim vas. Nigerija je američka kolonija i amerika izvlači nigerijsku naftu a daje im naoružanje sa kojim mogu samo da ubijaju ali ne da proizvode gaće i cipele, što znači isto sranje drugo pakovanje kao i kinesko. Nadalje, Nigerija je "komanda" Afričkog NATOa i tu pre godinu dve je izvršila upad u državu svog slabašnog suseda jer je na vlast došao antiamerikanac i skinula ga sa vlasti, postavila američkog čoveka i danas pljačka tu državicu kako ko stigne od oficira Nigerije. Nigerija je zemlja gde je Amerika izvršila čuveni ali propali eksperiment zvani "ebola" ali Nigerija je i zemlja čiji je lekar definitivno stavio tačku na podmetačinu zvanu ebola i javno i iznenada izneo istinu šta je to "epidemija ebole" u Nigeriji. Posle njegovog javnog pojavljivanja i intervjua, priče o ebola epidemiji su prestale u roku od 24 sata, ali je mediji zapada još ponekad sa setom pominju kao "strašnu" epidemiju ebole za koju zapad ima vakcinu da uvali afrikancima. Dakle, Nigerija je američka kolonija i rukovodstvo Nigerije je sve proameričko. Tu ni tica iz Kine neće proći a da je ne očerupaju. E, ali ako Kina istera američke kompanije iz Nigerije, možda nešto i bude, samo ne znam kako će to izvesti sa proameričkim snagama na čelu Nigerije, vojskom koju je stvorila i naoružala amerika i drugo. Nigerijski narod je i pored bogatstva u nafti, jedan od najsiromašnijih i najbednijih naroda afrike. Sa izuzetkom nekoliko promaeričkih oligarha, svih generala, policije i vojske. Uoastalom, svi oligarsi na svetu su proamerički i nije ni čudo. E a sad, pola od ovog teksta bacite u vodu, pola od sputnjikovog, a ono ostalo neka vam kaže šta se stvarno događa u Nigeriji, pa šta ispadne. Kada Sputnjik kaže pola istine, to je onda po zakonu, laž. Kada ja kažem pola istine, onda tu nema zakona jer ja nisam Sputnjik. (Srbi, mrzite li globalizam? Ja mrzim jer mi uništava državu i narod. Ovako se ja borim protiv globalizma. Nema veze ko je njegov nosilac, on je poguban za sve srednje, male i smanjene države sveta. ..........................(neću ovaj deo da pokažem, mada ovde postoiji ličnost koja će znati šta sam sakrio) i Linkoln je imao 300 crnih robova ali je ipak ukinuo ropstvo u Americi.\nFamozni Atlanti se boje, na svu sreću opravdano, da su stopirani u dominaciji nad svetom. Azija (30%) i Afrika (preko 20%), zajedno imaju preko 50% ukupnog svetskog kopna. Stanovništvo Azije (60%) i Afrike (oko 15%) zajedno čine 75% svetskog stanovništva.\nZapadno evropski narodi su prisvojili S Ameriku, J Ameriku, Australiju i dobar deo pacifičkih i atlantskih ostrva na planeti a plus sigurno drže i Evropu, isključujući ruski deo. Fali im samo deo evropske Rusije da potpuno ovladaju Evropom. Ima ih 2,5 milijarde i najmnogobrojniji su narodi na Svetu. Kineza, Rusa i Indijaca zajedno, nema koliko njih. Bajke da su Kinezi najmnogobrojniji narod na svetu je pisao Diznilend i tako zabavio dobar deo čovečanstva. Isto kao i "miroljubivi" Miki Maus. Najveći deo tih naroda su nemačkog, francuskog, britanskog, španskog i portugalskog porekla. Ako se tu dodaju i svi narodi bivšeg Varšavskog pakta koji su se pridružili Zapadno evropskim narodima, što je verovatno presudna bitka čije će posledice Rusi tek da osete, kao i dosta snažnih islamskih naroda pa dodate tu Gruziju i Ukrajinu, kao delove ruskog naroda, gde su zapadni narodi već ubacili svoje fortove, pa Japana a tu su i nedefinisani Belorusi koji nikako da se pridruže Rusiji, onda su zapadno evropski narodi najorganizovaniji i drže apsolutno sve glavne tačke na planeti pod svojom čvrstom kontrolom i trenutno su najmnogobrojniji i najčvršći savez naroda na Svetu. Gotovo 2/3 čovečanstva.( I to sve udarilo na Srbiju 99. majke im ga spalim lešinarske). Sa Kinom, Indijom i Rusijom, ostala je samo jedna trećina planete i čovečanstva koje ne kontrolišu narodi zapada u potpunosti, ali upravo živite i posmatrate udar na Kineze i Ruse. Indija je odavno udarena, mada je ne treba potcenjivati. Stara dobra taktika kojom su osvojena 3 kontinenta se upravo primenjuje u Aziji, a to je strpljivo ubacivanje vojnih baza, koje ameri zovu fort, a odatle vremenom udare vojno po narodima kontinenta. Naravno da je svaki kontinent specifičan, ali osvajački narodi su već sve iskusili i udaraju vrlo paživo i po Kini i po Rusiji ne upuštajući se u direktne sukobe sa tako snažnom narodima, ali ih konstantno pritiskaju i ne daju im predah. Ostali delovi Azije i najveći deo Afrike tehnološki su potpuno ne razvijeni i nisu u stanju da se odbrane što ih još uvek drži na počeku. Nije hitno kao Rusija pre svega, a onda i Kina. Trenutno ZapadnoEvropski narodi sveta udaraju na Aziju i Severnu Afriku. Udari ovih naroda po kontinentu traju otprilike 400 do 500 godina a posle toga kontinenti su njihovo vlasništvo. Trenutno na Aziju udaraju 250 godina a Afriku polako melju već 500 godina. Na primer, na Ruse su počeli udari na samom početku 19. veka a predvodila ih Francuska, pa kasnije Nemci pa danas Amerika ali predvodnicima se obavezno priključuju i svi ostali zapadno evropski narodi, a danas i svi evropski narodi a ne samo zapadno evropski, osim Srpskog. Čak i Grčka je u njihovom savezu. Slični udari su izvedeni i po Kini i po Indiji i sve tri države su preživele strahovita razaranja i propasti. To kada gledate opštu sliku. A ako živite detalje samo svog života, onda vidite trenutnu situaciju koja je samo jedan mali prelazni period ali ipak neskriveni dokaz svega šta se događa na planeti.\nPokušaj Kine da se kao globalna sila, pre svega ekonomska, pridruži globalističkom putu Zapada, posmatramo zadnjih decenija. Kada je postalo očigledno da Kina ima nekog uspeha, povučena ja ručna kočnica i Kina se sudara sa Zapadom na svim frontovima. Kako god Rusi svakodnevno ponavljaju da su spremni za pregovore sa Zapadom, jer i Rusi žele da postanu deo Zapada već vekovima, nasuprot svih teških napada na Rusiju(ništa ih neće osvestiti kanda)tako i Kina pokušava da oplemeni Zapad sa izjavama da je na globalističkom putu a ne protiv Zapada. Ni jedni ni drugi nemaju uspeha u tom ubeđivanju i Zapad ih jednostavno ignoriše. Jedini put koji može da spase Rusiju i Kinu je apsolutni savez, koji bi onda tek možda imao neke šanse da mu se priključe i neke druge države. Ako ostanu svaka na svom putu, sa tek malo saveza što im nužno kao aspirin za glavobolju, Kina i Rusija srljaju u definitivnu propast. A da li će imati vremena pa i snage da uzvrate udarac pre nego padnu...Šanse su sa vremenom sve manje. Vreme uopšte ne radi za Rusiju a Kina još nije ni ušla niukakvo vreme. Kada neko zamahuje pesnicom da te nokautira a ti samo izmičeš glavu, jednom će te pogoditi. Ali ako i ti počneš da zamahuješ pesnicom, onda imaš šanse čak i da ti njega nokautiraš. Kina i Rusija samo vešto sklanjaju glavu ali ne uzvraćaju. Čekaju da obezbede neoborivi dokaz to jest da budu opičeni. Ali ako ga obezbede, verovatno neće biti u stanju da ga koriste. Zapad se ne zanosi sa takvim iluzijama nego se džaga i nogama i rukama pa gde dohvati.


