Tri zlata za članove Evropske akademije nauka na Svetskoj smotri inovatora u Kini\nIzuzetno nam je drago, što se jos jednom potvrdilo, da je vrednost inovacija naših članova prepoznata i verifikovana i u svetu, jer nauka nema naciju. Nauka je svetska baština. Naši Akademici imaju ozbiljne i realne projekte koji mogu ili već doprinose razvoju nacionalne privrede.


source.ba | Usvojene odluke potrebne za Blok 7\nBez glasova protiv i sa šest suzdržanih, poslanici Predstavničkog doma Parlamenta FBiH danas su donijeli odluke potrebne za izgradnju Bloka 7 Termoelektrane Tuzla. Suzdržani su bili poslanici Naše stranke.\nStvoriti jedinstven ekonomski prostor među zemljama jugoistočne Evrope\nIzmeđu ostalog, odobrili su garanciju FBiH za kreditno zaduženje "Elektroprivrede BiH" kod Izvozno-uvozne banke Kine.\nNije bilo rasprave, a poslanicima se prije glasanja obratio i predstavnik Vijeća za državnu pomoć BiH Aleksandar Ristić, ponovivši da je Vijeće utvrdilo da u garanciji nema elemenata državne pomoći. To u prijevodu znači - zeleno svjetlo.\nOsvrćući se na pisma Sekretarijata Energetske zajednice (EZ), koji je tražio da se ne odobri ova garancija, Rustić je istakao da se kršenje ugovora sa EZ može utvrditi samo u postupku pred Ministarskim vijećem Energetske zajednice i da Sekretarijat nema nadležnost da utvrđuje kršenje ugovora. Dodao je i da je Sekretarijat EZ u pismima navodio da je u pitanju državna pomoć, ali nije navodio da je riječ o zabranjenoj državnoj pomoći.\n- Sarađujemo sa Sekretarijatom EZ. Ako i prihvatimo stav da se radi o državnoj pomoći, ništa se ne mijenja, ostaju isti uvjeti iz garancije, isti iznos, samo se uvode kozmetičke promjene, pravno, da ima elemenatara državne pomoći, ali dozvoljene - pojasnio je Ristić.


Izabran Odbor za žalbe građana na rad policajaca u BiH\nOdbor za žalbe građana na rad policijskih službenika u policijskim tijelima Bosne i Hercegovine, neovisno tijelo Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH), održao je konstituirajuću sjednicu novog saziva.\nOdbor za žalbe građana nadležan je za primanje, evidentiranje, procjenu i prosljeđivanje žalbi građana na postupanje policijskih službenika u policijskim tijelima BiH (Granične policije BiH, Agencije za istrage i zaštitu i Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH), kao i za njihovo upućivanje nadležnim policijskim tijelima. Istovremeno, Odbor je nadležan i za iniciranje odgovarajućeg postupka protiv podnositelja žalbe u slučaju lažne ili tendenciozne žalbe.\nPredsjednika, zamjenike predsjednika i članove Odbora za žalbe građana imenuje i razrješava PSBiH. Članovi Odbora upoznati su sa Odlukom obaju domova PSBiH, kojom je, na mandat od četiri godine, za predsjednika Odbora za žalbe građana imenovan Boris Buha, za prvog zamjenika predsjednika Vjekoslav Vuković, a za drugog zamjenika Semir Šut. Istom odlukom za članove Odbora imenovani su Hana Korać, Merima Šenderović, Tihomir Marinčić i Miroslav Janjić.\nTijekom konstituirajuće sjednice, članovi Odbora upoznali su se s dosadašnjim i dogovorili budući način rada Odbora, saopćeno je iz Sektora za odnose s javnošću PSBiH.


Aga-Dede, (Dobor kod Modriče) (umro u prvoj pol. XVII vijeka.)\nAlhamijado u ŠpanijiUredi\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Alhamijado_književnost&oldid=20284311"\nPoslednja izmjena na dan 25 januar 2016, u 01:13 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 01:13, 25 januar 2016.


