20/Sep/2016 11:43:17 / TeshaDesign / komentara: 4\nOptimizacija sajta više nije neka tamo daleka fraza za ko zna koga. Jer prisustvo firme na Internetu nije bauk tema za kritičnu većinu poslovnih ljudi. Takođe, među njima se sve više probija i dobija na značaju jedna druga činjenica. Nije dovoljno biti prisutan, potrebno je biti i značajno primećen na Internetu. A kada se zapitaju kako to postići, dolaze do naših ključnih reči Internet marketing, a posebno SEO, odnosno optimizacija web sajta. Pa krenimo u demistifikaciju i osvetljavanje ovog popularnog termina.\nPodseti me šta to beše konkurencija\nNekada davno, u jednoj maloj zemlji na Balkanu živeo je, a i danas živi, jedan mali narod. I imao je samo prvi i drugi program na televiziji. Danas taj mali narod ima stotine televizijskih kanala. Eto nama konkurencije među ponuđačima. Tako to beše i na Internetu. U početku je bila slaba konkurencija, jer većina poslovnih ljudi u toj maloj zemlji na balkanskom poluostrvu, nije bila vizionarski nastrojena. Da se ne lažemo, bili su nedovoljno edukovani i pripremljeni za Internet, zasluga moćnog obrazovanja u koje se, baš nedovoljno pismeni i najviše kunu. Do posla se dolazilo preko nekih drugih šema. Međutim, otvaranje zemlje i surovo prihvatanje svih standarda i pravila iz te dembelije zvane Zapad i Amerika, bez obzira na štetnost ili korisnost, donelo je neke bitne promene. Internet postaje sve jači medij, sve dominantniji na tržištu oglašavanja. Svi oni koji žele da ostvare prodor na tržištu, više ne mogu da ga zaobilaze. U jako kratkom periodu vremena, ogroman broj vlasnika firmi je pohrlio na Internet sa svojim web sajtom. Odjednom, brže ili sporije, u zavisnosti od oblasti poslovanja, pojavila se konkurencija na webu. Desetine i stotine firmi iz iste oblasti traže svoje mesto na Internetu. Šta sad? Svi imaju iste ciljeve, biti dominantan, biti primećen, imati posećene sajt i šta ono beše ta organska pretraga?\nGde je tu Google?\nKorisnici Interneta ne padaju na boje i lepe slike. Oni se ponašaju na sasvim prirodan i logičan način. Najveći broj njih koristi Internet na krajnje jednostavan način. Dakle, da se razumemo, govorimo o načinu korišćenja Internet servisa većine posetilaca. O onim drugima koji imaju svoje šeme i sisteme drugom prilikom. Dakle, šta to radi prosečni korisnik najveće virtuelne mreže? Da ne poverujete, koriste Google (manji broj koristi Bing, Yahoo, Baidu, Yandex) kada želi da pronađe neki sadržaj. Da, baš čudno. Gle magije, koriste najveći i najdominantniji servis za pretragu sadržaja na webu, koji je to već decenijama. Da ne kažemo po serbski od pamtiveka. Dakle, sasvim po redu vožnje i primereno logici ljudskog ponašanja.\nVerujem da smo se dogovorili i složili. Znamo ko je glavni igrač i čija pravila igre treba naučiti. Samo, da li smo ih zaista naučili, da li ih razumemo, i da li smo se prilagodili dovoljno njegovim pravilima? Naravno, nije teško ustanoviti da to u odnosu na broj sajtova, i dalje uspešno čini i radi relativno mali broj vlasnika sajtova. I značajno više njih u oblastima izražene konkurencije, ali i veće potencijalne dobiti. Pa šta se događa, zašto to ne rade svi kojima je to interes? Da ne širimo priču, ako neku knjigu niste pročitali, niste baš željena osoba za diskusiju o sadržaju te knjige. Preneseno, a ne preveženo kolicima ili autobusom, nedostatak informacija, potrebnih znanja je i učinio ovo podneblje zaostalijim u odnosu na razvijeni svet. Tako je i u ovoj oblasti. Ko zna više želi i dobija više i na Internetu, ali zna šta mu je činiti da bude u milosti kod Google servisa.\nZašto je važna pozicija sajta u Google pretrazi?\nZato što nije svejedno da li ste broj jedan ili ste na nekoj rang listi 900 mesto. Nije svejedno da li ste među prvih deset na atp listi, nije svejedno da li ste prvi na svetskom prvenstvu, olimpijadi. Jer, biti bolji od ostalih je jedan od razloga opstajanja i razvoja ljudskog društva. Boriti se za što bolje mesto u bilo kojoj oblasti je način razmišljanja, življenja i opstanka. A sad malo brojki i slova. U Google pretrazi više od 70% posetioca koji pretražuju neki pojam otvaraju baš prva 3 rezultata organske pretrage. Još zanimljivija i poučnija statistička činjenica je preko 90% korisnika koji koriste servise za pretraživanje, posećuju sajtove koji se nalaze na prvoj strani. Dakle, ovi statisitčki pokazatelji, koji nisu došli iz političkih kuhinja, treba da nam ukažu i pokažu i daju smernice za naše dalje aktivnosti sa našim web sajtom.\nKako prepoznati uspešan sajt na Google?\nLako, u pretraživaču za željeni pojam, ključnu frazu ili ključnu reč, pogledate spisak sajtova u rezultatima organske pretrage i bingo! Oni koji su bolje pozicionirani od drugih su uspešniji na Google. Da li to znači da su i posao ili usluga koji stoji iza odličnih pozicija baš takvi i u realnom svetu? E pa, može biti ali ne mora da znači. Statistika pokazuje da posetioci veruju Google kada im on ponudi rezultate pretrage. Elem, da ne mudrujemo, da bi ste bili uspešni na Internetu, vaš sajt treba da bude visko pozicionirna u rezultatima pretrage za relevantne ključne fraze bitne za vaš posao, brend ili šta god već.\nKako imati uspešan sajt na glavnim pretraživačima?\nEto, malo izokola, ali dođosmo do ključnog pitanja, šta nam je činiti da ubedimo taj google da smo mi najbolji, što bi rekli đetići. Jedan od najboljih odgovora na ovo pitanje je Internet marketing, a posebno SEO optimizacija, odnosno optimizacija za pretraživače. Šta je osnovni cilj ovog posla? Krajnje logično, želja i cilj ovog posla je da vaš web sajt bude visoko pozicioniran na pretraživačima, dovoljno brendiran, čime stiče preduslove za pridobijanje što većeg broja ciljanih posetilaca.\nKakav sajt mi treba da bih bio bolji od konkurencije?\nKao i svaki drugi proizvod u realnom životu, i web sajt treba da bude bar na nivou konkurencije. Profesionalan, dopadljiv dvema kategorijama korisnika: posetiocima i mašinama za pretraživanje.\nJer posetioci sajtova su razmaženi i sve nestrpljiviji. Očekuju da sajt bude prilagođen njima jer zbog njih i postoji.\nSa druge strane, servisi za pretragu imaju svoja pravila igre, i oni po njima favorizuju određene sajtove.\nKada korisnik unese neku ključnu reč u polje za pretragu višekriterijumski algoritmi rangiranja pronalaze najbolje među njima po pravilima pretraživača.\nTo vi najbolje znate. Ako nemate cilj da vaš web sajt bude visoko pozicioniran, već vam on služi islljučivo da neko sa vizit karte može da ga pronađe, odnosno, eto da prosto postoji jer to danas svi imaju, onda za vas SEO i nije nešto o čemu treba da razmišljate. Naravno, postoje i oni koji žele da rade optimizaciju sajta, ali nemaju dovoljno sredstava za tu oblast marketinga. Oni koji shvaraju potrebu za seo optimizacijom pronalaze načine da ulažu u tu vrstu online marketinga, jer uzročno-posledične reakcije na kraju balade mogu imati višestruke koristi od tog ulaganja:\nkvalitetan SEO povećava šansu sajta da bude visoko pozicioniran\nvisoko pozicioniran sajt povećava broj poziva i upita,\nsamim tim raste i potražnja za vašim uslugama i/ili prodajom proizvoda.\nPametno uložena sredstva u marketing, pa logično i u Internet marketing, posebno u optimizaciju sajta, nisu trošak, već način da povećate profit kroz bolju poziciju u rezutatima pretrage. Uspešan bitznis i nastup na najvećoj virtuelnoj mreži podrazumevana i primenu tehnika optimizacije sajta. Često dobijamo pitanja od vlasnika kako da znaju da li se dobro ili loše radi posao optimizacije za njihov sajt. Za odgovor na ovo pitanje potrebno je upoznati se sa nekim od besplatnih servisa, poput Google Analytics, Webmasters tools. Naravno, najbolji indikator uspešnosti ovog posla je pozicija sajta na ključne reči pre i posle posla optimizacije, odnosno i u toku rada na pozicioniranju, kao i broj ciljnih posetilaca u tom periodu.\nKako da proverite koliko je vaš sajt optimizovan za web?\nJedan od načina je da uputite zahtev za procenu preko našeg formulara na sajtu, ili putem kontakt formulara.\nNaravno, možete i sami da koristite plaćene ili besplatne online servise namenjene za taj posao, ali da bi ste pravilno mogli da tumačite njihove rezultate, potrebno je da posedujete određeni nivo znanja iz ove oblasti.\nMi preporučujemo da zajedno sa firmom za SEO savladate osnovne alate poput Google Analytics. Webmasters Tools, kao i odgovarajućih alata na samom sajtu koji vam budu dostupni.\nNa taj način neće biti moguče da bude iznenađenja niti nedoumica u pogledu uspešnosti rada web tima na pozicioniranju vašeg sajta.\nKako da optimizujete vaš sajt?\nVećina vlasnika firmi nema sopstveni web tim, pa samim tim je prepuštena tržištu i preporukama po pitanju izbora firme za SEO. TeshaDesign koristi proverenu metodologiju prillikom rada na optimizaciji sajta, bilo da se on radi od početka, ili da je potreban njegov redizajn, odnosno analiza postojećeg stanja. Osnovne radnje koje je neophodno realizovati u ovom cilju se svode na sledeće:\nKonsultacije sa našim iskusnim SEO timom su preduslov uspešnosti projekta. Naš tim će pažljivo analizirati relevantne elemente za vaš sajt i dati smernice za tok i sadržaj projekta, odnosno predložiti optimalnu strategiju nastupa na webu.\nStudiozno definisati plan izrade novog sajta, odnosno redizajn postojećeg sajta.\nIstraživanje i analiza najvažnijih ključnih fraza. Da ne bude zabune, fraza nije isto što i reč, jer optimizacija sajta je fraza, dakle više reči, a optimizacija i druga reč sajta, su reči. Kao i mnogo toga u našoj praksi je odomaćen pogrešan izraz ključna reč i pod tim se podrazumevaju i fraze od više reči.\nIstraživanje konkurentnosti odnosno šta i kako radi konkurencija i na koji način oni nastupaju na netu. Naravno, posebna pažnja se daje najboljim sajtovima u organskoj pretrazi.\nSpecifikacija strukture i potrebnih celina na sajtu.\nOn-page optimizacija u fazi izrade je nešto što će kasnije doneti bitnu korist i prednost ako se realizuje u skladu sa zahtevima SEO, ali i obrnuto. Ako se sajt ne optimizuje u fazi izrade, to kasnije može da uspori njegovu brzinu i uspešnost pozicioniranja.\nImplementacija, struktrisanje i kategorizacija jedinstvenog i kvalitetnog sadržaja na stranice sajta.\nTestiranje sajta u svim fazama izrade pre puštanja u rad, ali i posle postavljanja na online mrežu.\nKada je web sajt online tada se kreće u borbu za njegovu što bolju poziciju na pretraživačima i brendiranje kod korisnika.\nKada ste došli u ovu fazu razvoja sajta, sa već izabranom firmom za izradu i rad na Internet marketingu sajta, podrazumeva se da su u najvećoj meri:\ndefinisane taktike i tehnike kao i strategije njegovog razvoja,\ndogovoreni načini promocije na društvenim mrežama, prijava na Google mape, pri čemu se posebno vodi računa o Google My Business servisu i integraciji sa sajtom,\ndefinisane strategije za rad na izgradnji povratnih linkova, bilo besplatnih bilo plaćenih linkova,\nobezbeđeni budžeti za plaćene servise poput AdWords kampanja, plaćenom marketingu na društvenim mrežama, npr. Facebook plaćene kampanje, i drugih prigodnih servisa.\nopredeljeni radnici za korespodenciju sa firmom za SEO, kao i načini komunikacije i razmene potrebnog materijala.\nDa li baš moraju te plaćene kampanje poput AdWords ili Facebook?\nZna se šta se mora, ali za uspeh u ovom poslu, danas se podrazumevaju i ove aktivnosti, jer se kombinacijom SEO optimizacije i plaćenim kampanjama ipak brže postižu željeni rezultati.\nSa vašim web timom analizirajte i opredelite sredstva za ovu namenu, jer će vam se oan kasnije višestruko isplatiti. Naravno, očekuje sa da imate uvid u rezultate plaćenih kampanja, jer one mogu da vas opredele da povećate ili smanjite ulaganja u iste.\nKako da znam da sam na pravom putu u pogledu optimizacije sajta?\nOvaj posa je prilično otvoren. Teško je, tj. skoro nemoguće sakriti rezultate rada, niti ih lažirati. Ipak, svaki vlansik bi trebao da se upozna na koji način da najbolje prati efikasnost i uspešnost posal na optimizaciji sopstvenog sajta. Periodični sastanci, analiza postignutih rezultata, periodični listinzi sa merodavnih servisa, izveštavanje, smao stalno praćenje relevantnih servisa su najbolji put da shvatite da li je tim odnsono firma sa kojom sarađujete upravo onakva kakvom vam se predstavljala. Ne zaboravite. Novac se da nadoknaditi, ali izgubljeno vreme sa pogrešnim i lošim SEO radom, se ne može vratiti. TeshaDesign namerno fokusira i u prvi plan stvalja upravo ove segmente posle, jer se na taj način i pozicionirala i brendirala kao firma kojoj je itekako stalo da web sajotvi njenih klijenata budu prestižni na Internetu. Mi radimo naš posao, pratimo zahteve i promene faktora koji utiču na pozicije, i primenjujemo ih na sajtove naših klijenata. Sve to u cilju što bržeg postizanja vrednih rezultata u pozicioniranju.\nŠta smo naučili iz ovog teksta? Ako vas je ovaj tekst pomalo potaknuo da nešto više učiniti sa sopstvenim sajtom, bili bi smo vam zahvalni da pošaljete komentar na kraju stranice da mi i drugi vidimo kako vi razmišljate na ovu temu.\nUkoliko nemate web sajt ili je vaš web sajt pomalo zastareo, pozovite nas ili kontaktirajte da prodornije natupite na internetu!\nKONTAKTIRAJTE NAS ZA SEO OPTIMIZACIJU.\n← Kako voditi blog na sajtu?\nAdwords nevažeći klikovi →\njednom je jedan naš "novopečeni" biznismen izjavio: "dajte mi jedan optimizovani tekst, hoću da budem prvi na Internetu". Eh, da je to tako jednostavno. ovaj tekst objašnjava kompleksnost ovog nazvao bih ga "zanata", i kako nije ni malo lako biti dobro pozicioniran u pretrazi. Malo njih to razumeju....\nHvala nenade. I Arhimed je govorio da mu daju dovoljno veliku polugu i oslonac da će on pomerti zemlju.\nZa svakog ko tek počinje da se upoznaje sa SEO optimizacijom neka obavezno pogleda ovu stranicu i video zapis na toj strani.\nHvala puno Vlasnice. Ipak naš trud nije bio uzalud.