Konaković: Grupa ljudi lažno informiše Izetbegovića | N1 BA\nKonaković: Grupa ljudi lažno informiše Izetbegovića\n22.02.2018. |20:17 |\nMislim da je predsjednik Bakir Izetbegović okružen grupom ljudi koja ga lažno informiše o stanju u stranci i narodu, izjavio je premijer Kantona Sarajevo Elmedin Konaković gostujući na N1 televiziji.\nDanas ste zvanično izbačeni iz Stranke demokratske akcije. Kajete li se?\n"Nikad se u životu nisam kajao. Ne donosim ishitrene odluke. Odluke donosim kada sam potpuno siguran, a danas sam siguran da sam ispravno postupio nakon nekih činova mojih kolega. Njih puno je komentarisalo moje poteze, a kad bismo se spuštali na taj nivo komentarisanja drugih izjava, gdje bi bili?! Bilo je zanimljivo posmatrati kako govore o suštini tog problema. Bilo je nekoliko stvari koje su prelile čašu. Istina je da sam godinama negodovao. Gledao sam svoje nastupe iz 2012. i 2013. godine kada sam tražio da se pokažu imovinski kartoni. Od tada traje taj moj neki "buntovnički" pristup. Radio sam svašta da se to stanje promijeni, bilo je nekih efekata, ali nisam u potpunosti zadovoljan stanjem", odgovorio je Elmedin Konaković gostujući u emisiji "N1 direktno"\nKonaković: Moja stolica je na raspolaganju\nKako komentarišete dešavanja u SDA i da li se stranka urušava?\n"Teško se može urušiti, ali je ovo na jedan način čišćenje. Pitanje je zašto sad, ko je čisti i čije su to odluke. To su prava pitanja. Ne bih to posmatrao u svjetlu posljednjih dešavanja. Na posljednjim izborima smo izgubili nekoliko ozbiljnih načelnika koji su karakterni i sa stavom, a ne uklapaju se u klišee. Nažalost, mislim da predsjednik Izetbegović okružen grupom ljudi koja ga lažno informiše o stanju u stranci i narodu", smatra Konaković.\nKo su ljudi koji predsjednika SDA i člana Predsjedništva BiH Bakira Izetbegovića lažno informišu?\n"Oni su očekivali da ću se ja spustiti na nivo mahalske komunikacije i govoriti o imenima. Vidio sam kako je danas Adil Osmanović govorio o polugama vlasti i apsolutno je u pravu. Moj posao je da kažem da je u ZOI-ju kriminal, a ne da komentarišem izjave lažnih menadžera. Bakir Izetbegović se okružio ljudima, kao federalni ministar Čampara, koji često koriste posao da bi ga informisali o nečemu što je tačno", kazao je premijer Kantona Sarajevo Elmedin Konaković.\nElmedin Konaković bakir izetbegović SDA\nMoj Dino ganjas fiskalne racune a roditelji djece poginulih u sarajevu primaju po 150 km bruka koliko vrijedi djecij zivot\nNe sekiraj se voli tebe Izetbegović ne boj se.\nPa što Dino nisi ti predsjednika informisao istinom na vrijeme.?????


Senior Software Architect | FIS | Beograd | Poslovi Infostud\nFIS raspisuje oglas za poziciju Senior Software Architect. Za obavljanje ovog posla neophodno je dobro poznavanje jezika na kojem je oglas napisan. Ukoliko tekst oglasa ne razumete u potpunosti, savetujemo vam da razmislite da li je ovo pravi posao za vas.\nThe Senior Software Architect will be working closely with Integration Framework Development and our group of technical architecture as well as provide guidance to the development team in the design and implementation process.\nDefine architecture and high-level technical design for new product features and components based on functional and technical requirements.\nPerform reviews of existing product code to identify need for refactoring and rearchitecture\nEvaluate new technologies, frameworks and libraries regarding their potential within the product\nProvide design guidance to the implementation teams and perform code reviews\nContribute to architecture road map for the product and contribute to the planning process for the development initiatives addressing the resulting change initiatives\nProven hands-on Software Development experience or architecture position using similar tools and technologies\nExperience with Servlets and REST services\nHighly familiar with J2EE architecture concepts and its applications to enterprise systems\nExpert knowledge of Spring and/or similar frameworks\nWorking knowledge of relational database principles, SQL and corresponding optimization problems\nStrong in designing user interfaces with great user experience\nKako biste videli o kom oglasu je reč, kliknite na: Senior Software Architect


Ovo nije borba protiv rasizma: Ukrajinci kaznili žrtvu | Mondo.Me Prod\nOvo nije borba protiv rasizam Ukrajinci kaznili zrtvu tajson Sahtjor Donjeck\n23. September, 08:04\nOvo nije borba protiv rasizma: Ukrajinci kaznili žrtvu 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n22.11.2019. / 08:09\nOvo nije borba protiv rasizma: Ukrajinci kaznili žrtvu\nIzvor mondo.rs 22.11.2019. / 08:09\nDok se ceo svet bori protiv rasizma, a samo u poslednjih nekoliko nedelja smo imali nekoliko slučajeva, Ukrajinci rade suportno. U priči o rasizmu kaznili su žrtvu.\nRasistički skandal koji se desio u Ukrajini 10. novembra dobio je novi nastavak. Epilog je šokantan, pošto je kaznu za dešavanja na tom meču dobio i igrač koji je bio na meti napada.\nTada su meč igrali Dinamo i Šahtjor, dva najvećatima u zemlji. Na udaru navijača Dinama bili su Tajson i Dentinjo, a najvatrenije pristalice kijevskog kluba vređale su ih na rasnoj osnovi.\nNavijači Dinama su dva puta upozoreni da prestanu za uvredama. Kako to nije urodilo plodom, glavni arbitar je ekipe povukao sa terena. Brazilac Tajson, dugogodišnji član Šahtjora, reagovao je na te povike sa tribina. Prvo gestom, a zatim i šutiranjem lopte ka pristalicama kluba iz Kijeva.\nKada su se igrači vratili na teren da bi se meč nastavio, glavni arbitar je Tajsonu pokazao crveni karton. Bila je to neverovatna odluka, a ono što je usledilo još je čudnije.\nSada smo dobili potvrdu da će Brazilac propustiti naredni meč Šahtjora. Ukrajinski savez je odlučio da takva kazna ostane na snazi i da ne koriguju odluku koju je arbitar na meču doneo.\nUnija fudbalera je revoltirana ovakvim razvojem događaja. Oni smatraju da se ukrajinski savez, nakon ovakve odluke, nalazi u rukama ljudi koji blagonaklono gledaju na rasizam.\nDa brazilski fudbaler ne bude jedini kažnjen, što bi bilo još gore, stvar je bar malo iznivelisana kaznom za Dinamo. Taj klub će platiti 16 hiljada funti, a jedan meč na domaćem terenu će igrati bez prisustva publike.\nIpak, stiče se utisak da je ta kazna previše blaga. Dok se većina Evrope bori da što efikasnije iskoreni rasizam sa fudbalskih terena, primer Ukrajinaca nije nešto treba slediti.


Foto: Facebook/Tamburica FEST Novi Sad | Završen "Tamburica fest 2020", ansambl "Ruže" ponio trofej\nSrna 26.10.2020 19:01\nAnsambl "Ruže" iz Subotice osvojio je pobjednički trofej na tradicionalnoj smotri tamburaša sa epitetom najboljeg festivala etno muzike u Evropi i najbolje turističke manifestacije u Srbiji.\nFestival je zbog nestabilne epidemiološke situacije organizovana u novom formatu i to kao multimedijalna manifestacija.\nTako su takmičarski orkestri muzicirali u svojim gradovima, a nastupi prenošeni lajv strimingom - programom uživo putem interneta na razne meridijane.\nPo odluci stručnog, međunarodnog žirija, za najboljeg primaša proglašen je Mikloš Kovač, član orkestra "Mladi tamburaši iz Mohača" /Mađarska/, saopštio je Pres centar "Tamburica festa 2020".\nNajbolji begešar je Mihael Bolešić iz ansambla "Zlatnik" (Hrvatska), dok su titule najboljeg vokalnog soliste i bas primaša pripale članovima pobjedničkog orkestra "Ruže" Sebastijanu Kanturu i Matiji Temunoviću.\nGlasanje žirija, koji su činili Nino Veličkovski (Sjeverna Makedonija), Franjo Batorek (Hrvatska), Miro Marinković (Republika Srpska, BiH), Gregor Zagorc (Slovenija) i Jugoslav Bajkin (Kanada) takođe je prenošeno u živom programu, pa su i publika i učesnici istovremeno saznali rezultate.\n"Najvažnije je da smo održali kontinuitet negovanja baštine i to potpuno društveno odgovorno u skladu sa svim bezbednosnim merama zaštite od pandemije virusa korona", rekao je povodom završetka "Tamburice" muzički urednik festivala Danilo Ninković.\nNovosađani su nastupe majstora pera i žice mogli da prate i na velikim led ekranima postavljenim na Sunčanom keju "kod Beze" i na terenima "Golf centra" u Sportskom i poslovnom centru Vojvodine.\nLjubitelji tamburaške muzike su, osim takmičarskog dijela programa, uživali i u snimcima koncerata sa ranijih festivala, nastupima Zvonka Bogdana, Željka Bebeka, Bajage i instruktora, Željka Samardžića, ansambla "Dijako".\nOve godine "zemlja prijatelj festivala" bila je Italija, pa je uz promociju bogate istorije i kulture Apeninskog poluostrva prenošen nastup čuvenog tenora Matije Zaneta.


Mladi i ekologija: Edukacijom do lepše i bolje životne sredine - Bor 030\nNaslovna Vesti Društvo Mladi i ekologija: Edukacijom do lepše i bolje životne sredine\n29.8.2019. | 12:19\nTridesetak učenika od petog do osmog razreda iz Bora, Zlota, Metovnice, Šarbanovca i Brestovca pohađalo je prvi deo ekološke škole „Zelene oaze Bora“.\nZahvaljujući konzorcijumu koga čine Udruženje „Village“ iz Zlota, Društvo mladih istraživača Bor i udruženje „Eko baština“ iz Bora, tridesetak učenika viših razreda osnovne škole mogu da na pravi način upoznaju i svoju okolinu i posledice koje su savremeni načini života, ali i stogodišnje rudarenje u Boru i okolini ostavili na nju.\nUpravo ih sa prirodnim lepotama ovog kraja, njegovim specifičnostima, florom i faunom upoznaje ekološke škole „Zelene oaze Bora“, koju finansiraju kompanija Rakita i Ministarstvo za zaštitu životne sredine Republike Srbije.\n„ Učenici će tako biti promoteri održivog eko turizma. Iako je većina polaznika škole sa sela, značajno je to što su se mnogi prvi put uživo susreli sa nečim o čemu uče u školi“, rekla je Nataša Ranđelović iz Društva mladih istraživača, organizacije koja je partner na projektu.\nI sami osnovci su oduševljeni edukacijom koja im na prvom mestu razvija ljubav prema prirodi, ali ih i uči kako da je poštuju i čuvaju kroz brigu o eko-sistemu.\n„Veoma mi je lepo ovde pored Lazareve pećine. Boravak u prirodi sa drugarima je zaista divan i naučili smo puno novih stvari. Posebno mi je zanimljivo koliko u Lazarevom kanjonu ima retkih vrsta biljaka i životinja. Biće mi zanimljivo i da svojim mlađim drugarima budem vršnjački edukator i da ih upoznam sa svime što sam naučila“, kaže Teodora Todorović, učenica sedmog razreda Osnovne škole „Petar Radovanović“ iz Zlota.\nUčesnici će, očekuju organizatori, uz dalju edukaciju svojih vršnjaka istovremeno i promovisati ekologiju i zdrave stilove života kroz fotografije biljnog i životinjskog sveta i video klipove, koje će mobilnim telefonima snimati u kanjonu Zlotske reke i Lazarevoj pećini, ali i na planinama Dubašnica, Veliki Krš i Stol. Svoja dela će, uz prateće tekstove objavljivati na društvenim mrežama.\n„Meni je najzanimljivije bilo to što sam naučila kako da sastavljam tekstove o ekologiji za fejsbuk profil. Nisam ranije znala čime se bavi ekološki novinar, ali sada maštam o tome da mi to bude posao kada porastem. To bi mi omogućilo da budem puno u prirodi, a da posle prenesem ljudima šta sam sve videla“, kaže Milica Kračunović, učenica šestog razreda Osnovne škole „Stanoje Miljković“ iz Metovnice.\nProjekat „Zelene oaze Bora“, pored Rakite i Ministarstvo za zaštitu životne sredine, delom finansira i Grad Bor preko „Ekoloških dana Bora“ koje realizuje Društvo mladih istraživača.\n“I inženjeri geologije iz kompanije Rakita dodatno će uzeti učešće u akciji i upoznati polaznike škole sa geodiverzitetom ovog prostora”, rekao je Vukosav Antonijević iz udruženja „Village“.\nUdruženje „Eko baština“