Jedinstvena Bosna i Hercegovina 2017/06/04\nFRA IVO MARKOVIĆ: "POLITIKA STVARANjA HERCEG-BOSNE RAZARA BH. DRUŠTVO"\nFRA IVO MARKOVIĆ: "Politika stvaranja Herceg-Bosne razara bh. društvo"(FOTO)\nHrvati, zajedno sa drugim narodima i ljudima u Bosni i Hercegovini, nositelj su bosanskohercegovačkih vrijednosti, kao pretpostavke pripadnosti evropskoj porodici ljudi i naroda i niko posebno ne može BiH uvoditi u Evropu niti izvoditi bilo koga iz pripadnosti BiH, poručeno je sa današnje sesije Asocijacije nezavisnih intelektualaca Krug 99.\n“U osnovi, to je kontinuirana politika Herceg-Bosne i to je ono što želimo raskrinkati. U osnovi politika Herceg-Bosne je velikosrpski projekt koji je prihvatio Franjo Tuđman. Svatko iole pametan u Hrvatskoj i na ovim prostorima imaju jedan konsenzus da je to najveći promašaj hrvatske politike novouspostavljene hrvatske države i ta politika kontinuirano traje. Ta politika sustavno razara bh. društvo, priječi integraciju BiH u Evropu.\nTa politika izravno surađuje sa velikosrpskim projektom u Republici Srpskoj i ona se nigdje, u pravo smislu, ne zauzima za bosanske Hrvate”, rekao je Marković, javlja Anadolu Agency (AA).\nUpozorio je da takva politika već 25 godina “sustavno sotonizira bosanske franjevce, podvaljuje činjenice koje nigdje ne postoje”.\nBiH PRETRPJELA OGROMNA STRADANjA I GENOCID: RATNIM ZLOČINCIMA ZABRANITI KANDIDIRANjE NA IZBORIMA\nBiH PRETRPJELA OGROMNA STRADANJA I GENOCID: Ratnim zločnicima zabraniti kandidiranje na izborima\n"Nijedno lice koje je: a) izdržalo kaznu koju je izrekao Međunarodni sud za ratne zločine za bivšu Jugoslaviju, b) izdržalo kaznu zatvora koju je izrekao sud BiH, sud RS ili sud FBiH i sud Brčko Distrikta BiH zbog ozbiljnih povreda humanitarnog prava, a Međunarodni sud za ratne zločine za bivšu Jugoslaviju razmatarao je njegov dosje prije hapšenja i tvrdio da zadovoljava međunarodne pravne standarde,\nc) izdržalo kaznu zatvora koju je izrekao sud druge zemlje zbog ozbiljnih povreda humanitarnog prava, a Međunarodni sud za ratne zločine za bivšu Jugoslaviju razmatrao je njegov dosje prije hapšenja i utvrdio da zadovoljava međunarodne pravne standarde, ne može bit kandidat, niti imati bilo koju imenovanu, izbornu ni drugu javnu funkciju na teritioriji BiH", piše u prijedlogu.\nSVE MRAČNE TAJNE MARATONACA: 45 godina je bilo potrebno da ...\nKUKIĆ KONTRA ČOVIĆA: „Izbor člana Predsjedništva BiH prema matrici koju predlaže predsjednik HDZ-a osigurava mu mandat u sljedećih 20 godina i štiti ga od ...“\nDODIK SE BOLNOG RAMENA VRAĆA U REPUBLIKU SRPSKU : "Ni Kopejke; Čumetovo Sokače i Vikler Plus"\nČOVIĆ DOBIJA OŠTRE KRITIČARE IZ REDOVA VLASTITOG NARODA: U Vitezu osnovana nova politička stranka koja ne dijeli Hrvate na južne i sjeverne\nUniverzitetski profesor Slavo Kukić upozorio je u Dnevniku TV1 da se BiH danas nalazi u najtežem stanju od završetka rata. Međunarodni centri moći su digli ruke i naglo otvorili prostor\nU saobraćajnoj nesreći kod Hadžića : Poginuo Irham Čečo, novinar i savjetnik Bakira Izetbegovića


Konkurs za prijem šest vatrogasaca u Novom Pazaru, Sjenici i Tutinu - IndeksOnline.rs\nNaslovna Društvo Konkurs za prijem šest vatrogasaca u Novom Pazaru, Sjenici i Tutinu\nNOVI PAZAR – Ministarstvo unutrašnjih poslova upisaće 300 polaznika na stručno osposobljavanje za obavljanje vatrogasno-spasilačkih poslova.\nZa potrebe Jedinice vatrogasno – spasilačkog bataljona u Novom Pazaru upisaće se 6 polaznika, od toga 4 za potrebe Vatrogasno – spasilačkog bataljona – teritorija Grada Novog Pazara i po jedan polaznik za potrebe Vatrogasno – spasilačke čete – teritorija Opština Tutin i Sjenica.\n1.da je državljanin Republike Srbije;\n2.da najmanje godinu dana ima prebivalište na teritoriji organizacione jedinice za koju je raspisan konkurs, do dana zaključenja konkursa;\n3.da nema manje od 19, a više od 30 godina starosti do dana zaključenja konkursa;\n4.da ima završeno srednje obrazovanje i vaspitanje;\n5.da ne postoje bezbednosne smetnje za zasnivanje radnog odnosa u Ministarstvu unutrašnjih poslova;\n6.da poseduje važeću nacionalnu vozačku dozvolu za upravljanje motornim vozilom „C“ kategorije;\n7.da ispunjava posebne uslove u pogledu kriterijuma zdravstvene, psiho-fizičke i bazično-motoričke sposobnosti.\nPrethodni tekstSaobraćajna nesreća kod Niša, poginulo dete od četiri godine\nSledeći tekstSelaković: Izjava izaelskog ambasadora nije istinita, svojsvrsni je bezobrazluk


Bužim: Svečano otkriveno spomen-obilježje Ponosa i pobjede Armije BiH – Budi informisan\nBužim: Svečano otkriveno spomen-obilježje Ponosa i pobjede Armije BiH\nPrema riječima Salke Bukvarevića, federalnog ministra za boračka pitanja, obaveza i zadaća države je da obilježava značajne datume i mjesta pobjede Armije Republike BiH jer su pripadnici Armije Republike BiH najzaslužniji što danas imamo cjelovitu državu Bosnu i Hercegovinu koja je spašena i sačuvana od agresije.\n– Od srca čestitam bužimskim patriotama što su izgradili ovako jedan lijep spomenik u čast pobjedama Armije Republike BiH, u čast našeg generala Izeta Nanića, heroja odbrane BiH jer da nije bilo žrtve naših šehida, ne bi bilo niti Bosne i Hercegovine – kazao je ministar Bukvarević.\nKao izaslanik reisu-l-uleme Islamske zajednice BiH, svečanosti otvorenja spomen-obilježja na Ćorkovački, prisustvovao je bihaćki muftija Hasan-ef. Makić, koji je istakao kako ovakva spomen-obilježja imaju veliki značaj u čuvanju od zaborava sjećanje na veliku žrtvu i hrabru borbu za slobodu Bosne i Hercegovine svih pripadnika Armije Republike BiH.\nGovoreći o spomen-obilježju na Ćorkovači kao svojevrsnom građevinskom pothvatu koji simbolizira, prije svega, mjesto bitaka u kojima je poginuo najveći broj šehida sa područja grada Bužima i naravno pogibiju rahmetli generala Izeta Nanića, premijer Unsko-sanskog kantona Husein Rošić je naglasio značaj jedinstva Bošnjaka i njihovih političkih predstavnika kazavši da samo na taj način Bošnjaci kao narod mogu opstati u budućnosti.\n– Neprijatelji Bosne i Hercegovine se nisu umirili. Oni rade i danas. Negira se genocid, ismijava se sa žrtvama zločina, a sami zločini se pokušavaju relativizirati, a zločinci veličati i glorificirati. Odavde trebamo slati poruke jedinstvenosti i cjelovitosti borbe za Bosnu i Hercegovinu koja će zasigurno još trajati i ne smijemo dozvoliti da neki među nama za ovosvjetske interese izdaju ono najsvetije što smo mi uradili zajedno, a to je 5. Korpus Armije Republike BiH i njegova svijetla borba – naglasio je premijer Rošić.


Komšić u ministarstvu odbrane UK o značaju slanja ANP-a | UdriMuski\n10. 09. 2019 - 14:27


Upozorenje radnika u zdravstvu Vladi KS, najavili izlaske ispred ustanova | N1 BA\nUpozorenje radnika u zdravstvu Vladi KS, najavili izlaske ispred ustanova\n02.09.2019. |12:35 |\nViše od 3.000 radnika, zaposlenih u zdravstvu Kantona Sarajevo, danas je stupilo u generalni štrajk. Traže povećanje najniže satnice i novi kolektivni ugovor, no kako su poručili, prije svega ukidanje diskriminacije, koja je potvrđena kroz raniji kolektivni ugovor prema nememedicinskom osoblju.\nIz Vlade KS kazali su kako sredstava nemaju. Ono što mogu ponuditi je potpisivanje kolektivnog ugovora koji je do februara bio na snazi, i otvaranje novih pregovora u martu naredene godine. Štrajk prati naša reporterka Aleksandra Tolj-Ružić. Aleksandra, koji su zahtjevi od kojih medicinski radnici nisu spremni odustati?\n"Obično se vlada nikad ne javlja prvi drugi treći dan, testiraju vas, a prije nrgo se javi, naprave pres-konferenciju. Osnovni i jedini zahtjev jeste da potpišemo osnovni granski kolektiv o pravima i obavezama. Poslodavac je tu da sjednemo, on je taj finansijer da nađemo srednju vrijednost s kojom ćemo biti svi zadovoljni. U tom pregovoru nismo imali ozbiljnih pregovora sa njima jer smo jednom na početku februara vidjeli tu kompletnu postavu od pet ljudi koje Vlada odredila u pregovaračkom timu Vlade i to nam je pokazivalo na jednu neozbiljnost, ali smo navikli na jako puno vlada i vlasti i znamo algoritam kretanja u pregovorima. Od srijede i četvrtka ćemo izlaziti ispred javne ustanove da pokažemo da smo izuzetno ozbiljni, a oni imaju sasvim dovoljno vremena da konkretizujemo ono što hoće oni, a šta mi", kazao je Selimić za N1.\nKako je naveo, svaka vlast kaže nema novca.\n"Ako možete dušu da izvadite tom radniku, vi ćete to uraditi za što manje novca. Radnik će to prepoznati, otići će vani, a vi ćete kazati da nam djeca odlaze vani. Ima novca, odgovorno tvrdim. Vrijeme će nam kazati koji je ovo bio pokušaj jer nam govore da je prošla vlast dala nekog novca. Nema to veze sa istinom. Treba sjesti i pregovarati".\nMedicinski radnici u KS započeli štrajk; primaju se samo hitni slučajevi 02.09.2019.\nPoštujete jedni druge i nesmije biti ikakve vjerske ili nacionalne diskriminacije jednih prema drugim Bošnjaci Muslimani moraju poštovati Hrvate katolike i Srbe pravoslavce i obrnuto a mi ćemo se pobrinuti sigurno za vaše račune i vaše plaće\nnakon 30god vladavine "onih" koji su vas tu i doveli vi sad izlazite, ocigledno po njihovoj naredbi, da strajkujete ovim..providni..al bas\nNekorektno, ljekari su štrajkovali i kada nije bila ova vlada.


Vesti online / Vesti / Ex YU / SIPA dobila uniforme vredne 450.000 dolara\nSIPA dobila uniforme vredne 450.000 dolara\nMeđunarodni program Ministarstva pravde SAD za obuke i pomoć u oblasti kriminalističkih istraga (ICITAP) donirao je Agenciji za istrage i zaštitu (SIPA) BiH taktičke uniforme za policijske službenike u vrednosti od 450.000 dolara.\nAgencija SIPA ima kvalitetne kadrove, ali i najsavremeniju opremu i naoružanje\nDirektor agencija SIPA Goran Zubac zahvalio je za vrednu donaciju i naglasio da je ova policijska agencija svakim danom sve jača i opremljenija u borbi protiv terorizma i organizovanog kriminala.\nNavodeći da će uniforme dobiti svi policijski službenici, Zubac je na današnjoj ceremoniji rekao da SIPA raspolaže kvalitetnim kadrovima i da ima izuzetne saradnike koji stvaraju svoje operativne timove u kojima je samo rezultat uslov za napredovanje i nagradu.\n"Uz ljude, mi imamo i najsavremeniju svetsku opremu i naoružanje i kontinuiranu podršku našeg najvećeg partnera ICITAP-a. Obuku radimo do savršenstva, a naš osnovni motiv je da prilikom intervencija ne bude bilo kakvih posljedica. Čuvamo policijske službenike, ali čuvamo i osumnjičena lica prema kojima primenjujemo naša policijska ovlaštenja", naglasio je Zubac.\nDirektor ICITAP-a Čarls Benet rekao je da je današnja donacija samo jedan primer dobre saradnje sa gencijom SIPA.\n"Ova donacija je od vitalnog interesa za Sipu, jer sada može bolje obavljati svoj posao u borbi protiv organizovanog kriminala i terorizma. Važno je da agencije poput ove rade profesionalno i pokažu građanima da rade za njih, a ove uniforme će pomoći istražiocima da obavljaju svoj posao kako treba", zaključio je Benet.\nEX YU Žrtveni jarac bosanskog proleća\nNedelja 07.09.2014. 11:56\nOva donacija je od vitalnog interesa za Sipu, jer sada može bolje obavljati svoj posao u borbi protiv organizovanog kriminala i terorizma... Bolje bi se iskoristile ove uniforme za cuvanje ovaca i rad u sumi. Sta ce za uzvrat morati dati,mozda da idu na cevape ili ulazak u NATO i dozvoliti gradnju baze,nista se nepoklanja.


Ova devojka je klon Anđeline Džoli - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nMelisa Bazan je manekenka i popularna kosplejerka koja voli da se maskira u popularne filmske i gejming likove. Međutim, ovu ženu odvaja od drugih to da neverovatno podseća na glumicu Anđelinu Džoli.\nSličnot između njih dve je toliko velika da vam ponekad treba nekoliko trenutaka da bi primetili ko je prava Anđelina, a ko je Melisa. Melisa kaže da je ljudi svuda po svetu konstantno zaustavljaju misleći da je ona Anđelina i da mora da se trudi i da koristi drugačiju šminku i frizure kako bi jasno pokazala svima da to nije ona.\nMelisa je lepotica kakva se retko viđa i sigurni smo da je čeka svetla budućnost. Ipak, ona kaže da ne želi da bude neko ko će kopirati druge slavne ličnosti, pa zato izbegava da se pojavljuje kao Anđelinin dubler. Ona želi da bude uspešna u svom poslu i da nastavi da ljude čini srećnim tako što će se maskirati u likove poput Lare Kroft i Grdane.\nPogledajte fotografije Melise Bazan:\nklon anđeline džoli\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Htela da bude časna sestra, a postala porno zvezda


Radio TV Stara Pazova - Pesničko veče Živke Komlenac\nPesničko veče Živke Komlenac\nPoezija je poseban univerzum gde se susreću pesnik i čitalac a pesma je mesto susreta u trenutku kada čitalac počne da je čita, smatra Živka Komlenac, pesnikinja čija je treća zbirka poezije pod nazivom U zvezdanom telu predstavljena sinoć u Novoj Pazovi.\nU ovoj zbirci koja je izašla 20 godina, nakon objavljivanja druge, pesnikinja je sabrala sve ove godine u kojima se opraštala od ljudi, koje je volela i pri tome sama rasla. Književno veče je vodila Ljiljana Sekimić, bibliotekarka u novopazovačkom ogranku Narodne biblioteke a muzički veče obogatio Tamburaški orkestar HKPD Tomislav iz Golubinaca. Živka Komlenac je pedagog u vrtiću u Šidu a pored poezije, napisala je i nekoliko scenskih igara za decu i više stručnih radova iz pedagogije. Prisutni na promociji u Novoj Pazovi dobili su na poklon njenu knjigu uz lični stih, koji je ona odabrala za svakog.


Avaz Sport 27.03.2018\nVELIKI USPJEH Malkočević nakon plasmana na EP: Napravili smo čudo!\nSelektor kadetske nogometne reprezentacije Bosne i Hercegovine Sakib Malkočević nije krio zadovoljstvo nakon plasmana mladih bh. nogometaša na Evropsko prvenstvo.\nMalkočević, koji nije mogao da putuje s igračima na turnir elitne runde kvalifikacija u Austriji, čestitao je svojim izabranicima na velikom uspjehu naglašavajući da je rezultat bh. selekcije ravan čudu s obzirom na to da je izborila prvo mjesto u konkurenciji ekipa koje imaju kvalitet za EP.\nNogometaši BiH su u prvom kolu poraženi od Francuske, ali su potom pobijedili domaćina Austriju te na kraju i Dansku.\n"Presretan sam. Ovo je čudo. Treći put uzastopno smo na velikom takmičenju i to je nevjerovatna stvar. U grupi u kojoj sve četiri ekipe imaju kvalitet za Evropsko prvenstvo mi smo osvojili prvo mjesto. Poslije utakmice s Francuskom su nas svi otpisali. Imali smo problema sa povredama, nedostajalo nam je nekoliko standardnih igrača. Nisam ni ja mogao da idem u Austriju. Pored svih tih problema mi smo se kvalitetno spremali i napravili ovaj rezultat ravan čudu", rekao je Malkočević, prenosi zvanični portal NSBiH.\n"Čestitam ovim dječacima, oni su najzaslužniji za uspjeh. Čestitam i Zoranu Erbezu koji je sve odradio na pravi način. Čestitke i mojim saradnicima Damjanu Ratkoviću, Adinu Mulaosmanoviću, Nenadu Džidiću, koordinatoru Marku Zovku, svim članovima stručnog štaba. Naravno, ne smijem da zaboravim ljude iz NSBiH koji su nam omogućili sve uslove da se spremimo za ovaj turnir. Ovo je uspjeh sviju nas", dodao je selektor bh. tima.\nU Tuzli operisan Sakib Malkočević, selektor kadetske reprezentacije BiH\n06.11.2017 u 19:55


Crnogorski hotelijeri zabrinuti: Traže kovid hotele - 92putovanja\nCrnogorski hotelijeri zabrinuti: Traže kovid hotele\nMasovna imunizacija stanovništva u Crnoj Gori kasni i obe doze vakcine primilo je tek 3,1 odsto stanovništva. Taj podatak brine epidemiologe, ali i hotelijere, koji tvrde da nadležni nisu rešili brojne probleme pred poèetak turistièke sezone\nIzvor: B92, Tanjug subota, 24.04.2021. | 15:45\nSituacija je realno vrlo ozbiljna i malo ko ce ici van zemlje cak ni vecina Srba ove godine nece ici. Radim kao ugostitelj u Novom Sadu pricam dosta sa ljudima i vidim. Crnoj Gori nece biti lako ni posle ove sezone ali prezivece. Ja licno dole necu ici dok komiti divljaju i dok se Tompson peva iako mi je majka bas iz Budve. Milo je i dalje predsednik dosta Americkih para je tamo da bi se Srpstvo utisavalo i gasilo. Proce i to nadam se.\n(Marticeva, 24. april 2021 17:09)\nSamo ti pali za grcku pa tamo spasavaj srpstvo!\n(Steel, 27. april 2021 08:46)\nkad ljudi shvate da nije more jedino zadovoljstvo biæete u problemu. navike se brzo menjaju.\n(dragi, 25. april 2021 07:39)\nbudi miran, srbijanci na zalost to nikad nece shvatiti.\n(evo kazem, 25. april 2021 08:25)\nPa po broju vakcinisanih izgleda da se Crnogorci pametniji od Srba.\n(Mika, 24. april 2021 23:39)\nKovid hoteli da me trpaju meðu zaražene,neka hvala.\n(Bljuzgo Drpoviæ, 24. april 2021 22:56)\nE Srbijo moja, kako ono ide? “Da komšiji crkne krava”\n(Anja24, 24. april 2021 22:13)\nDok Milo ne padne,Srbi se tamo ne oseæaju lepo.\n(Veselin, 24. april 2021 21:44)\nDa niste u stanju da vakcinišete 500k ljudi, to jest, da to do sada niste uradili... Ako je uopšte toliko i potrebno, s obzirom da vas je po poslednjem popisu 620k.\n(Failed state, 24. april 2021 18:34)\n(Dimi, 24. april 2021 18:26)\nKad nagrnu Kinezi na njihovu obalu na Jadranu\n(Rikiki, 24. april 2021 18:00)\nIskreno Vam želim 0 gostiju cele sezone, posebno iz Srbije... realno samo vam Srbi i dolaze.\n(Era, 24. april 2021 17:18)


Hitne intervencije vodovod Stari Grad, 24h dnevno, cena, iskustvo\nUkoliko u nekom trenutku u toku večeri ili noći, odnosno kad god, dođe do izlivanja kanalizacije u nekom stambenom ili poslovnom objektu, te bilo kakvih drugih poteškoća u vezi sa radom kanalizacionog ili vodovodnog sistema, klijenti bi trebalo da znaju da su dostupne i hitne intervencije - vodovod Stari Grad.\nRadi se zapravo o standardnim vodoinstalaterskim uslugama, koje majstori pružaju u periodu nakon završenog radnog vremena, odnosno tokom vikenda ili za vreme bilo kog državnog praznika.\nKako se vrše hitne intervencije - vodovod Stari Grad?\nDa bi bilo koji vodoinstalater mogao da pomogne klijentu konkretni problem u stambenom ili bilo kom drugom objektu da razreši, a vezano za funkcionisanje vodovodnog i kanalizacionog sistema, najbitnije da prvo putem telefona on bude informisan o detaljima. Nakon toga će majstor koji je specijalizovan za hitne intervencije - vodovod Stari Grad da se dogovori sa klijentom kada može da izađe na teren, kako bi i sam mogao da ima uvid u to u kakvom stanju se nalaze i vodovodni i kanalizacioni sistem u tom objektu. A tek pošto vodoinstalater bude posetio predmetni objekat i samostalno se uverio u to gde je nastao problem i kolikog je obima, on će moći i da formira ponudu, te da obavesti klijenta kako o tome koliko će koštati izvršenje konkretne usluge, tako isto i o tome da li je eventualno potrebno da klijent pribavi dodatni repromaterijal. A podrazumeva se i da će izneti okvirnu procenu koliko mu je vremena potrebno da izvrši konkretne usluge.\nMoramo napomenuti i to da hitne intervencije – vodovod Stari Grad vodoinstalateri ne vrše samo u toku radne sedmice, odnosno u periodu od ponedeljka do petka, već i subotom i nedeljom, ali i za vreme bilo kog državnog praznika i to posle radnog vremena, to jest u toku večeri ili noću.\nInače, u hitne intervencije spada čišćenje bojlera od kamenca i zamena baterija, odnosno zamena ventila. Ukoliko majstor bude procenio, on može da izvrši i reparaciju ventila, ali i da zameni plovak na vodokotliću ili gumu oko wc šolje.\nNaravno da i odgušenje kanalizacije može da bude izvršeno, a ako to bude bilo potrebno. Bitno je da klijenti znaju i to da hitne intervencije - vodovod Stari Grad podrazumevaju kako ručno, tako isto i mašinsko odgušenje kanalizacije. Na koji način će konkretna usluga da bude izvršena zavisi samo od toga koliki je nivo zaprljanja u pitanju i da li je mesto, na kome je nastao čep, što je stvorilo problem u funkcionisanju kanalizacijonog sistema, lako dostupno pomoć ručne sajle ili mora biti izvršeno odgušenje kanalizacije pod pritiskom. U svakom slučaju će majstori prvo izvršiti procenu, a onda i izneti ponudu klijentu, pa tek posle toga pristupiti izvršenju konkretne usluge.


NOVA PREMIJERA U AKADEMSKOM: „Laki komad“\nPočetak/Kultura/NOVA PREMIJERA U AKADEMSKOM: „Laki komad“\nU petak, 22. marta u 21 sat, kamerna scena Akademskog pozorišta SKC-a je rezervisana za premijeru predstave „Laki komad“, koja je rađena po tekstu Nebojše Romčevića, u režiji Uroša Milojevića. Predstava je žanrovski određena kao komedija, sa elementima vodvilja.\nRadnja se odvija u Beogradu, a komad na duhovit način obrađuje egzistencijalne probleme jedne prosečne srpske porodice.\nU „Lakom komadu“ igraju Nemanja Dimitrijević, Milica Kostadinović, Emilija Cvetković, Natalija Stepanović, Marko Stojanović, Petar Đorđević i Neda Kouji. Oni će oživeti likove koji će vas zasmejti do suza, ali u isto vreme navesti na razmišljanje…\nKarte za premijeru se mogu nabaviti u agenciji Travego ili na dan igranja predstave od 20 sati u prostorijama Studentskog kulturnog centra.\nAkademsko pozorište SKC Laki komad SKC


Njena pobeda je ubedljiva. Uz glasove sva četiri člana žirija, dobila je i onaj koji dodeljuju gledaoci.\n- Uvek je lepo kada dobiješ injekciju samopouzdanja. Klemenc mi je bio profesor i od njega sam najviše cvikala. Od nas je uvek tražio vrhunski kvalitet i nije od onih koji će dati glas zato što je nekome bio profesor, nego samo ako zaslužiš.\nIzbor pesme sa kojom se predstavila (“Baj, baj, baj”) bio je prilično neočekivan.\n- Htela sam da to bude pesma koju niko neće hteti da odabere. Volela sam je i kao mala. Slatka je, vesela, obeležava period mog detinjstva i stare Jugoslavije. Složila se uz moj karakter. Diplomirala je na Akademiji umetnosti u Novom Sadu i s ponosom ističe da je primljena iz prvog pokušaja. Igrala je u petnaestak predstava (uglavnom dečjih), malo na filmu (“Crni bombarder”), radila na televiziji. Na Art kanalu bila je novinar, na RTS radila “Bestleser”, na Hepiju vodila dečju emisiju, na Spektrumu jutarnji program i emisiju o pozorištu.\n- Snimila sam i mnogo reklama, spotova. Sa Darkom Bajićem sam, recimo, `87. radila “Rok odeon”. Te godine organizator u RTS bio je Mane, koji je sada organizator “Evropskog lica”. Sreli smo se posle 20 godina! Nekakav krug se zatvorio.\nDanica obožava da gleda filmove, redovno ide u bisokop, voli da se šeta s prijateljicama, pre dve godine počela je da vozi rolere i – obožava dečje društvo.\nPROFA IDE U VOJNIKE\nKada je na RTS prikazana emisija u kojoj je pobedio, Beograđanin Nikola Ilić, 26-godišnji profesor engleskog jezika (na postdiplomskim studijama žurnalistike), bio je na drugom kontinentu. Kako od decembra počinje da služi vojni rok (civilno), poslednje slobodne dane iskoristio je da poseti brata koji studira u SAD, oseti njujoršku predbožićnu atmosferu i da sebe časti na nekoj rasprodaji.\n- Na sreću, RTS može da se gleda preko interneta tako da sam celu emisiju proveo ispred monitora, dopisujući se s prijateljima koji su mi slali komentare i utiske. Posle emisije usledila je euforična virtuelna žurka. I telefonski pozivi, čestitanja... Roming još nisam preživeo. Račun mogu da plaćam u ratama, pa se nadam da će do proleća biti otplaćen (smeh).\nTokom priprema i snimanja emisije nije mnogo razmišljao o takmičenju s protivnikom, već o takmičenju sa samim sobom.\n- Nisam očekivao ubedljivu pobedu i drago mi je da su se utisci žirija i publike poklopili. To me obavezuje da se za naredni ciklus pripremam još temeljnije. Iako podjednako uvažavam sve članove žirija, najviše sam strahovao od sjajnog profesora Klemenca. Imajući u vidu njegove sugestije i komentare sa časova, želeo sam da baš on primeti moj trud, rad, želju, i, nadam se, napredak.\nOd svih zadataka najteže mu je palo pevanje.\n- Loše pevam i zbog toga sam odabrao brzu pesmu i odlučio da se fokusiram na scenski nastup. Srećom, moji najbliži prijatelji se bave muzikom, plesom, glumom, te sam prošao ubrzan i intenzivan “kurs”.\nNikola je jedan od osnivača Evropskog parlamenta mladih i nacionalni koordinator za Srbiju, kao maneken snimao je poslovne reklame i kampanje, ali i reklamu za, kaže, omiljeni keks - “plazmu”, obožava da putuje...\n- Studenstki fleksibilan raspored i prevodilačke honorare iskoristio sam da iskrojim neke svoje avanturističke mape, tako da sam stigao do Južne Amerike, “osvojio” Kineski zid i jahao na slonu na Sri Lanci. Na redu je Maroko.\nŠta očekuje od takmičenja?\n- Želeo bih da što duže budem na ovom brodu koji je punim jedrima zaplovio Dunavom ka Evropi.