MI NE TRAŽIMO PROMJENU REŽIMA! Haley: SAD osuđuju napad na vojnu paradu u Iranu! - GlobalCir\nAmerička ambasadorka pri UN Nikki Haley osudila je danas napad na vojnu paradu u Iranu u kome je ubijeno 29 osoba, ali i ocijenila da iranski predsjednik treba da traži uzrok problema kod kuće, a ne da optužuje Ameriku za podsticanje takvih akcija.\n“SAD osuđuju svaki teroristički napad bilo gdje, tačka”, rekla je Haley u odgovoru na pitanje novinara CNN-a, što je prva američka reakcija poslije jučerašnjeg napada na vojnu paradu u Ahvazu na jugozapadu Irana.\nTeheran koji vjeruje da su arapski separatisti iza napada optužio je jednu “malu” zemlju Zaliva da je iza tog čina.\n“SAD podržavaju sve te male plaćeničke zemlje koje vidimo u regionu. Njih ohrabruju Amerikanci”, rekao je iranski predsjednik Hassan Rouhani pred polazak u New York da prisustvuje zasjedanju Generalne skupštine UN.\nHaley je na njegovu optužbu uzvratila da on treba da gleda šta mu se dešava kod kuće, gdje ima Iranaca koji protestuju, da sav novac koji stiže u Iran ide u njegovu vojsku i da se u toj zemlji odavno ugnjetava narod.\n“Mislim da je Irancima dosta i da sve to odatle dolazi”, rekla je Haley.\nSAD su se povukle iz iranskog nuklearnog sporazuma 2015. godine postignutog s velikim silama i ponovo uvele sankcije Iranu. SAD navode da žele da izvrše “maksimalni pritisak” na Iran da bi ta zemlja prestala svoje “destabilizirajuće” aktivnosti na Bliskom Istoku.\nAmerička ambasadorka je rekla i da administracija Donalda Trumpa ne traži “promjenu režima” u Iranu.\nPrema iranskim zvaničnim podacima 29 ljudi ubijeno je u Ahvazu, glavnom gradu iranske provincije Kuzestan, kada je grupa od četvoro ljudi juče ujutro otvorila vatru na ljude koji su prisustvovali vojnoj paradi organizvanoj povodom Nacionalnog dana oružanih snaga. Iran taj dan obilježava na godišnjicu početka iransko-iračkog rata (1980-1988).


Evropska unija odlučila se za kupovinu vakcina i antivirusnih pilula za borbu protiv majmunskih boginja, virusa koji je endemski u Africi i obično rijedak na drugim mjestima, izjavio je koordinator za vakcine Švedske Richard Bergstrom.\n– Nakon nekoliko sastanaka odlučeno je da ćemo kupiti i vakcinu i antivirusne pilule – naveo je.\nKako je saopćeno, EU će kupiti vakcine Imvanex kompanije Bavarian Nordic i antivirusne pilule Tecovirimat kompanije Siga Technologies, prenosi Al Jazeera.\nBergstrom je rekao da EU još nije potpisala ugovor ni sa jednom firmom, ali da će to ubrzo uraditi.\n– Trebalo bi da imamo gotov ugovor za sedam dana i možda neke ograničene isporuke u junu – naveo je on.\nImvanex je vakcina protiv malih boginja, koje su slične majmunskim boginjama.\nZdravstveni zvaničnici širom svijeta su od početka maja pratili više od 200 sumnjivih i potvrđenih slučajeva obično blage virusne infekcije u 19 zemalja.\nVarijanta majmunskih boginja povezana sa trenutnom epidemijom ima stopu smrtnosti od oko jedan posto, a do sada nije zabilježen nijedan smrtni slučaj.\nNova lutrija za hadž u Saudijskoj Arabiji razbjesnila je mnoge muslimane