Grad izdvaja 120.000 KM za male projekte u svih 57 banjalučkih naselja - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nGradska uprava i gradonačelnik Banjaluke osudili odluku o zabrani ulaska Prilepinu\nGrad izdvaja 120.000 KM za male projekte u svih 57 banjalučkih naselja\nBy Bojan Hrstić / 11. 02. 2019.\nBanjalučka Gradska uprava je ovogodišnjim budžetom planirala izdvajanje ukupno 120.000 KM za podršku takozvanim malim projektima mjesnih zajednica, koji se odnose na sitne intervencije – rješavanje manjih infrastrukturnih radova, kao i uređenje značajnih objekata na području svih naselja.\nOvaj jedinstveni projekat Gradska uprava od 2017. godine realizuje sa savjetima svih 57 banjalučkih mjesnih zajednica.\nNačelnik gradskog Odjeljenja za opštu upravu Sanja Pavlović rekla je Srni da se mali projekti, koje delegiraju mještani, odnosno savjeti mjesnih zajednica, odnose na rješavanje manjih infrastrukturnih radova, spoljašnje i unutrašnje uređenje objekata i dvorišta mjesnih zajednica, kao i uređenje značajnih objekata i njihove okoline na području svih naselja.\nPutem javnog poziva svaka mjesna zajednica može da predloži najviše dva projekta u pojedinačnoj vrijednosti do 2.500 KM.\nOvogodišnji poziv, prema najavi nadležnog odjeljenja, trebalo bi da bude raspisan u drugoj polovini godine.\nZa projekte koji su odabrani po pozivu iz prošle godine, Gradska uprava će prema dostavljenim specifikacijama za svaki projekat mjesne zajednice u martu raspisati javnu nabavku za izbor izvođača radova.\nPrema podacima resornog odjeljenja, u međuvremenu, u prošloj godini realizovani su mali projekti za 40 mjesnih zajednica.\nIz ovog odjeljenja navode da je na taj način, između ostalog, rekonstruisano postojeće sportsko igralište u Ulici Jasmira Malčića na Pobrđu, saniran krov na Domu kulture u Piskavici, te uređene učionice u područnoj Osnovnoj školi “Sveti Sava” u Pavlovcu.


BIC Türkiye Cumhuriyeti Ziraat Bankası A.Ş., Yenimahalle/Ankara Şubesi (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Türkiye Cumhuriyeti Ziraat Bankası A.Ş., Yenimahalle/Ankara Şubesi\nFaks: +90 312 315 37 76\nBIC Türkiye Cumhuriyeti Ziraat Bankası A.Ş., Yenimahalle/Ankara Şubesi (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Türkiye Cumhuriyeti Ziraat Bankası A.Ş., Yenimahalle/Ankara Şubesi u gradu Ankara je TCZBTR2AXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Türkiye Cumhuriyeti Ziraat Bankası A.Ş., Yenimahalle/Ankara Şubesi u gradu Ankara. Shodno tome, Ankara se nalazi u zemlji Turska. Türkiye Cumhuriyeti Ziraat Bankası A.Ş., Yenimahalle/Ankara Şubesi se može kontaktirati na 312-307 72 00.


SRPSKE ZASTAVE IM NE SMETAJU JER JE TO DIO BIKERSKOG KODEKSA: Moto klub Tuzla traži istragu o napadačima na bajkere iz Čačka | Poskok.info\nPublished On: Uto, lip 9th, 2015\nSRPSKE ZASTAVE IM NE SMETAJU JER JE TO DIO BIKERSKOG KODEKSA: Moto klub Tuzla traži istragu o napadačima na bajkere iz Čačka\nUdruženje “Moto klub Tuzla” uputilo je pismo Ministarstvu unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo i ministru Predragu Kurtešu sa zahtjevom za postupanjem u skladu sa zakonom vezanim za napad vandala u centru Sarajeva prošle subote na goste iz susjedne države, tačnije bajkere iz Čačka od kojih je jedan hospitaliziran samo zbog toga što je nosio majicu sa obilježjima države iz koje dolazi. Njihovo pismo u nastavku prenosimo u cjelosti.\n“Zahtjevamo da se procesuiraju odgovorni za ovaj čin kao i da se MUP KS očituje u javnosti o detaljima ovog događaja i ako nije, zašto nije, zaprimljena prijava i napravljen zapisnik na licu mjesta od strane službenika Policije? Ovaj čin vandalizma ukoliko se ne sankcioniše i pokaže pravna država, dovodi sve nas bajkere koji putujemo po svijetu u jedan nezavidan i opasan položaj i to ne od strane naših domaćina niti bilo kojeg bajkera nego od istih takvih vandala, zaostalih degenerika i nacionalista na drugim stranama koji će jedva dočekati da premlate nekoga ko nosi BiH oznaku na leđima što za ovih poslijeratnih godina nikada nije bio slučaj kada su u pitanju bajkeri, a sad se desilo u samom centru našeg glavnog grada na očigled “građana”. Svi članovi moto klubova i istinski bajkeri nose časno i sa ponosom boje svog kluba, svoga grada i države i za njih ne postoje granice niti su opterećeni politikom, nacionalizmom ili religijom.\nOni poštuju samo jedan kod, BAJKERSKI KOD u kome su svi bajkeri dio porodice i dišu kao jedan bez obzira na nacionalnost ili vjersku pripadnost družeći se od susreta do susreta u raznim gradovima i državama uživajući u vožnji, slobodnom duhu i dobroj muzici i provodu. Najveći i dokazani humanitarci koji su uvijek spremni priskočiti u pomoć bilo kome ko je u nevolji, nisu huligani i vandali koji provociraju i traže probleme kao što to sigurno nisu ni u ovom slučaju uradili. Iza ovog pisma trenutno stoji jedan Moto klub ali isto tako budite uvjereni da je to mišljenje svih Moto klubova i istinskih bajkera u regiji i da ukoliko se oglušite na naš zahtjev u vrlo kratkom roku ćete imati potpisanu peticiju od strane svih Moto klubova kao i na hiljade motora u protestnoj povorci u glavnom gradu. Želimo pravnu državu i postupanje po zakonu a ne anarhiju i bezvlašće”, stoji u pismu udruženja “Moto kluba Tuzla”.


Foto: EPA Julien de Rosa / Promo\nNapredovale su Natalija Kostić na 168. poziciju nakon skoka od osam i mlada Olga Danilović od sedam na 187.\nGodinu kao svetski broj jedan završila je Ešli Barti i to na najbolji način osvajanjem titule na Završnom mastersu u Šenženu, uz rekordnu novčanu nagradu od 4,3 miliona dolara, druga je Karolina Pliškova, treća Naomi Osaka, dok je na četvrtom mestu Simona Halep smenila Bjanku Andresku.\n1. (1.) Ešli Barti (Australija) 7.851bodova\n3. (3.) Naomi Osaka (Japan) 5.496\n4. (5.) Simona Halep (Rumunija) 5.462\n5. (4.) Bjanka Andresku (Kanada) 5.192\n6. (8.) Elina Svitolina (Ukrajina) 5.075\n7. (6.) Petra Kvitova (Češka) 4.776\n8. (7.) Belinda Benčić (Švajcarska) 4.745\n9. (10.) Kiki Bertens (Holandija) 4.245\n10. (9.) Serena Vilijams (SAD) 3.935...


pink.rs | POSTIGLI SMO USPEH, ALI NIJE KRAJ! Premijerka na Tviteru objavila spot o vakcinaciji u Srbiji i poslala BITNU PORUKU GRAĐANIMA: OSTANITE ODGOVORNI! (VIDEO)\nPOSTIGLI SMO USPEH, ALI NIJE KRAJ! Premijerka na Tviteru objavila spot o vakcinaciji u Srbiji i poslala BITNU PORUKU GRAĐANIMA: OSTANITE ODGOVORNI! (VIDEO)\nIzvor: Pink.rs, Foto: Tanjug/Nikola Anđić ||\nIako je Srbija daleko ispred mnogih kada je reč o imunizaciji, važno je ne opuštati se i još uvek poštovati epidemiološke mere.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić objavila je na Tviteru spot koji prezentuje uspeh Srbije po pitanju vakcinacije, uz akcenat na to da nije kraj i da je neophodno da se epidemiološke mere i dalje poštuju.\n- Postigli smo uspeh u masovnoj imunizaciji stanovništva i u nabavci više vrsta vakcina. Ovo nikako ne znači kraj. Molim sve da ostanu odgovorni i poštuju mere. Prva doza vakcine ne štiti od virusa. Samo zajedničkim snagama, ako ostanemo istrajni možemo pobediti! #ostaniodgovoran - poručila je premijerka na Tviteru.\nПостигли смо успех у масовној имунизацији становништва и у набавци више врста вакцина. Ово никако не значи крај. Молим све да остану одговорни и поштују мере. Прва доза вакцине не штити од вируса. Само заједничким снагама, ако останемо истрајни можемо победити!#останиодговоран 😷 pic.twitter.com/iNI3rQHx61\n— Aна Брнабић (@SerbianPM) 21. фебруар 2021.\nPREMIJERKA BRNABIĆ SE UKLJUČILA UŽIVO U PROGRAM CNN-A! I američka televizija BRUJI o uspehu Srbije: 'ONI IMAJU FANTASTIČAN REZULTAT'\nPREMIJERKA BRNABIĆ O VAKCINACIJI U SRBIJI: Glavni razlog za naš uspeh je što smo nabavili vakcine sa svih strana sveta\nSRBIJO, BUDI PONOSNA! Krupnim koracima GAZIMO KA POLA MILIONA VAKCINISANIH! U Evropi smo drugi, u regionu nam - NEMA RAVNIH\nPARE STIŽU U MARTU! PO 135 EVRA ZA SVAKOG ZAPOSLENOG! U aprilu i maju stiže još po 270, a posle kreće i pomoć za građane\nZNA DA USTANE, ALI NE I DA SEDNE! Ovih 7 činjenicama o bebama mogu iznenaditi roditelje\nSRPSKI USPEH TEMA BROJ 1 U EVROPI! Premijerka Brnabić u jutarnjem na Euronjuzu govorila o MASOVNOJ VAKCINACIJI u našoj zemlji (FOTO)


Haradinaj: Nisam video da Tači negoduje zbog takse | Radio Kosovska Mitrovica\nHaradinaj: Nisam video da Tači negoduje zbog takse\n4. December, 2018 17:09 |\nPremijer Kosova Ramuš Haradinaj izjavio je na konferenciji za štampu da nije dobio negativan stav predsednika Kosova Hašima Tačija povodom takse od 100% na robu iz Srbije.\nHaradinaj je dodao i da je vlada zakonski ovlašćena da donesi odluke u taksama.\n“Ova odluka je zakonska i u skladu je sa ustavom i ovlašćenjima Vlade. Mi smo ovlašćeni od strane institucija, ja kao predsednik vlade, skupština, smatram da nismo učinili ništa van ustavnih akcija. Nisam video protivljenje predsednika, bar nismo dobili dokument u kom se navodi da je on protiv takse. Znate da smo bili u konsultaciji sa vladinim partnerima na ovu temu “, rekao je Haradinaj.\nHaradinaj se takođe osvrnuo i na zahtev o “ujedinjenju Mitrovice” predsednika opštine Južna Mitrovica Agima Bahtirija.\n“Svaka opština, na primer Dečani, nema ovlašćenja da donosi odluke za opštinu Junik. To je odluka koju je podržao samo jedan organ, tako da Bahtiri i Južna Mitrovica nemaju nikakvu odluku za bilo koju drugu opštinu, bez obzira na sve. To je njihova volja i želja, a od institucija potom zavisi šta se radi sa njima. Imamo mnogo zahteva, ali ne možemo svaki od njih realizovati”, dodao je Haradinaj.\nIzvor: RTV Puls / RTK