Dokumenti o skandalima Bajdenovog sina misteriozno nestali samo šest dana pre izbora u Americi - Telegraf.rs\n29/10/20 | 10:35 ≫ 10:27\n- U utorak ujutru dobili smo informaciju od kompanije za isporuku da je naš paket bio otvoren i da nema sadržaja koji je bio unutra - kazao je novinar TV Fox News\nNekadašnji poručnik u američkoj vojsci Toni Bobulinski otkrio je u intervjuu za “Fox News” da porodica Džoa Bajdena nije bila zabrinuta da će skandali sina demokratskog kandidata, Hantera Bajdena, uticati na kandidaturu za predsednika Sjedinjenih Američkih Država.\nNovinarima te televizije poslati su i poverljivi i autentični dokazi koji govore o poslovnim skandalima Hantera Bajdena.\n- U ponedeljak smo dobili kolekciju poverljivih dokumenata od izvora bliskom porodici Bajden. Verujemo da su pravi, autentični i čvrsti - izjavio je novinar Taker Karlson koji je obavio intervju sa Bobulinskim.\nKako prenosi “Sputnik”, on je objasnio da je producent u Njujorku dobio poruku da dokumente pošalje u Los Anđeles.\n- Već u ponedeljak popodne, on je poslao dokumente u Kaliforniju preko poznate kompanije za dostavu čije usluge smo koristili nebrojeno puta bez ikakvih problema - kazao je Karlson.\nMeđutim, kako je saopštio voditelj ove televizije, dokumenti nikada nisu stigli na odredište.\n- U utorak ujutru dobili smo informaciju od kompanije za isporuku da je naš paket bio otvoren i da nema sadržaja koji je bio unutra. Dokumenti su nestali - objasnio je on.\nNeimenovana poznata kompanije odmah je pokrenula istragu i pronašla koverat od mesta gde je ostavljen u Njujorku, 27. oktobra u 3.44 časova ujutru, kada je radnik ustanove za prijem pošiljke u drugoj državi otkrio da je paket otvoren i prazan.\nKarlson je kazao da je kompanija ispitala svakog zaposlenog koji je bio u kontaktu sa kovertom, čak je obavljena i detaljna pretraga aviona i kamiona koji su prevezli paket. Čak su istraživači pretražili kancelariju u Njujorku gde je producent ostavio dokumenta, kao i celo postrojenje za distribuciju dokumenata.\n- Tražili su uzduž i popreko, ali ništa nisu našli. Dokumenti su nestali - objasnio je Karlson.\n- Kompanija nema nikakvu teoriju o tome šta se desilo sa dokumentima koji bi bili jako važni za predsedničke izbore koji će biti održani za šest dana - dodao je on.\nVideo: Tramp se oporavio od korone, pa zamešao kukovima ispred pristalica\nŽeni odsekli glavu u crkvi u Nici: Teroristički napad u Francuskoj, dvoje mrtvih\nPrvi slučaj zaraze na Maršalskim ostrvima: Vlada apelovala na građane da spreme zalihe za 4 nedelje\nSve je spremno da Fajzerove vakcine krenu ka zemljama: Čuvaju se u 6.800 tona leda po letu\n"Sada ću moći da radim uz državu Srbiju za Srbe": Gujon o novoj funkciji\nU više crnogorskih gradova slave Dan albanske zastave, u Tuzima biće kažnjen svako ko je ne istakne\nBroj zaraženih korona virusom u svetu premašio 62 miliona: Milion ljudi obolelo za manje od dva dana\n29. oktobar 2020 | 11:04\nSmešno objašnjenje. Ko normalan šalje tako važna dokumenta brzom poštom.\n29. oktobar 2020 | 10:43


MONTREAL – Prodaja luksuznih nekretnina uvećala se za preko 100 posto u Montrealu, u Torontu je rast mnogo blaži, dok je u Vankuveru i dalje u opadanju.\nOTAVA – Banka Kanade zadržala je referentnu kamatnu stopu na 1,75 odsto. U objašnjenju se navodi da, i pored naznaka da se kanadska privreda vraća na trend potencijalnog rasta, stalne trgovinske tenzije ne daju prostora za opuštanje.\nBAKU, Azerbejdžan – Na svom junskom sastanku u Bakuu, Azerbejdžan, UNESKO je pohvalio Kanadu za napore koje čini na sprečavanju daljeg propadanja nacionalnog parka Vud Bafalo i njegovom očuvanju ove lokacije od izuzetnog značaja za svetsku baštinu. Kanada je dobila novi rok, decembar 2020. godine, za podnošenje izveštaja o postignutom napretku. Ukoliko izveštaj ne bude u granicama očekivanog, lokalitet će se naći na listi ugroženih.\nSAUT OHAJO, Nova Skotija – Rendal Pitmen, 87, već sedam punih decenija vozi isti kamion. Kao sedamnaestogodišnjak je radio na pumpi, i skupio novac kako bi mogao na aukciji da kupi željeni kamion, Fordov model T, iz 1927. godine. Sam ga popravlja, otvarajući prozor pokazuje kako funkcioniše klima, nema sigurnosni pojas, ali ga to ne sprečava da pređe stotine kilometara do sledeće izložbe oldtajmera.\nTORONTO – Ministarka zdravlja Kristin Eliot saopštila je da su u toku konsultacije oko proširenja delatnosti babica. Cilj je da se omogući babicama da svoje obrazovanje i veštine upotrebe efikasnije, pa se razmatra mogućnost da one dobiju ovlašćenje da propisuju veći broj lekova, sve za dobrobit pacijenata.\nHONG KONG – Nekadašnji kanadski premijer Žan Kretjen, koji se nalazi u Hong Kongu na trgovinskoj konferenciji, zadržan je preventivno u tamošnjoj bolnici, zbog problema sa kamenom u bubregu. Kretjen je punih deset godina, 1993-2003. godine, bio na čelu kanadske vlade.\nMONTREAL – Na Vrhovnom sudu Kvebeka u utorak se čulo da provincijska vlada neće moći mirne savesti da tvrdi da njen novi zakon o zabrani nošenja religijskih simbola za zaposlene u javnom sektoru neće imati nikakve negativne efekte. U ime dve grupe za zastupanje građanskih prava, Nacionalnog saveta kanadskih muslimana i Asocijacije građanskih sloboda advokat Kertin Mekkenzi zatražila je od suda, za zamrzne najkontroverznije članove zakona, a sa koleginicom Olgom Retko ovo saslušanje započela je nabrajanjem svega što ovaj zakon čini neustavnim.\nKALGARI – Na čuvenom i tradicionalnom Stampedu u Kalgariju, poznati hodač na žici Nik Valenda oborio je svoj sopstveni svetski rekord u najdužoj gradskoj ‘šetnji’. Na visini od 35 metara, bez zaštitne mreže, on je u ponedeljak, sa obaveznom motkom u rukama, prešao ukupno 549 metara preko žice široke svega 1,9 santimetara.\nST. DžONS – Svakog dana, od tri do četiri, unazad već tri meseca u restoranu Big bajt pita (Big Bite Pita) beskućnici mogu da dobiju besplatan obrok. Menadžer restorana Ala Natuf, izbeglica iz Sirije, naglašava da je i sama prolazio kroz teške periode u životu i da nije imao novca ni za hleb za svoju decu.