Kozomara: Ne postoji bosanski jezik | BN\nKozomara: Ne postoji bosanski jezik\nDragomir Kozomara sa Filološkog fakulteta Banjaluka smatra da je naziv jezika uvijek bio političko pitanje, ali da u BiH danas ne postoji takozvani bosanski jezik, kojeg bošnjački zvaničnici silom žele nametnuti drugim narodima kao jezik svih građana BiH.\nRepublika Srpska 12.08.2013 | 13:30\nDragomir Kozomara sa Filološkog fakulteta Banjaluka smatra da je naziv jezika uvijek bio političko pitanje, ali da u BiH danas ne postoji takozvani bosanski jezik, kojeg bošnjački zvaničnici silom žele nametnuti drugim narodima kao jezik svih građana BiH."Takozvani bosanski jezik danas se po diferencijalnom obilježju svodi na što veći broj turcizama i u reintegraciji suglasnika h tamo gdje mu i po porijeklu nije bilo mjesto", rekao je Srni Kozomara, reagujući na izjavu potpredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Ramiza Salkića koji smatra da polemike o bosanskom jeziku predstavljaju pokušaj pritiska na Bošnjake da se odreknu svoga identiteta. Kozomara je naveo da se ponekad pod pritiskom, jezik muslimana nazivao bosanskim jezikom, ali da je po svojoj strukturi to bio čisto srpski jezik, napominjući da strukturu jezika za sporazumijevanje čini sintaksa, koja je ista bez obzira kako se jezik zvao. "Hrvati i Bošnjaci prihvatili su model jezika Vuka Stefanovića Karadžića. Kada je 1868. godine došlo do zvanične pobjede Vukovih ideja i ostali narodi su prihvatili Vukov model jezika na temeljima istočno-hercegovačkog dijalekta", pojasnio je Kozomara. Prema njegovim riječima, pravi Hrvati su jedino čakavci, međutim Hrvati su uzeli štokavicu, dok su muslimani, odnosno Bošnjaci kao nacija tek nastali u drugoj polovini 20. vijeka, a u suštini riječ je o poislamljenim i pokatoličenim Srbima koji govore srpskim jezikom. "Bosanski jezik je ono što se zove nominaregionalija, a ne nominanacionalija. Eventualno, ako Bošnjaci žele da zovu svoj jezik on može biti prema Bošnjaku - bošnjački, a ne bosanski, iako je on na temeljima Vukovog jezika", istakao je Kozomara. Kozomara podsjeća da je Povelja Kulina bana pisana ćirilicom, dok je bosančica bila ćirilično pismo, ističući da je nasilno nametanje bosanskog jezika za vrijeme Kalaja i Austro-Ugarske bio na temeljima srpskog jezika. On kaže da Salkićeva izjava u suštini predstavlja pritisak na Srbe da se odreknu svog nacionalnog identiteta u BiH i prihvate takozvani bosanski jezik, kao jezik svih građana u BiH. Kozomara smatra krajnje nerealnim Salkićeve prognoze da će se 60 odsto građana u BiH na predstojećem popisu stanovništva izjasniti da govori bosanskim jezikom, jer će se svi Srbi izjasniti da govore srpskim, a Hrvati hrvatskim jezikom. On je rekao da Hrvati i Crnogorci u "bježanju od srpskog jezika" danas prave karikature od sopstvenog pravopisa. Kada je riječ o čuvanju i zaštiti srpskog jezika i nacionalnog identiteta Srba u BiH, Kozomara je naglasio da treba voditi računa o srpskom jeziku, te da je jezik živa kategorija i da ga treba pustiti "sam da živi". "Srpski jezik treba njegovati u očuvanju ćirilice, tako što bi svaka javna ustanova trebalo da ima dvojezični naziv u Republici Srpskoj od kojih jedan na ćiriličnom pismu", istakao je Kozomara, dodajući da bi sve ostalo, pa i najmanja trgovačka radnja morala da ima ćirilični naziv. Kozomara zaključuje da bi u Republici Srpskoj zakonski trebalo da se uvede institucija lektora koja će se baviti očuvanjem srpskog jezika, oslobađanja od kroatizma, turcizma i stranih naziva koji nanose štetu srpskom jeziku. Potpredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Ramiz Salkić smatra kako javna polemika o nazivima jezika kojima se govori u BiH i napadi na bosanski jezik, predstavljaju još jedan pokušaj u nizu pritisaka na Bošnjake da se odreknu svoga identiteta.\nSamo Srbski i cirilicu, mogu i oni ako hoće\nTačno. Zašto se onda u pojedinim školama Republike Srpske dozvoljava učenje predmeta "bosanski jezik", te se nezvanično govori kako će učenici u Republici Srpskoj biti anketirani kako žele da im se zove maternji jezik?\nОд ријечи до ријечи. Тачно


Coton de tulear - osvrt na standard - Razno | Pas moj prijatelj - Sve o psima na jednom mestu - Obuka pasa, Nabavka pasa, Prodaja pasa, Udomljavanje, Parenja, Rase pasa\nPonedeljak, 16.05.2011 | 16:32 | Goran Brkić | Komentara: 0\nKoton de tulear pripada IX grupi FCI, u koju su svrstani psi za pratnju i razonodu. Veoma je mudro,\nstandard među ozbiljne ili isključujuće greške ne ubraja nedostatak zuba. Ova tema, već duže vreme\npristuna među mnogobrojim odgajivačima i sudijama, obiluje pseudoistinama koje uspešno odolevaju\nBez pretenzija da ćemo u ovom pogledu pronaći neko definitivno rešenje, navodimo stav francuskog\nkluba koton de tuleara prema kojem, kad je reč o dva primerka istog kvaliteta, treba dati prednost onome s\nPrema rezultatima istraživanja Pr. Terea, “mi znamo relativno malo o anomalijama zuba, posebno onim\nkoje se odnose na sve manji broj prederača, naročito u pogledu njihovog značaja s obzirom na rasu, na\nmodalitete prenošenja genetskim putem, na njihov eventualni uticaj na žvakanje ili uzimanje hrane”.\nZaključak da ne postoji nikakva veza između dužine ličnog dela i broja zuba, potpuno je logičan, budući\nda se zubi i vilica formiraju potpuno nezavisno jedno od drugoga. Zanimljivo je ovo mišljenje stručnjaka,\ntoliko suprotno nekim uverenjima “znalaca” da je ovde reč o genetskom problem.\nF.Poplen, u jednom nedavno objavljenom radu, zaključuje da “nema nikakve veze između nepravilnosti\nu broju zuba i dužine ličnog dela. Tako možemo videti hrtove s nekompletnim zubalom i buldoge kojima\nsu svi zubi na broju”. I ovde je dovedena u sumnju jedna od tvrdnji, pošto mnogi smatraju da manji broj\nzuba doprinosu skraćenju ličnog dela.\nVeterinar i međunarodni kinološki sudija FCI, g. Like kaže da “funkcionalni značaj predkutnjaka raste\npočevši od prednjeg ka zadnjem delu vilice, a ovo ide u korak s njihovim razvojem. Prvi predkutnjak kod\npasa je uvek slabiji i često nedostaje. Profesor Leter smatra da “nedostatak ovog zuba nema nikakvog\nznačaja, pošto je on kod pseće vrste očigledno u nestajanju”.\nProfesor Ziferle, iz Nemačke, ne deli mišljenje “da nedostatak ovog zuba znak neke degeneracije, niti\nda je posledica domestifikacije”. Italijanski biolog, Arkanđeli u svom “Traktatu o nasleđu” napisao\nje :”Nedostaju nam sigurni podaci o nedostacima zuba kao naslednom faktoru. Shodno tome, na stupnju\nnaših današnjih saznanja, nedostatak jednog ili više predkutnjaka ne bi trebalo da predstavlja manu, jer se\nne može pouzdano pripisati zakonima nasleđivanja”..\nAli, vratimo se rasi koja nas u ovom trenutku interesuje. Kod kotona, stalni sekutići se pojavljuju u\nperiodu punog rasta obe vilice ( ne uvek istovremeno). Zbog toga standard predviđa tri položaja sekutića.\nOvde uopšte nema govora o samo jednom položaju s dozvoljenim odstupanjima, pa nema nikakvog\nrazloga da se negativno ocenjuju “klještast” ili “obrnuto makazast” zagriz. Jedino predgriz ili podgriz\n(veći od debljine sekutića) koji se spominju među teškim, ali ne i isključujućim greškama, zahtevaju\nkaznene poene. Kad je reč o jakom predgrizu ili podgrizu, a naročito kad je položaj očnjaka nepravilan,\novo će se ocenjivati kao teška greška.\nUz nenaglašen stop, oči igraju važnu ulogu u pravom izrazu kotona.Njihov oblik, boja i pigmetacija\nkapka koja ističe živ, inteligentan pogled, karakteristični su i poželjni za ovu rasu.\nNačin na koji su uši nošene mnogo doprinosi tipičnom izrazu ovog psa. Pri ocenjivanju neophodno ih\nje opipati, pošto su gusto obrasle i uz to skrivene dlakom glave. Treba da su lepo priljubljene sa strane,\nnikako ispresavijane i upravljene u napred. Isto tako, treba proveriti njihovu dužinu, jer srećemo i\nprimerke su suviše kratkim ušima koje u tom slučaju naginju uspravnom stavu.\nDruga odlika kotona je i veoma blago zasvođena linija leđa. Reč je upravo o liniji celih leđa a ne samo\nslabinskog dela, koji bi bio pokazatelj ulegnutih leđa. I još nešto što zahteva preciznu formulaciju: nije reč\no “veoma zasvođenim”, ni “zasvođenim”, nego o “veoma blago zasvođenim “ leđima. Ovo ne znači da\ntreba težiti ka nekakvom hiper-tipu. Prava ( ili ravna ) leđa, smatraće se nepoželjnim (ali se ne spominju\nkao greška), dok su ulegnuta leđa teška greška.


Prvi čovek Barselone gradio kampanju na ostanku Mesija, pa ga oterao čim je dobio izbore\nŠpanija bruji posle objave u pojedinim medijima da je Leo Mesi žestoko iznerviranzato što predsednik Đoan Laporta ne propušta priliku da ga spomene u svakom svom obraćanju. Mesija nije napustio osećaj povređenosti zbog načina na koji je otišao iz Barse, on i dalje misli da je nasamaren od Laporte.\nProšlo je skoro deset meseci od transfera koji je potresao svetski fudbal. Lionel Mesi je prvi put u životu napustio Barselonu, iako je nameravao da potpiše dugoročni ugovor.\nSve je izgledalo izvesno dok Laporta iznenada nije obavestio i Mesija i javnost da Barselona neće moći da ga potpiše i da će biti primoran da ode. Mislilo se da sve ide u pravcu smirivanja odnosa dve strane, ali Laporta je onda rekao da će povratak Mesija u kub značliti da je pristao da igra besplatno, što je dirnulo u stare rane.\nU Španiji je objavljeno da je Mesiju dosadilo da sluša iste izjave od predsednika, a njegov otac Horhe Mesi je čak nazvao Laportu i zamolio ga da prestane da uzima u usta njegovog sina.\n"Pohlepna pirana" Zahavi osuo paljbu po Bajernu: Znamo za tajni plan Bajerna, izgubili su Levandovskog kao čoveka\nDa li je na pomolu bomba: Počeli pregovori Barse i Bajerna oko Levandovskog!\nU retkim prilikama kada je Mesi intervjuisan u medijima uvek je iskazivao poštovanje prema Barseloni i Laporti, ali je i rekao da mu se ne sviđaju pojedine izjave prvog čoveka kluba:\n- Niko mi nije tražio da igram besplatno, ali mislim da je ono što je predsednik rekao deplasirano. Ove stvari su me zabolele jer nije morao da kaže, nije razmišljao o posledicama - izjavio je Mesi.\nU Španiji su pisali da se Mesi, kada je napustio Barselonu, osećao povređenim i prevarenim od Laporte, koji mu je tokom predizborne kampanje, ali i na početku mandata, govorio da želi da produži ugovor s njim.\nlionel mesi Horhe Mesi Đoan Laporta FK Barselona Pari Sen Žermen fudbalski transferi\nOtkupna klauzula biće čak 500 miliona evra! Barsa dovela vezistu iz Milana!\nBajern se javio Barseloni i rekao koliko košta Levandovski! Cifra je veliki izazov za finansijski uzdrmane Katalonce!\nBarsa i Sevilja dogovaraju transfer kojim će prevariti Bordo! Andalužani presrećni šalju Kundea na Nou Kamp!


11.4.2016 - ODRŽANA VOLONTERSKA AKCIJA SAĐENJA CVEĆA U ŠAPCU\nDana 11. aprila 2016. godine, održana je volonterska akcija sađenja cveća, ispred novoizgrađenog objekta za socijalno stanovanje u zašticenim uslovima u Šapcu, pod nazivom “Zasadi cvet, poželi dobrodošlicu”. Akciju je organizovao Hausing centar, uz podršku Grada Šapca i Centra za socijalni rad Šabac, a u njoj su učestvovali budući stanovnici novog objekta, korisnici dnevnog centra Caritas kao i saradnici iz gradsko uprave i Centra za socijalni rad.\nCeo događaj je protekao u prijateljskoj i radosnoj atmosferi, a budući korisnici objekta za socijalno stanovanje u zašticenim uslovima u Šapcu imali su priliku da se upoznaju sa svojim komšijama i da sađenjem cveća ulepšaju ambijent ispred novih domova.\nPozivu Hausing Centra odazvalo se ukupno 38 učesnika. Zasađeno je oko 200 sadnica ukrasnog sezonskog cveca. Članovi Hausing Centra su takođe bili aktivni učesnici ovog događaja. Akcija je omogućena finansijskim sredstvima Evropske unije, iz projekta “Podrška u zatvaranju kolektivnih centara kroz unapređenje uslova života izbeglica, interno raseljenih lica i povratnika koji finansira Delegacija Evropske unije u Srbiji” koji sprovodi Hausing Centar.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: Mesi slavio u dresu koji je zaista nosio Maradona\n30. 11. 2020. 11:39 >> 11:38 0\nČAK POSTIGAO I SLIČAN GOL\nNakon što je juče postigao gol, Lionel Mesi je skinuo svoj i pokazao dres Dijega Maradone iz vremena dok je nastupao za Njuels Old Bojs i na taj način odao počast svom uzoru i ujedno jednom od najboljih fudbalera svih vremena.\nPotvrđeno je da je fudbaler Barselone odao poštu El Pibeu u njegovom originalnom dresu, koji je nosio kada je pred kraj karijere zaigrao za taj argentinski klub.\nMesi, koji je trenirao u Njuelsu od šeste do 13. godine, u dva navrata pokušao da dođe do dresa.\nDres koji je Maradona nosio na svom debiju za Njuels završio je u rukama Serhija Fernandeza, sudije i velikog kolekcionara fudbalskih dresova, piše Marka, prenosi Mozzart sport.\nMesi je probao da ga kupi od Fernandeza, ali ovaj nije hteo ni da čuje. I napokon, pred Svetsko prvenstvo u Rusiji 2018. godine Leo je uspeo. Potvrdio je to i Maradonin advokat Danijel Arkuči. Sudija Fernandez je čak poklonio asu Barselone dres Njuelsa, sa željom da mu bude taličan na Mundijalu.\n“Bio sam mali, ničeg se ne sjećam, ali znam da sam bio tamo”, rekao je Mesi ranije argentinskim medijima.\nGol protiv Osasune kao Maradonin u dresu Njuelsa\nMesi je juče u Maradoninom dresu koji je nosio na sebi ispod Barseloninog postigao gol u stilu, ali je bio i izuzetno sličan onome koji je Dijego postigao još 1993. godine.\nNakon što je primio loptu, Mesi je prošao nekoliko odbrambenih igrača i potom je snažnim udarcem pogodio dalji ugao. Nedugo zatim, na društvenim mrežama se pojavio video Maradoninog gola na debiju za Njuels Old Bojse prije 27 godina u prijateljskoj utakmici protiv Emeleka.\nMaradona je dres Njuelsa nosio u sezoni 1993/94, ali upisao je samo pet zvaničnih nastupa, bez postignutog gola.\nLionel Mesi Dijego Armando Maradona