Dragan Nikolić - kolumna Mladena Nikolića | Kolumne | Mladen Nikolić\n27. januar, 06:24\nDragan Nikolić - bićeš večna svetiljka 16 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n14.03.2016. / 10:25\nAutor Mladen Nikolić 14.03.2016. / 10:25\nPrle, Tihi i bata Joca ("Povratak Otpisanih")\nNacionalna klasa - Flojd i Papiga\nDragan Nikolić i Rade Šerbedžija u filmu “Život je lep”\nDragan Nikolić - Mlad i zdrav kao ruža\nSeobe - Dragan Nikolić\nKao Vlah Alija u filmu „Banović Strahinja“\nGaga kao šlager pevač u "Ko to tamo peva"\nTurneja - Dragan Nikolić\n09.12.2016. / 10:17\n15.03.2016. / 11:50\n15.03.2016. / 06:55\nTRIK S KROMPIROM ZA BRŽE MRŠAVLJENJE! Nutricionistkinja otkrila TAJNU - uradite samo jednu stvar i kilogrami NESTAJU!\nMOMAK JOJ POSLAO FOTKU KOLA, ALI NA JEDNO NIJE OBRATIO PAŽNJU: Odmah je shvatila da je vara, detalj sve otkrio! (FOTO)\nDNEVNI HOROSKOP: Blizanci saznaju tajnu u vezi, Devici je glava "u oblacima", Vodolija treba da načini prvi korak, a vi?\nDVE GREŠKE SVI PRAVE ZIMI U ČIŠĆENJU KOLA I TAKO IH OŠTEĆUJU: Evo kako da bezbedno odledite bravu i očistite staklo\nŠOK OTKRIĆE - MOŽEMO DA SE UGOJIMO KAD PEREMO KOSU ILI DOK SE TUŠIRAMO! Evo šta se dešava sa našim telom i ko je KRIVAC!\nUŽIVALA JE NA PLAŽI I FOTKALA SE, A ONDA UGLEDALA NEŠTO JEZIVO: Upozorila žene, mnogima se desilo slično! (VIDEO)\nMATEMATIČKI ZADATAK ZA 4. RAZRED ZBUNIO POLA SRBIJE: "Nas tri imamo tri različita rešenja" - znate li vi? (FOTO)\nZGADIĆE VAM SE KAD ČUJETE KOJI SU NAJPRLJAVIJI DELOVI TELA: Koliko god da se tuširate, njih sigurno zanemarujete\nSVI OVO RADIMO, A NE SLUTIMO DA SE ZBOG TOGA GOJIMO: Za ove navike mislimo da su zdrave, a kilogrami se SAMO LEPE!\nPONOVO CRNE KORONA BROJKE U SRBIJI: Više od 19.000 zaraženih, raste broj umrlih!


Italija predvodi UN trupe u Libanu | RUBRIKE | DW | 22.08.2006\nItalija predvodi UN trupe u Libanu\nKonačno se našao neko hrabar. Italija je ponudila da predvodi medjunarodne mirovne trupe na jugu Libana. Rim se, nasuprot Francuskoj kojoj je rizik u Libanu bio previsok, potvrdno izjasnio o opasnoj misiji. Prodijeva Vlada time ne zeli da izigrava dobrog Samaricanina, vec da sakupi poene na spoljno-politickoj sceni.\nRomano Prodi- Rizik zarad medjunarodnog prestiza\nItalija ponovo zeli da se docepa samog vrha u medjunarodnoj politici. Romano Prodi je nakon stupanja na funkciju predsednika Vlade to jasno i rekao. I evo sada, Rim koristi prvu priliku da izadje iz senke. Medjunarodna zajednica može da odahne, jer neugodna misija u Libanu, mozda i najznacajnija misija Ujedinjenih Nacija u skoroj proslosti, je na putu da propadne, pre nego sto je i pocela. Libanska zemlja je ocito "prevruca" za druge potencijalne nacije.\nPromena Vlade u Rimu i spoljno-politicke ambicije bivseg predsednika Evropske komisije, Romana Prodija, su srecna okolnost za svet. Bilo je potpuno nezamislivo da ce Italija, do nedavno pod palicom Berluskonija, preuzeti vodjstvo nad mirovnim trupama. Berluskonijeva Italija ne bi nikada bila prihvacena od strane arapskih Drzava kao broj jedan u Libanu. Nasuprot tome, Prodijeva Italija pozdravljena je i od Izraela i od Libana.\nTo je upecatljiv znak da medjunarodni akteri posmatraju Rim sasvim drugacije nego pre samo cetiri meseca, sto je svakako zasluga Romana Prodija. Za Ujedinjene Nacije, Italija kao predvodnik mirovnih trupa, nije najgore resenje. Italija ima dugu spoljno-politicku tradiciju u oblasti Sredozemnog mora, kao i bogato iskustvo u misijama Ujedinjenih Nacija, cak i na komandnim pozicijama.\nIpak, njeno iskustvo u Somaliji nije bas bilo najbolje. Mozda je to i dobro u sadasnjoj situaciji, jer je italija iz njega mogla da nauci, da su jasne komandne strukture i jasan mandat neophodni za uspeh misije. Dosadasnja rezolucija Ujedinjenih Nacija upravo to ne nudi, i pre je kompromis pun rupa koji nije dobar za opasnu misiju u Libanu. Predsednik Sjedinjenih Americkih Drzava Dzordz Buš je u pravu, kada kaze da mora da postoji jasno formulisan mandat. I Prodi ga u tome podrzava.\nMisija Ujedinjenih Nacija ima sanse na uspeh samo ako je jasno propisano, ko, kada i na koji nacin ce razoružati para-vojsku Hezbolah. Ali i onda, ne treba gajiti iluzije. Misija Ujedinjenih Nacija je visoko riskantna.\nTa cinjenica ne igra glavnu ulogu u politickim raspravama koje se vode u Italiji. Tamo je prisutna radost zbog novostecenog medjunarodnog prestiža, dok se o opasnostima suvise malo govori. Ipak politicko raspolozenje moze zacas da se preokrene. Kada prvi vojnici budu poceli da se vracaju u mrtvackim kovcezima iz Libana, preostace malo od nacionalnog ponosa, i njega ce zameniti zgrazenost nad posledicama angazovanja italijanske vojske u misiji.\nEmotivne reakcije bi tada mogle da predstavljaju problem za Vladu Italije. Prodi mnogo rizikuje u svom stremljenju ka novim priznanjem na politickoj sceni.\nTrajni link https://p.dw.com/p/B8PD


Home » Bundesliga » Odgovor Čalhanoglua na gađanje svinjetinom\nTemperamentno navijanje, koreografije, pa i umerene provokacije navijača su ono što između ostalog čini fudbal tako zanimljivom igrom i često je interesantno gledati kakve sve načine nalaze “tifozi” ne bi li omeli protivničke igrače na terenu. Ali poznato je da navijači često umeju i da preteraju vređajući protivničke igrače i navijače. Sećate se reakcije beka Barselone Danija Alvesa, u situaciji o kojoj smo već pisali na našem sajtu, kada mu je na gostovanju na “El Madrigalu” doletela banana koju su bacili navijači Viljareala, kako bi ga isprovocirali tim rasističkim ispadom. On se, naprotiv, nije iznervirao, već je smireno oljustio koru i pojeo jedan griz.\nBajer Leverkuzen i Šalke su 29. novembra 2015. godine odigrali u derbiju 13. kola Bundeslige 1:1, a jedan od poteza koji je obeležio susret bio je onaj Hakana Čalhanoglua. Nije reč o nekoj majstoriji s loptom, već rekaciji vrednoj divljenja prema bezobraznoj provokaciji navijača Šalkea. Tokom utakmice u Leverkuzenu, gostujući navijači su u jednoj situaciji kada je trebalo da bude izveden korner za Leverkuzen, gađali Hakana Čalhanoglua sendvičom sa svinjetinom želeći na taj način da ga isprovociraju ili omalovaže njegovu veroispovest.\nMeđutim, “doktor za slobodnjake” nije dozvolio sebi da bude izbačen iz takta zbog ovog vandalskog čina, postupio je veoma civilizovano i njegova reakcija zaslužuje veliko poštovanje. Pokupio je turski reprezentativac, inače rođen u nemačkom gradu Manhajm, ostatke hleba i mesa sa zemlje, poljubio hranu i izneo je sa terena.\nIako ovaj gest naizgled nije vredan pažnje, iako se odmah razvila polemika da li je tada mlađani Turčin uradio nešto što je deo kulture i običaja u Turskoj ili se solidarisao sa gladnima… ono što ovaj potez čini tako velikim je to što je momak sa jedva dvadeset i jednom godinom na najbolji način umeo da odgovori onima koji su pokušali da ga vređaju na verskoj osnovi. Za svoj potez dobio je oduševljenje navijača širom sveta, najviše Muslimana, i pohvale za zrelost koju je pokazao, a nemački mediji su u superlativima pisali o ovom činu.\nPodsetite se poštovanja koje je mladi Hakan Čalhanoglu ukazao hlebu i na najbolji mogući način odgovorio na provokaciju protivničkih navijača:


Prijepolje za vikend domaćin najboljim skakačima u vodu – ZoomUe\nSa 16 metara visoke skakaonice svoje umeće pokazaće takmičari iz zemlje i regiona. U pauzi između skokova posetioci će imati priliku da uživaju u revijalnoj rafting trci na limskim brzacima.\nTuristička organizacija Prijepolje i Organizacioni odbor Skokova u vodu po 20. put organizuju “Memorijal Pajo Potežica”. Ova sportsko-turistička manifestacija iz godine u godinu privlači sve veći broj posetilaca, ali i interesovanje sportista koji su umeće pokazali na najpoznatijim skakaonicama.\nTags: prijepoljskoj plaži Petrovac na Limuskokovima u vodu “Memorijal Pajo Potežica”Turistička organizacija Prijepolje\nNa respiratorima 16 kovid pacijenata\nNext story U manastiru Mleševa ustoličen episkop Atanasije\nPrevious story Policijske kontrole za vreme Sabora u Guči


Transparency International: BiH najkorumpiranija zemlja jugoistočne Evrope\nU izvještaju o korupciji u svijetu u 2009. godini, objavljenom danas, organizacija Transparency International je Bosnu i Hercegovinu stavila na izuzetno loše, 99 mjesto, navodeći da su skandali i potpuni nedostatak anti-korupcijskih reformi , doprinijeli tome da Bosna i Hercegovina ove godine bude zemlja s najvećim stepenom korupcije u cijeloj jugoistočnoj Evropi.Sve balkanske zemlje na ovogodišnjoj listi Transparency Internationala su na boljem mjestu od BiH.\nInače, Somalija je, prema analizama Transparency Internationala, na dnu liste kao država sa najgorom i najvećom korupcijom. Za njom, idući od dna prema vrhu, na toj crnoj listi slijede Afganistan i Burma, a Sudan i Irak dijele četvrto mjesto.\nKada su i pitanju zemlje sa najmanjim stepenom korupcije, na vhu liste je Novi Zeland, a zatim slijede Danska, Singapour i Švedska. Sjedinjene Države su na 19-om mjestu, iza Britanije, Njemačke i Japana, ali prije Francuske i Belgije.\nAnti-korupcioni napori Kine ocijenjeni su pohvalno, posebno kada je pitanju sankcioniranje koprucije javnih zvaničnika i ministara, ali u ukupnom skoru rezultat brorbe protiv korupcije je siromašan. I ruski učinak protiv korupcije ocijenjen je nešto povoljnije nego ranijih godina, prije svega zahvaljujući anti-korupcionim mjerama, koje je na insistiranje predsjednika Rusije Dmitri Medvedeva, prošlog decembra usvojio ruski parlament.\nTransparency International, organizacija čije je sjedište u Berlinu, u svom izvještaju o stanju korupcije u svijetu također saopštava da je opšti nivo korupcije zabrinjavajući i ilustrira to podatkom da je, u sistemu kojiim se zemlje pojedinačno ocijenjuju od 1 do 10, većina od 180 država obuhvaćenih istraživanjima Transparency Internationala dobila ocjenu manju od pet.


Anonimusi oborili sajtove poljskih institucija\n22.01.2012. 12:49h Ažurirano: 22.01.2012. 12:49h\nHakeri iz medjunarodne grupe Anonimni oborili su noćas sajtove nekoliko poljskih institucija u znak protesta sto je Poljska najavila da će potpisati ACTA, medjunarodni sporazum o zaštiti intelektualne svojine od piraterije.\nJutros nije funkcionisao sajt premijera Donalda Tuska, njegove kancelarije i Sejma poljskog parlamenta.\n"Počinje evolucija. Poljskoj je potrebna", napisali su Anonimni na mreži Tviter i najavili da će zagušiti i obarati sajtove poljskih institucija, vlade, premijera, parlamenta i šefa države u znak solidarnosti s poljskim "internautima", kako u Poljskoj zovu korisnike interneta.\n"Teško je govoriti o hakerskom napadu kada sadržaj tih blokiranih sajtova ni na koji način nije bio mijenjan. Nije bilo pokušaja upada i menjanja sadržaja", kazao je danas portparol poljske vlade Pavel Graš i objasnio je da su sajtovi pali zagušeni zbog suviše velikog broja otvaranja.\nPoljska se do 26. januara spremala da potpiše međunarodni sporazum koji bi po ocjenama mnogih pravnika u Poljskoj značio mogućnost zadiranja u privatnost korisnika interneta pod maskom borbe protiv piraterije.\nVlada je danas poslije hakerskog napada saopštila da još nije doneta konačna odluka da se zvanična Varšava tom sporazumu pridruži.\n"Ništa još nije definitivno odlučeno. Najavljen je sastanak premijera, ministra za digitalizaciju, ministra kulture i šefa diplomatije o tom pitanju. Tek će o tome raspravljati", kazao je Graš.\nOn je naglasio da je premijer Tusk kao i cijela vlada otvoren za dijalog sa "internautima".\n"Na jednom tasu vage imamo vrijednosti kao što su sloboda interneta, sloboda govora na internetu, sloboda protoka informacija.\nNa drugom pravo da se poštuju autorska prava, da se poštuju nastojanja onih koji ne žele da njihove tvorevina na internetu budu dostupne sasvim besplatno.\nTu treba naći ravnotežu. To nije samo poljski ili evropski problem", kazao je Graš.\nI među samim korisnicima interneta ne postoji sloga oko toga da li protest protiv ograničavanja sloboda internet zajednice treba da se vodi spektakularnim hakerskim akcijama.\n"Ako treba nešto da uradimo, treba to učiniti na prihvatljiv način da nas ne tretiraju kao anarhiste kojima je stalo jedino do haosa", pojavio se na apel inicijativi "NE sporazumu ACTA u Poljskoj" na Fesjbuku.\n27.10. 18:55 h\t7108\n27.10. 09:54 h\t4267\n27.10. 21:16 h\t3985