Ovo su potvrdili u Sindikatu obrazovanja, nauke i kulture RS, iz kojeg poručuju da se sa padom broja đaka suočavamo više od deset godina.\nPodaci Zavoda za statistiku RS pokazuju da je u školskoj 2016/17. u Srpskoj bilo 93.312, a u prošloj školskoj godini 86.435 učenika. U ovom periodu, broj odeljenja je sa 5.082 smanjen na 4.970.\nPredsednik pomenutog sindikata Dragan Gnjatić kaže da, uprkos smanjenju broja đaka, iz resornog ministarstva obećavaju da otkaza neće biti.\n– Međutim, radnici su zabrinuti zbog smanjenja broja učenika i odeljenja. Tražimo rešenja da prirodnim odlivom dođemo na optimalan broj zaposlenih, odnosno da svima sačuvamo radna mesta – naglašava za Srpskainfo Gnjatić.\nPrema njegovim rečima, mogući i delimični tehnološki višak stalna su tema razgovora sindikata i resornog ministarstva.\n– Naime, ako neko ima jedan čas manje, to je, na primer, pet odsto manje od plate. Ali, šta ćemo ako neko ima samo jedan čas, jer je to samo pet odsto od ukupne plate. Određeni broj ljudi ima 10, 20, 30 odsto umanjenu normu, samim tim i umanjenu platu, što je zabrinjavajuće. Ti ljudi moraju da rade 50 godina da bi otišli u penziju, a u međuvremenu su u strahu da će ostati bez posla. Svi u predmetnoj nastavi mogu doći u poziciju da imaju značajno umanjenu normu ili da zbog dopune moraju da putuju po 100 kilometara – kaže Gnjatić i objašnjava da, kad je reč o normi, ne mora samo da se obračunava čas.\n– Na primer, svaka škola može da ima svoj sajt, na osnovu čega informatičar može da dobije određen procenat norme, a profesor srpskog jezika te sadržaje može da lektoriše. Tu je i vođenje mentorstva prema radniku početniku, dopunska nastava, rad sa decom sa smetnjama u razvoju, te sa nadarenom decom. Mnoge poslove ti ljudi već rade, ali oni nisu iskazani kroz normu – poručuje Gnjatić.\nZvanična statistika pokazuje da je 2016/17. u osnovnim školama bilo 8.108 nastavnika, od čega 5.615 sa punom, a 2.493 sa nepunom normom časova. U prošloj školskoj godini, u osnovnim školama bila su zaposlena 8.132 nastavnika – 5.534 sa punom i 2.598 sa nepunom normom časova.\nManje učenika u školama\nMeđutim, iz resornog ministarstva poručuju da nijedan prosvetni radnik neće ostati bez posla, ali da je činjenica da se unazad nekoliko godina suočavamo sa manjim broje učenika upisanih u prvi razred osnovne škole.\nS obzrom na to da je norma nastavnika odeljenje, čiji broj broj zavisi od broja učenika, neminovno je da, kada imamo manji broj upisanih učenika, dolazi i do smanjenja norme nastavnika, naglašavaju u ovom ministarstvu.\n– Ministarstvo prosvete i kulture je preduzelo aktivnosti za rešavanje problema eventualnog tehnološkog viška u školama i u skladu sa tim, a u saradnji sa rukovodstvom škola, eventualne slučajeve tehnološkog viška svelo je na minimum. Određen broj radnika zaposlenih na poslovima razredne nastave biće zaposlen u okviru Proširenog programa u osnovnim školama, odnosno programa jutarnjeg čuvanja i produženog boravka – ističe za Srpskainfo pomoćnica ministra za predškolsko i osnovno vaspitanje i obrazovanje Nataša Cvijanović.\nKako kaže, takođe će biti smanjenja normi u predmetnoj nastavi, zbog smanjenja broja učenika i broja odeljenja.\nIz Ministarstva prosvete i kulture RS poručuju da neće biti otkaza za nastavnike iako je manje đaka u školskim klupama.\n– Ali, to umanjenje neće u značajnijoj meri odstupati od umanjenja iz prošle školske godine. U razgovorima sa rukovodstvom škola i predstavnicima Sindikata, te redovnim praćenjem i analizom stanja u školama, Ministarstvo deluje proaktivno na smanjenje uticaja koji smanjenje broja učenika ima na norme radnika u osnovnom obrazovanju, uvažavajući socijalne posledice koje bi eventualno iz toga mogle nastati – poručuje Cvijanovićeva.\nRačunica Ministarstva provese i kulture pokazuje da je u školsku 2021/22. godinu u aprilu i maju upisano 8.949 učenika, što je za 173 manje u odnosu 2020/21.\nMnoge novine u ovoj godini\nNatalija Trivić, ministarka prosvete i kulture, istakla je nedavno da se nada da će nastava u novoj školskoj godini počne u školskim klupama 1. septembra, uz trajanje časa od 45 minuta, ukoliko to dozvoli epidemiološka situacija. Istakla je da ohrabruje činjenica da su počele intenzivne vakcinacije zaposlenih u prosveti, koji su iskazali želju da budu vakcinisani.\nGovoreći o novinama u predstojećoj školskoj godini, precizirala je da će u prvu trijadu u drugom razredu biti uveden novi predmet Digitalni svet, kako bi učenici sticali elementarna znanja o novim tehnologijama, kao i da će biti digitalizovani sadržaji udžbenika za prvu trijadu i pojedine nastavne predmete u starijim razredima, što će uticati i da đačke torbe budu lakše. Najavila je da će učenici u petom i šestom razredu u osnovnoj školi imati više časova fizičkog vaspitanja, kako bi se adekvatno odgovorilo na njihovu potrebu za većom fizičkom aktivnošću.


Reakcija Sindikata državnih službenika i zaposlenika u institucijama BiH na najavljeno usvajanje izmjene Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH - Samostalni sindikat državnih službenika i zaposlenika u Institucijama Bosne i HercegovineSamostalni sindikat državnih službenika i zaposlenika u Institucijama Bosne i Hercegovine\n« 14. Redovna sjednica UO 15.03.2018.\nIstičemo da u potpunosti podržavamo prijedlog koji se odnosi na povećanje koeficijenta predloženoj kategoriji profesionalnih vojnih lica te sa ljudske i sindikalne solidarnosti smatramo poražavajućim sramotno niske plate vojnika. Međutim, sredstva za navedeno povećanje plate trebaju i moraju biti iznađena iz drugih izvora, a ne degradiranjem utvrđene visine osnovice svim zaposlenim u institucijama BiH, čime se gubi svrha izmjene predložene zakonske odredbe te stvara lažna slika o povećanju plata vojnicima.\nPodsječamo da je u periodu od 2008. godine visina osnovice za plate već 3 puta smanjivana što je svojevrsni svjetski presedan uzevši u obzir makroekonomske pokazatelje te kontinuirani rast potrošačke korpe. Naime, dokumentom Vijeća ministara BiH “Politika plata i naknada u institucijama BiH za period 2015-2018” je definirano da će “utvrđivanje osnovne plate i naknade zavisiti od kretanja makrokonomskih pokazatelja”. Uzevši u obzir osnovicu iz 2008. godinu koja se već tri puta smanjivala, upoređujući je sa rastom potrošačke korpe za period 2008-2018 te projektovanu inflaciju za 2018. godinu od 1,20% se može doći do zaključka da ne postoji “dobra vjera” za socijalni dijalog i partnerstvo jer se predlažu apsolutno nelogični potezi koji ne prate realno i stvarno stanje, čime se ugrožava dignitet i integritet rada institucija BiH, a zaposleni su dovedeni u neravnopravan položaj sa najnižim primanjima u odnosu na druge nivoe vlasti u BiH.\nTakođer, napominjemo da su zaposleni u institucijama BiH jedina kategorija u ovom dijelu Evrope koja nema potpisan Kolektivni ugovor čime se ruše svi međunarodni standardi rada, a ova činjenica se kontinuirano zloupotrebljava zbog neadekvatne zaštite prava zaposlenih koju garantira Kolektivni ugovor. U prilog navedenom ponovo napominjemo smanjenje osnovice za obračun plate tri puta za redom, bez i jedne pozitivne korekcije, zatim smanjenje toplog obroka na 6KM te diskriminirajuću Odluku o visini naknade za prijevoz.\nOd Parlamentarne skupštine BiH očekujemo da suspenduje raspravu o predloženoj izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH dok se ne osiguraju drugi izvori za njenu primjenu, a da to nije već utvrđena osnovica za 2018. godinu. U suprotnom ćemo biti primorani koristiti sve legitimne metode sindikalne borbe sa ciljem očuvanja ličnog i profesionalnog integriteta koje uključuju proteste, štrajk, obustavu rada i u konačnici zaštitu prava kroz tužbene zahtjeve kod pravosudnih organa.\nSmatramo nedopustivim urušavanje državne službe kroz minimiziranje osnovnih prava iz radnog odnosa kroz smanjenje plata jedne, u korist druge kategorije zaposlenih. Vjerujemo da postoje druge stavke u budžetu iz kojih se mogu osigurati sredstva za predloženo povečanje plata vojnim licima.


Srbija juri bodove za završni turnir – Nadlanu.com\nSrbija juri bodove za završni turnir\nObjavljeno 28. juna 2011. / 14:40:46\nBEOGRAD, 28. juna 2011. (Beta) – Muška odbojkaška reprezentacija Srbije igraće u sredu i u četvrtak kod kuće protiv Argentine u Svetskoj ligi, a bodovi iz ova dva meča su preko potrebna "orlovima" za plasman na završni turnir takmičenja.\nBEOGRAD, 28. juna 2011. (Beta) – Muška odbojkaška reprezentacija Srbije igraće u sredu i u četvrtak kod kuće protiv Argentine u Svetskoj ligi, a bodovi iz ova dva meča su preko potrebna “orlovima” za plasman na završni turnir takmičenja.\n“Rezultat ova dva meča nam je veoma važan. Ono što uliva nadu je poslednji set iz utakmice protiv Portugala. Tada smo iskazali ‘glad’ za rezultatom, imali smo drskost i želju i u tome smo uspeli. Sa Argentinom će biti teško, ona je dobila sve mečeve u gostima”, rekao je selektor Srbije Igor Kolaković na konferenciji za novinare u Novom Sadu.\nSrbija je trenutno druga na tabeli C grupe sa šest pobeda i četiri poraza, a Argentinci su prvi sa učinkom 8-2.\n“Očekujem tešku i neizvesnu utakmicu. Srbija je zaista velika ekipa, ima neke od najboljih igrača na svetu. Mi smo u dobroj formi, očekujem da igramo kao i u dosadašnjem toku svetske lige”, kazao je selektor Argentine Havijer Veber.\nUtakmica se igra u sredu u novosadskoj hali Spens od 20 sati, a potom će se isti rivali sastati u četvrtak u beogradskom Pioniru, takodje od 20 sati.\nLukić ne dolazi na sednicu FSS\nSaradnja Narodnog pozorišta i Dušana Kovačevića


Kako učestvovati na takmičenju za lepotu - 2017 - Modni Ženski Časopis 2017\nKako učestvovati na takmičenju za lepotu\nModni Ženski Časopis ⇒ 2017 ⇒ Kako učestvovati na takmičenju za lepotu\nMorat ćete naporno raditi ako ste odlučili da učestvujete u takmičenju. Kritično procijenite vanjske podatke. Radite na poboljšanju stanja tela, lica i kose, ako imate potrebu i vreme za to. Morate izgledati lijepo i istovremeno prirodno. To su najvažniji zahtevi za pojavu takmičara, nakon određenih postavljenih parametara tela. Vodite brigu o vašem psihološkom raspoloženju i mentalnom stanju. Buduća pobeda zavisi od stepena samopouzdanja. Periodično održavajte moral, u svakom slučaju ne dozvolite da se pojavite i senku sumnje u svoj uspeh. Dobar auto-trening pomaže, obavezno ih koristite u pripremi za takmičenje.\nObratite pažnju na podizanje nivoa vašeg umjetnosti. Ovo je neophodan kvalitet za učešće na takmičenju za ljepotu. Uzmite nekoliko privatnih časova u dobrom studiju. Tu ćete naučiti kako hodati, držati i pričati.\nČinjenica da ćete govoriti na takmičenju nije ništa manje važno od toga kako ćete izgledati. Zapišite dobre misli. Sigurno će vam biti postavljana pitanja o važnim stvarima u životu, o tome kako se osećate u vezi sa ovim ili tom fenomenom, o vašim snovima i željama. Pripremite se unapred za neka pitanja, jer um i ljubaznost su vrednovani u savremenoj konkurenciji za ljepotu ne niže od odlične figure\nDa biste učestvovali na takmičenju za lepotu, pripremite profesionalni portfolio, koji bi trebalo da sadrži uspešne fotografije profesionalnih fotografa. Portfolio je neophodan za prolazak u lijevanje. Komisija koja odlučuje da li ćete postati takmičara treba da vidite kakvu osobu ste na slici, kako postaviti i kako pogledati fotografije. Prema tome, uključite u portfolio fotografija sa nekoliko foto sesija.\nPobrinite se za odjeću u kojoj ćete se pojaviti na sceni. Morate unapred znati da li će konkurencija uključiti tematske izlaze svih učesnika za koje će biti potrebne određene kostime. Sva odeća treba da ide isključivo vama i naglasi vaše dostojanstvo, pa je bolje da je šijete po narudžbi\nAko je vaš cilj da učestvujete na takmičenju za lepotu, pristupite je svakodnevno. Pobeda je san koji može pretvoriti u stvarnost ako vjerujete i učinite sve što je moguće za to.\nPrethodni Članak Kako pronaći zajednički jezik sa kolegama\nPizza i sol: Sardinijski praznici


Polovni Case IH rezervni delovi oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Rezervni delovi > Case IH\nGume, točkovi i felne (1)\nPolovna Case IH rezervni delovi na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih Case IH rezervni delovi mašina koje su za prodaju. Case IH rezervni delovi oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o Case IH rezervni delovi u Brend sekciji.\nCase IH Felga W12x24ID Dela: LR21864\nOvde je kompletna lista polovnih Case IH rezervni delovi za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Case IH rezervni delovi koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Case IH rezervni delovi koje Vas interesuju.


Roditelji dece ometene u razvoju protestovali u dvorištu ustanove Mara u Nišu - Izazov\nNovi magazin 11. septembra 2020. 20:36\nRoditelji dece ometene u razvoju koja pohađaju ustanovu „Mara“ u Nišu okupili su se danas u dvorištu te ustanove nezadovoljni time što već šest meseci ne mogu da dovode svoju decu na čuvanje, ali i zbog najave da će u deo prostora „Mare“ tokom zime biti zbrinuta ekonomski ugrožena lica koja nemaju svoj dom.\nRoditelji, njih četrdesetak, danas su potpisali petiju protiv ustupanja prostora „Mare“ za zbrinjavanje odraslih osoba.\nNevenka Petković, jedna od okupljenih majki, istakla je da je prostor od oko 200 kvadrata u koji treba da budu zbrinuti beskućnici namenski građen za čuvanje dece ometene u razvoju i dece sa autizmom.\n„Prostor je namenjen za 24-časovni boravak dece, ali se ne koristi od kako je pre tri godine izgrađen zato što rukovodstvo „Mare“ nije obezbedilo licencu za celodnevni boravak dece. „Mara“ je uposlila ljude koji treba da rade i u tom novom prostoru i oni primaju platu, a to što nisu obezbedili licencu je njihova nehajnost“, istakla je Petković.\nOna je kazala da su roditelji svesni da zbog epidemije korona virusa u grupama ne može da bude veći broj dece, ali, dodala je, zato stari deo zgrade može da bude proširen prostorom namenjenim za celodnevni boravak.\n„Taj prostor predstavlja jedinstvenu celinu, a uz to je novi prostor kompletno završen i ima građevinsku i upotrebnu dozvolu. Umesto da omogući deci sa smetnjama u razvoju da tu borave, rukovodstvo ustanove namerava da ga upotrebi za sasvim drugu namenu“, izjavila je Petković.\nPrema njenim rečima, roditelji dece ometene u razvoju saosećaju sa problemima sa kojima se susreću odrasle osobe koje nemaju svoj krov nad glavom, ali zahtevaju da se za njihov smeštaj obezbedi drugi prostor.\n„Ustanova „Mara“ ne radi već šest meseci i ne znamo kada će nam omogućiti da dovodimo decu. Ovih dana se tek govori da će 10 do 20 dece čiji roditelji rade moći da dolaze, a ostali ne. Ne slažemo se sa tim. U teškom su položaju i roditelji koji ne rade, neki od njih nemaju para ni za hleb, a moraju da 24 časa neguju dete“, rekla je Petković.\nBranislav Paunović čije dete pohađa ustanovu „Mara“ rekao je da bi prostor namenjen celodnevnom boravku dece i takozvanom programu „Predah roditeljstva“ rešio problem povratka u ustanovu svih sedamdesetak dece.\n„Umesto da se deca podele u manje grupe i rasporede i u novom i u starom delu objekta, rukovodstvo ustanove novoizgrađeni deo daje drugoj socijalnoj kategoriji. U Novom Sadu i Beogradu deca ometena u razvoju odavno su vraćena u slične ustanove“, istakao je Paunović.\nOn je rekao da roditelji od direktora „Mare“ već tri godine dobijaju obećanja da će „na proleće“ zaživeti program „Predah roditeljstva“.\n„Umesto da su deca već odavno u tom prostoru, a ne u starom koji prokišnjava, direktor sada kaže da je formirao grupu za licenciranje i da se strpimo ‘do proleća'“, istakao je Paunović.\nRoditelji dece koja pohađaju ustanovu „Mara“ razgovarali su danas sa direktorom Milošem Ranđelovićem i poručili mu da će ukoliko treba i „telima braniti prostor koji je namenjen njihovoj deci“.\nRanđelović je rekao da će od naredne nedelje krenuti povratak dece u ustanovu „Mara“ ali da zbog epidemije korona virusa i potrebe da se drži fizička distanca u ustanovu neće moći da budu vraćeni svi korisnici.\n„Tako nešto nije moguće zato što korisnici nemaju izgrađene higijenske navike. Krenuće prvo oni korisnici kojima oba roditelja rade“, rekao je Ranđelović.\nOn je rekao da će program „Predah roditeljstvu“ zaživeti kada ustanova dobije licencu nadležnog ministarstva, a u međuvremenu će, tokom predstojeće zime, deo prostora biti iskorišćen za smeštaj odraslih lica koja su do sada tokom zimskih meseci bila zbrinjavana u Gerontološkom centru.\nPrema njegovim rečima, prostorije u novom objektu su male i u njima ne može da se obezbedi fizička distanca među korisnicima, tako da ne mogu da se koriste za grupe dece.


Srbiju volimo - Jubilej "Boja na Dublju", velike pobede srpske vojske\nJubilej "Boja na Dublju", velike pobede srpske vojske\nVelika bitka srpskih ustanika protiv turske vojske, 1815. godine, odigrala se u mačvanskom selu Dublje.\nOvaj veliki jubilej mačvani nekoliko poslednjih godina obeležavaju, sećajući se svih junaka koji su položili svoj život za veliku pobedu srpske vojske. Obeležavanje ovog jubileja održava se u porti crkve Hristovog Vaznesenja, koja je i spomenik kulture, stavljen pod zaštitu države.\nProgram manifestacije se godinama nadograđuje, tako da sada predstavlja manifestaciju bogatu kulturno umetničkim programom, koju karakteriše učešće brojnih kulturno-umetničkih društava, slikara I vajara, estradnih umetnika i momaka koji se takmiče za titulu Vojvode Dubljanskog.\nSrbi i Turci su se sukobili kod Dublja. Turaka je bilo oko 1.300, a Srba 1.500. Turci se ušanče u šanac koji je bio izgrađen od ranije... Šanac je bio oblika kvadrata, sa visokim bedemom i debelim palisadima. Imao je široka i teška vrata za ispad konjice i troja manja vrata za ispad pešadije. Između palisada bile su uže puškarnice, a na uglu na tabljama su bila dva laka topa. Po banketima su bila mesta za pešake, dok je konjica imala zaklonjeno mesto u sredini...\nPošto je šanac bio nesiguran sa jedne strane, pomoć naroda koji su pohvatali, nateraju ih da oko šanca naprave polukružni jarak sa ogradom o prošća...\nSrbi naprave po Miloševoj i Molerovoj ideji štitove od palisada i domuzaraba (svinjskih kola), kojima bi se pešaci i konjanici štitili... Srpska konjica je obletala oko šanca, obasipajući ga paljbom iz kubura i pušaka... Za to vreme, pešadija zaštićena štitovima koje je napravila, dospe do šanca dok su se Turci bavili konjicom i upadne u šanac...\nU opšetm metežu, Turci počnu da beže, pa ih konjica i ostali pešaci stignu i poseku...\nTokom boja uhvaćen je Ibrahim paša Nikšićki, ali ga je Miloš poštedeo, i postupao sa njim uljudno, vrativši mu sablju. Tokom hvatanja Ibrahim-paše desio se incident,kada su neki ustanici su pokušali da opljačkaju pašu. Miloš došavši na lice mesta, pođe da spreči ustanike da opljačkaju turskog pašu. Jedan ustanik je uperio pušku u kneževe grudi, ali ga je Sima Paštrmac ubio i spasao život Milošu.\n30 godina Hazarskog rečnika - ...\n11/07/2014\t0 comment\nNavršava se tačno 30 godina od izlaska prvog izdanja čuvenog "Hazarskog rečnik" Milorada Pavića, dela koje je prevedeno na 36 jezika. Razlog za veliki uspeh "Hazarskog rečnika" leži pored ostalog u njegovoj nesvakidašnjoj rečničkoj strukturi. Otac hiperteksta, kako ga kritičari ponekad nazivaju, Pavić je u "Hazarskom rečniku" dao obrazac ...\nŠumatovka, stara srpska sorta\n06/11/2017\t0 comment


U PONUDI NOVO CEPIVO PROTIV KORONAVIRUSA: Vakcina "Moderna" uskoro dostupna u Srbiji : Nadlanu.com\nObjavljeno 27. sep 2021. / 11:00:31\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da će primiti i treću dozu vakcine protiv koronavirusa i, ocenivši da je "vakcinacija nešto najvažnije", najavio da će u Srbiji uskoro biti dostupna i vakcina "Moderna".\nVučić je u emisiji "Hit tvit" TV Pink rekao da će Srbija proizvoditi i rusku i kinesku vakcinu protiv kovida-19, a uveren je i da će svet dobiti "supervakcinu" koja će obuhvatiti sve varijante virusa.\nKako je rekao on "ništa ne radi zbog izbora" i da se ne mogu donositi akti koji će odvajati ljude, ali da onda on treba da bude ubedljiviji, kako bi se ljudi vakcinisali.


Kreirano: 26 Novembar 2012\nČlanovi Gorske Službe Spašavanja, stanica Sarajevo, su u nedjelju 25.11.2012. godine, u okviru redovnog godišnjeg plana, izveli vježbu pronalaska i evakuacije unesrećenog iz speleološkog (pečinsko-jamskog) objekta. Vježba je izvedena u jami Čavljak u neposrednoj blizini Sarajeva na omiljenom izletištu Sarajelija. Unesrećeni se\nČlanovi Gorske Službe Spašavanja, stanice Sarajevo su dana 18. 11. 2012. godineodržali zahtjevnu jednodnevnu kondiciono-tehničku vježbu na planini Prenj, a u sklopu utvrđenog godišnjeg Programa aktivnosti Stanice. Vježba je organizovana tako da su članovi pod samim vrhom podijeljeni u dvije grupe koje su se kretale u pojedinačnim smerovima:\nGrupa I: Crno polje-Vlasni dol-vrh Osobac ( 2. 024 m n/v )- Vlasni dol-Jezerce-Skok-Konjička bijela.\nGrupa II: Crno polje-Vlasni dol-vrh Osobac ( 2. 024 m n/v )- Vlasni dol- Crno polje.\nVježba je organizovana u duhu proslave 120 godina planinarstva u Bosni i Hercegovini, 60 godina svih oblika organizovanog spašavanja u Bosni i Hercegovini, te 50. obljetnice postojanja i rada Gorske Službe Spašavanja, stanice Sarajevo. Vremenski uslovi tog dana su bili idealni. Vođa vježbe Redžep Grabus istu ocjenjuje kao VRLO USPJEŠNU! Vođa vježbe obradio teme, kako slijedi:\nKreirano: 11 Novembar 2012\nU nedjelju (11.11.2012. godine) Gorska Služba Spašavanja, stanica Sarajevo, je u okviru redovne provjere, a u koordinaciji sa Civilnom zaštitom Kantona Sarajevo, održala potražnu viježbu na širem lokalitetu Bukovika. Vježba je provedena po sljedećem scenariju: "primili smo poziv da je jedan planinar posljednji put viđen u subotu oko 17.30 kod planinarskog doma Bukovik te se uputio u nepoznatom pravcu. Do ranih jutarnjih sati u nedjelju nije se pojavio kući te je porodica o tome obavijestila Gorsku Službu Spašavanja, stanica Sarajevo." Spasioci su se okupili u\nVježba - Grbavica 2012\nU organizaciji opštine Novo Sarajevo 11.08.2012. godine upriličeno je druženje i upoznavanje sa radom dijece sa DVD Novo Sarajevo, P.U. Novo Sarajevo, MUP KS i Gorska Služba Spašavanja, stanica Sarajevo. Ovom prilikom sve pomenute šlužbe su demnstrirale viještine u svojim domenima rada te djeci omogućile da se upoznaju sa radom i načinom djelovanja u društvu pojedinih službi. Članovi Gorske Službe Spašavanja, stanica Sarajevo su prisutnoj dijeci demnstrirali neke od tehnika spašavanja te im omogučili da se i sami okušaju u pomenutim spasilačkim tehnikama. Sama manifestacija se odvijala u centru za mlade opštine Novo Sarajevo.\nVježba - Spašavanje iz stijene\nKreirano: 16 Juni 2012\nGorska Služba Spašavanja, stanica Sarajevo, je dana 16.06.2012 godine izvela vježbu spašavanja unesrećenog penjača iz suhe stijene. Vježba je izvedena u reonu stijene "Oblik", sektor smijera "Kišni kamin", na planini Treskavici.\nOpasnosti u planini, meteorologija, orijentacija ...\nKreirano: 06 Juni 2012\nGorska Služba Spašavanja, stanica Sarajevo, se odazvala pozivu PD „Bitovnja“ iz Kreševa da u subotu (02.06.2012) izvrši prezentaciju stanice sa kratkim predavanjem na temu: „Opasnosti u planini, meteorologija, orijentacija i osnove spašavanja“ učenicima osnovne škole iz Kreševa.\nNakon dolaska na Lopatu u planinarski dom tim se pripremio za prezentaciju na terasu doma na kojima je izložena oprema koja se koristi u akcijama GSS. Učenici, njih 20, je u pratnji članova PD „Bitovnja“ stiglo na lokaciju te nakon kraće pauze pristupilo se predavanju.\nSpašavanje i snalaženje u prirodi...\nKreirano: 04 Juni 2012\nKao i predhodnih godina, tako i ove godine se nastavila suradnja Gorske Službe Spašavanja-stanice Sarajevo i O. Š. ''Džemaludin Čaušević''. Predhodnih godina saradnja se ogledala u učešću učenika škole u ''Osnovnim planinarskim školama'' u sklopu ''Planinarsko-izviđačke sekcije'', a ove godine smo iskoristili priliku da u sklopu obilježavanja ''Dana škole'' i manifestacije ''Novogradski dani'' osnovnicima pokažemo neke od tehnika spašavanja.\nObuka helikopterskog spašavanja 2012\nVježba Dariva - 12.05.2012\nGodišnja provjera - GSS Sarajevo\nTurno skijanje Bjelašnica-Tarčin