Srbin sa Kosova, a krv — ruska - 27.12.2015, Sputnik Srbija\nNe znam da li moj brat i ja imamo još nekoga od rodbine u Rusiji i ne znam da li neko tamo uopšte zna da mi ovde postojimo, kaže potomak jedne od najstarijih... 27.12.2015, Sputnik Srbija\nvesti, sergej zaporožac, društvo\n08:30 27.12.2015 (Osveženo: 14:48 30.08.2021)\n© SputnikSergej Zaporožac\nNe znam da li moj brat i ja imamo još nekoga od rodbine u Rusiji i ne znam da li neko tamo uopšte zna da mi ovde postojimo, kaže potomak jedne od najstarijih ruskih porodica na Kosovu i Metohiji.\nSergej Zaporožac rođen je i živi u Kosovskoj Mitrovici, ali je poreklom Rus. Završio je srpsku književnost na Univerzitetu u Prištini, a svojevremeno je dobio i stipendiju Univerziteta Lomonosov. Nije je realizovao zbog smrti roditelja, ali je kao predsednik Studentskog parlamenta potpisao sa ovim prestižnim univerzitetom u Moskvi ugovor o kulturnoj saradnji i promociji ruske kulture na Kosmetu.\nSergej ima 33 godine, govori ruski, mada slabije. Bio je u Moskvi, a potomak je četvrte generacije ruskih doseljenika na Kosmet. Porodica Zaporožac je ujedno i najstarija ruska porodica na Kosmetu. Sergej se, kako kaže kroz smeh, trudi da tradiciju nastavi, i obezbedi i petog potomka.\nPonosan je na svoje poreklo, a većinu stvari o svojoj porodici saznao je od svog strica i iz pisama koje je njegova baka razmenjivala sa familijom u Rusiji dok je bila živa.\n„Ta pisma su na neki način moja zaveštanja, i jedina veza sa Rusijom. Ne znam da li moj brat i ja imamo još nekoga od rodbine u Rusiji i ne znam da li neko tamo uopšte zna da mi ovde postojimo. Pokušavao sam da saznam, ali bez uspeha, jer iz Odese, grada odakle je izvorno moja porodica, davno su iseljeni“, kaže on.\n© SputnikPo onome što je saznao od strica, njegov pradeda je iz Rusije izbegao tokom Boljševičke revolucije i to prvo u Grčku. Odatle je, poslom, završio na izgradnji pruge Kosovo Polje – Beograd.\nPo onome što je saznao od strica, njegov pradeda je iz Rusije izbegao tokom Boljševičke revolucije i to prvo u Grčku. Odatle je, poslom, završio na izgradnji pruge Kosovo Polje – Beograd.\nPo onome što je saznao od strica, njegov pradeda je iz Rusije izbegao tokom Boljševičke revolucije, i to prvo u Grčku. Odatle je, poslom, završio na izgradnji pruge Kosovo Polje — Beograd. U Mitrovici je ostao jer se zaljubio, a kasnije se i oženio sestrom svog prijatelja, kog je upoznao tokom izgradnje pruge. Radio je u Trepči.\n„Moj deda i stric su vrlo držali do tradicije i govorili su tečno ruski. Moj otac je bio najmlađi, znao je ruski, ali slabije. Deda je posle 50 godina vozom ponovo otišao u Rusiju, jer je želeo da sazna šta se desilo sa njegovo petoro braće i dve sestre. Braća su mu pomrla, a za sestre mislim da nije ništa pronašao, odnosno nije saznao šta se sa njima desilo. Vratio se nazad u Mitrovicu“, priča Sergej.\nIako je rođen i odrastao kao Srbin iz Kosovske Mitrovice, kaže da je osećaj da je poreklom Rus u njemu veoma snažan.\n„Vrlo sam svestan svojih korena i ponosan na njih, jer to nije mala stvar. Nemam rusko državljanstvo jer nisam siguran da li imam pravo na njega. Kako u Mitrovici postoji još četiri ili pet porodica koje su poreklom iz Rusije, sa njima održavam kontakte“, priča Sergej.\nDodaje da, kao i njegov deda, drži do tradicije i trudi se da je nastavi.\nS obzirom na to da je vlasnik male radio-stanice, koja se bavi umetnošću i kulturom, i na taj način pokušava da svojim sugrađanima približi Rusiju, kada se za to ukaže razlog i prilika.\n„Voleo bih da saznam da li imamo porodicu i rođake u Rusiji. Voleo bih, jer to su moji koreni, a to nije mala stvar. Ja sam potomak Rusije, i tako se i osećam“, ponosno priča Sergej.\n© Sputnik Ponosan je na svoje poreklo, a većinu stvari o svojoj porodici saznao je od svog strica i pisama preko koje je njegova baka razmenjivala sa familijom u Rusiji dok je bila živa.\nPonosan je na svoje poreklo, a većinu stvari o svojoj porodici saznao je od svog strica i pisama preko koje je njegova baka razmenjivala sa familijom u Rusiji dok je bila živa.\nSergej kaže da bi sasvim sigurno njegovi sugrađani bili srećni kada bi, kao što to imaju Francuzi i Amerikanci, i Rusi imali neki svoj kutak u Mitrovici, jer, kako tvrdi, 90 odsto njih naginje ka Rusiji.\n„Kosovo i Metohija i Mitrovica ne funkcionišu tako da ovde postoje organizacije koje bi pomogle neke aktivnosti kako bismo promovisali svoje vrednosti. Za to je potrebna i pomoć Ruske kancelarije na Kosmetu i Ambasade Rusije u Beogradu, koje bi to pokrenule, a mi bismo bili, da kažem, njihova ’desna ruka‘, da na pravi način promovišemo Rusku Federaciju ovde na Kosmetu“, navodi on.\nKako kaže, ne očekuje da to bude nešto veliko:\n„Samo mali kutak gde bi se ruska kultura i tradicija promovisale u pravom smislu te reči“.