Italijan doktorirao o temi tonjenja Tuzle - Klix.ba\nBiH\tItalijan doktorirao o temi tonjenja Tuzle\n29.9.2008. u 15:39\t0\nItalijan doktorirao o temi tonjenja Tuzle\nGrupa istraživača s Univerziteta u Bolonji i Raveni boravila je u Tuzli i Lukavcu.\nOni sa stručnjacima Rudarsko geološko građevinskog fakulteta iz Tuzle rade na projektu koji bi trebao smanjiti opasnosti od prirodnih nesreća. Na čelu ove grupe je Frančesko Steki, istraživač koji je na Bolonjskom univerzitetu doktorirao o temi slijeganja tla u Tuzli. Doktor nauka Frančesko Steki iz Italije, došao je u Tuzlu prvi put 2003. godine. Od tada dolazi po dva puta godišnje i najvjerovatnije će ostati da radi na Univerzitetu u Tuzli. "'Proveo sam ovdje tri mjeseca na početku. Učio sam o gradu i slijeganju. Naravno da sam pronašao i nekoliko prijatelja, najprije u općini Tuzla gdje sam stalno boravio. Imao sam običaj reći kako sam postao i građanin Tuzle'', kaže Frančesko Steki. Zahvaljujući njemu, iz Italije je došla još jedna grupa istraživača, koji će napraviti detaljnu analizu dna jezera Modrac. Na osnovu nje, gradit će se odbrambeni mehanizam od prirodnih nesreća. Enriko Dineli, profesor Univerziteta u Bolonji navodi da su do sada pronašli nekoliko interesantnih tačaka, jer rijeka Spreča u jezero donosi mnogo ugljene prašine, a ugalj pogoršava kvalitet vode u jezeru. Voda nije neobična, a ni samo jezero, da bismo na samom početku nailazili na probleme, kažu istraživači.\nNavode da je sredina jezera mnogo dublja nego njegov ostatak te da su to i očekivali, a dvije strane – istočna i zapadna odakle su ulijevaju rijeke, na dnu su potpuno prekrivene dubokim muljem. S druge strane dolazi mnogo ostataka uglja od kojih se stvaraju sedimenti. Oni ih žele detaljnije analizirati kasnije u laboratoriji. Istraživačka grupa otputovala je nazad u Italiju, odakle će se vratiti s rezultatima analize uzoraka iz jezera. Zasad opasnosti nema niti od izlijevanja jezera, niti od pucanja brane, a ni Tuzla, kako kažu, neću potonuti. Za nastavak istraživanja jezera Modrac i slijeganja u Tuzli, pobrinut će se i NATO. Iz Italije je u međuvremenu stigla oprema koja će pomoći da se odredi tačna zapremina ove akumulacije.\nLazareviću i ostalima 27 godina zatvora\n29.09.2008. u 15:44\nNajnovijeNajčitanijePreporukeAfirmacija PDP-a 25mBorenović Dodiku poslao tortu i zahvalnicu za besplatnu promocijuŠefica kluba SDS-a 35mPandurević: Najveći problem SNSD-a je zamjenik direktora OSA-e koji "ne podnosi raporte"Prenoćili vani 50mMalinari nastavili protest u Vitezu: Ne damo svoj trud ispod tri markeNema kapaciteta 1h 3mBradara: Nema saglasnosti za održavanje sjednice Doma naroda PFBiHPotvrđeno 1h 7mEU ne razmatra uvođenje sankcija Dodiku, Njemačka zabrinuta stanjem u BiHProtestno pismo 21h 43mDirektor TVSA zabranio objavu vijesti da nema vode, nepodobnim novinarima isključuju internetKolaps 20h 54mOluja pogodila Istanbul: Ulice poplavljene, prekinut željeznički i trajektni saobraćajOtkrivamo 20hKo su članovi komisije koja bi na mjestu Tašlihana gradila novi objektGlavni odbor SDA 23h 39mIzetbegović i Petrović za nove investicije: Azerbejdžan ulaže u fabriku u DobojuPrebačene na KUM 22h 12mSarajevo: Tri osobe povrijeđene u prevrtanju automobila kod VlakovaProtestno pismo 400Direktor TVSA zabranio objavu vijesti da nema vode, nepodobnim novinarima isključuju internetIdeja za pohvalu 309Tarik Arnautović iz Danske za najmlađe komšije na travničkom Kalibunaru pravi igralište od drvetaGlavni odbor SDA 306Izetbegović i Petrović za nove investicije: Azerbejdžan ulaže u fabriku u DobojuPrazni objekti 306Gasi se petnaest škola u RS-u, nema dovoljno učenikaKolaps 296Oluja pogodila Istanbul: Ulice poplavljene, prekinut željeznički i trajektni saobraćaj Anketa


Rod krompira 2019 - Nenad Nešović, PSSS Kraljevo\n16 sep 2019 12:13\t- 17 sep 2019 05:43\t#38584 od Nešović Nenad\nNešović Nenad je napravio novu temu: Rod krompira 2019 - Nenad Nešović, PSSS Kraljevo\nAsocijacija uzgajivača krompira severozapadne Evrope ( North-Western European Potato Growers Foundation) koja okuplja uzgajivače iz Vlika Britanije Francuske, Nemačke, Holandije i Belgije, prognozira žetvu krompira za 2019. između 27 i 27,3 miliona tona u 5 vodećih zemalja uzgajivača krompira. To je 3% više od proseka od petogodišnjeg proseka i 12% više u odnosu na prošlu godinu. Procene su uglavnom zasnovane na probnim vađenjima. Ipak, konačna procena prinosa će se obaviti početkom oktobra.\nOve godine veći prinos krompira uslovljen je povećanjem površina pod krompirom u odnosu na prošlu godinu. Sve zemlje NEPG-a, osim Velike Britanije, zasadile su više krompira, u Francuskoj čak 14% više od prosečne površine u zadnjih pet godina.\nProsečan prinos trenutno se procenjuje u 5 zemalja na 44,7 t/ha u poređenju sa 47,1 t/ha proseka za 5 godina. Prošle godine prosečan prinos je bio 40,9 t/ha. Zbog malog procenta navodnjavanja (i nešto manje padavina), u Belgiji su date najniže procene prinosa. U Francuskoj, Belgiji i većim delovima Nemačke usevi na polju su gotovo nestali.\nU Holandiji, Velikoj Britaniji i nekim nemačkim oblastima na nekim lokacijama se još uvek mogu naći zeleni usevi. Takođe, u pet zemalja se beleže ogromne razlike u prinosu prema sorti i lokaciji.\nOna područja sa niskim mogućnostima navodnjavanja pokazuju najniže prinose. U Velikoj Britaniji berba se obavlja kasnije i prinosi se zasnivaju na petogodišnjem proseku. Takođe, prinosi skrobnog krompira ove godine pokazuje niže prinose.\nOčekivanja su da bi cena mogla da raste tokom narednih nedelja. Fabrike za preradu krompira su ranije potraživale sirovinu nego što je to bio slučaj prošle godine. Potrošnja prerađevina se povećava kao i kapaciteti za preradu.\nKonkurentnost finalnih proizvoda iz EU biće bolja ove godine na globalnom tržištu, s tim da cene krompira neće biti toliko visoke kao prošle godine. Istočnoevropske zemlje prijavljuju niže prinose. Prvi izveštaji ukazuje na 5 do 10% niže prinose (u poređenju sa petogodišnjim prosekom) u Poljskoj i nekoliko drugih istočnih država.\nVegetaciona sezona 2019 je u Srbiji očito donela tzv. prosečne prinose većine ratarskih kultura, pa i krompira.\nProsečni prinosi krompira u Vojvodini če biti znatno bolji u odnosu na 2018, koja je bila preterano kišovita tokom juna i posebno jula meseca. Već nekoliko godina smo se uverili da proizvođači koji koriste kvalitetno seme i primenjuju visoku agrotehniku sa redovnim navodnjavanjem ostvaruju bolje prinose i visok kvalitet krompira kada kontrolišu potrebe krompira za vodom. Prinosi tzv. letnjeg krompira u ravničarskim područjima su na nivou proseka za poslednjih nekoliko godina, ali je kvalitet krtola bolji u odnosu na 2018 godinu. Nepovoljan raspored padavina u brdsko-planinskom području uticao je na ostvarivanje nižih prosečnih prinosa u odnosu na prinose poslednjih godina na većini njiva.\nUkupan rod krompira u Srbiji se takođe može oceniti kao prosečan, ali pošto je zasejana površina iz godine u godinu sve manja, vrlo je verovatno da će Srbija ponovo uvoziti merkantilni krompir u toku proleća.\nOd početka avgusta krompir se iz Srbije izvozi u Albaniju, Poljsku i Rumuniju gde smo sa cenama od oko 0,20 e/kg za sada konkurentni. Evropsko tržište krompira će očito biti nestabilno i sa većim potrebama uvoza u većini zemalja.\nNepovoljna dešavanja oko nekontrolisanog uvoza iz zemalja koje imaju probleme sa velikim tržnim viškovima krompira (Belorusija) uticali su na sve manje interesovanje proizvođača krompira u Srbiji. Ako se ništa ne preduzme po ovom pitanju i na neki način ne stimulišu proizvođači krompira možemo očekivati dalji fizički pad proizvodnje, a posebno brže smanjenje broja proizvođača.\nNenad Nešović, mast. inž.\n-\tDr Živko Bugarčić, Арум Деч.\n- Dipl. inž. Radomir Đekić, Galenika Fitofarmacija.\nPoslednja izmena: 17 sep 2019 05:43 od Nešović Nenad.\tRazlog: Dopuna izvora


Dobit EPCG 44 miliona, ali je neće dijeliti akcionarima\nFALE DOKAZI O VLASNIŠTVU\nRevizorska kuća BDO dala „mišljenje sa rezervom“ zbog nedostatka validnih dokaza o vlasništvu kompanije za imovinu od 28 miliona eura i o otpisu dijela stambenih kredita za zaposlene od 2,38 miliona\n2382 pregleda\t2 komentar(a)\nRevizorima više nije sporno smanjenje kapitala: Zgrada EPCG, Foto: Ivan Petrusic\nGodišnja skupština Elektroprivrede Crne Gore na kojoj će se razmatrati prošlogodišnji izvještaji o poslovanju prema kojem je ostvaren neto profit u iznosu nešto većem od 44 miliona eura, zakazana je za 30. avgust, ali je revizorska kuća BDO, kao što su to revizori radili prethodnih nekoliko godine, opet dala „mišljenje sa rezervom“ na finansijske iskaze zbog nedostatka validnih dokaza o vlasništvu za imovinu kompanije i o otpisu dijela stambenim kreditima za zaposlene.\nOd 586,81 milion vrijednih nekretnina, postrojenja i opreme EPCG, revizor je utvrdio da fale dokazi o vlasništvu za neto imovinu vrijednu nešto više od 28 miliona eura. Nedostaju, takođe, podaci za obračun rezervisanja po osnovu prava na otpis dijela stambenih kredita za zaposlene u iznosu od 2,36 miliona eura.\nZa razliku od prethodnog revizora, koji je tvrdio da prošlogodišnje smanjenje osnovnog kapitala kompanije, u iznosu od 148,38 miliona eura, po osnovu akumuliranog gubitka, trebalo evidentirati tokom tekuće 2018, a ne korigovanjem bilansa za 2017. godinu, mišljenje BDO nije sadržalo rezervu po ovom pitanju.\nAkcionarima EPCG je predloženo da prošlogodišnju neto dobit u iznosu od 44.076.758 eura usmjere na neraspoređenu dobit društva (dakle, bez ovogodišnje isplate dividende akcionarima), tako da će, ukoliko se ta odluka usvoji, ukupna neraspoređena dobit EPCG iznositi 48,6 miliona eura. Na predstojećoj skupštini akcionara EPCG vlasnici bi trebalo da donesu i odluku o poništenju sopstvenih akcija koje je kompanija u avgustu prošle godine otkupila od A2A, kao i odluku o smanjenju kapitala po tom osnovu. Do prije dvije godine Italijani su rukovodili EPCG, a prema podacima iz Centralno klirinško depozitarnog društva (CKDD) i dalje su drugi po veličini vlasnici sa preostalih 11,92 odsto akcija i te akcije bi trebalo uskoro da otkupi EPCG, prema predlogu odluke menadžmenta te državne kompanije.\nNa predstojećoj skupštini društva, vlasnici će odlučivati o odobravanju zajedničke izgradnje i investiciji u vjetroelektranu „Gvozd“, izmjeni Statuta EPCG, novom revizoru za 2019. godinu, kao i razrješenju postojećih i imenovanju novih članova Odbora direktora elektroenergetske kompanije.\nKako je od ljeta 2018. pljevaljski Rudnik uglja u istoj grupaciji EPCG, i njenom stopostotnom vlasništvu akcionari će razmatrati i konsolidovani finansijski izvještaj grupacije sa posebnim nalazom revizora BDO za 2018. godinu. Prošlogodišnji profit Rudnika uglja je doprinio da ukupan neto profit na nivou grupacije (koja uključuje sva zavisna društva EPCG) bude iskazan u konsolidovanom bilansu uspjeha u iznosu od 57,4 miliona eura. Revizor je i u konsolidovanom izvještaju dao mišljenje sa rezervom zbog nedostataka vlasništva za imovinu vrijednu 39,9 miliona eura. Ukupne nekretnine, postrojenja i oprema na nivou grupacije, koje su bile predmet revizije dodatne ukupno su bile vrijedne na kraju 2018. godine 972 miliona eura. Takođe, nejasni su i nedostupni revizoru bili podaci u pogledu obračuna rezervisanja po osnovu prava na otpis stambenih kredita zaposlenih grupacije, u iznosu od 5,51 milion eura.\nUkupan broj radnika u grupaciji EPCG sada je 3.231\nČitava grupacija Elektroprivrede, Crnogorskog elektrodistributivnog sistema (CEDIS), koji je u stopostotnom vlasništvu nikšićke kompanije, kao i pljevaljski Rudnik uglja, i beogradska firma EPCG, plus Zeta Energy (gdje EPCG ima 51 odsto), sada ima ukupno 3.231 zaposlenog radnika.\nCEDIS ima najviše, 1.313 zaposlenih, EPCG 996, pljevaljski Rudnik uglja 899 radnika, Zeta Energy 21, a beogradska firma EPCG svega dva radnika.\n22.01. 07:16 h\t242\t41945


Mostarcu pritvor zbog prodaje kokaina | Starmo\nNaslovnica Život Mostarcu pritvor zbog prodaje kokaina\nMostarcu pritvor zbog prodaje kokaina\nMostar — Adisu Buriću zvanom “Burke” iz Mostara određen je jednomjesečni pritvor zbog osnovane sumnje da je počinio produženo krivično djelo neovlaštene proizvodnje i stavljanja u promet opojnih droga, izvijestilo je u ponedjeljak Tužilaštvo Hercegovačko-neretvanskog kantona (HNK) u Mostaru.\nBurić, inače višestruki povratnik, sumnjiči se da je tokom novembra i decembra 2019. godine i januara 2020. godine na području HNK, dok se nalazio na izdržavanju kazne zatvora u KPZ Mostar, tako što je koristeći dopuste-izlaske na slobodu iz zatvorskih prostorija, nudio na prodaju opojnu drogu kokain po cijeni od 50 eura za jedan paketić (oko 0,5 grama), saopšteno je iz Tužilaštva HNK, prenosi Fena.\nZbog bojazni da bi osumnjičeni, ukoliko bi bio na slobodi, mogao ponoviti krivično djelo, Općinski sud u Mostaru je ocijenio da je sasvim osnovano i opravdano određivanje pritvora osumnjičenom.\nKantonalno tužilaštvo HNŽ-a, u saradnji sa Državnom agencijom za istrage i zaštitu BiH (SIPA) nastavlja sa poduzimanjem istražnih radnji u ovom predmetu, navode iz Tužilaštva.