UKC Tuzla u 2017. godini uveo nove savremene i visokosofisticirane dijagnostičke procedure i operativne metode | Aktuelno.ba\nUKC Tuzla u 2017. godini uveo nove savremene i visokosofisticirane dijagnostičke procedure i operativne metode\nDirektor Univerzitetskog kliničkog centra Tuzla, doc. dr. Nešad Hotić danas je upriličio prijem za novinare. Pored direktora, novogodišnjem prijemu, prisustvovali su i prof. dr. Fahrija Skokić, pomoćnik direktora za medicinske poslove, dipl. med. teh. Mirza Jahić, pomoćnik direktora za sestrinstvo, dipl. pravnik Ervin Mujkić, pomoćnik direktora za pravne poslove i doc. dr. sc. Nihad Mešanović, dipl.ing.el. načelnik Sektora za informacione tehnologije.\nTokom razgovora sa novinarima, direktor UKC Tuzla, doc. dr. Nešad Hotić je istakao da su u 2017. godini uvedene nove savremene i visokosofisticirane dijagnostičke procedure i operativne metode, ali i vršena kontinuirana edukacija kadra. Prema njegovim riječima broj pregleda i usluga povećan je u odnosu na 2016. godinu. Broj ambulantnih operacija u odnosu na predhodnu godinu povećan je za 577 pacijenata, broj operacija za ležeće pacijente povećan za 318 pacijenata, dok je broj liječenih pacijenata veći za 200. Za pomenuti period broj specijalističkih pregleda i usluga veći je za 189.787 u odnosu na predhodnu godinu.\nDirektor Hotić je napravio osvrt i na nove procedure, smanjene liste čekanja, kao i na nabavku nove medicinske opreme i brojne radove koji su u tekućoj 2017. godini bili izvođeni na adaptacijama i rekonstrukcijama pojedinih klinika.\nNovinari su iskazali interes i za uvođenje sistema elektronskog kartona pacijenata i elektronskih uputnica što doprinosi bržem procesu razmjene podataka između ustanova primarne i sekundarne zdravstvene zaštite. Također, ovom prilikom predstavljeni su i planovi za narednu godinu, u kojima se akcenat stavio na uvođenje novih procedura, prijem novog medicinskog kadra svih profila i osavremenjavanje opreme i prostora.\nNovogodišnji prijem je bio i prilika za dodjelu zahvalnica medijskim kućama koje su u toku godine blagovremeno i objektivno izvještavali o događajima u UKC Tuzla.\nUKC Tuzla/ Obavještenje o novom režimu posjeta\nFacebookTwitterGoogle PlusLine Zavod za javno zdravstvo TK je zbog nepovolj\nFacebookTwitterGoogle PlusLine U Tuzli, u organizaciji Klinike za neurologi\nFacebookTwitterGoogle PlusLine U Univerzitetskom kliničkom centru Tuzla to


Republika / (FOTO) DREVNA VEŽBA KOJA LEČI: Koristite ove položaje prstiju i OTKLONIĆETE svaku BOL!\nsreda, 16. 6. 2021.| 21:36\nGovorimo o nizu simbola ili položaja koji služe za obnavljanje telesne energije i postizanje optimalnog zdravlja. Nalazimo ga u različitim verskim praksama poput budizma i hinduizma i zemljama sa bogatom kulturnom tradicijom, poput Indije, Japana, Kine, Tibeta i Indonezije, kao i u egipatskoj kulturi i hrišćanstvu.\nReč mudra prevedena je sa sanskrta kao dar radosti (blato - radost i ra - poklon). Mudra na sanskrtu znači i "veza“ i "protok“, što znači slobodan protok energije neophodan za unutrašnju ravnotežu i zdravlje.\nNa mudre možemo gledati kao na tihi jezik - geste kojima je cilj omogućiti slobodan protok energije kroz telesne energetske kanale. Tokom izvođenja određene mudre, mozak prima jedinstvenu poruku kroz nervne završetke u prstima i zatim deluje u skladu s njom. Na taj način telo komunicira sa umom kako bi uspostavilo prirodnu ravnotežu. Iz tog razloga, mudrama se pripisuju brojna terapijska i lekovita svojstva. Pomoću ove metode možemo ojačati imunitet, poboljšati raspoloženje, osigurati kvalitetan san, nadoknaditi izgubljenu energiju, povećati koncentraciju, efikasno se osloboditi fizičkih ili mentalnih bolova, ali mnogo više od toga. Naime, izvođenje određenih gesta može u velikoj meri pomoći u lečenju mnogih bolesti.\nIsceliteljska snaga mudrih\nBrojna svedočenja o blagotvornom delovanju mudri na zdravlje često se pripisuju placebo efektu, ali to nije tačno. Jedno istraživanje vezano za funkciju mozga, čiji su rezultati objavljeni u izdanju časopisa Američke akademije nauka u novembru 2009. godine, otkrilo je da se tokom izvođenja određenih mudri aktiviraju određeni centri u mozgu.\nShodno tome, mnogi skeptici koji su probali ovaj sistem, a da nisu ni verovali u njegovu efikasnost, na kraju su ustanovili suprotno. Izuzev povreda i bolesti koje zahtevaju operaciju, mudre mogu da leče većinu poznatih bolesti. Kako izvoditi mudre? Možete mudro raditi sedeći, stojeći ili ležeći, bilo gde i kad god to okolnosti dozvoljavaju, na primer, čak i dok gledate televiziju, čak i u društvu, na plaži ili u šetnji. Ležeći položaj je posebno povoljan za ljude koji zbog bolesti ili operacije ne mogu da ustanu iz kreveta.\nIpak, opuštanje u miru i tišini samo po sebi uveliko doprinosi oporavku i zaceljenju, pa kad god možete, sedite u udobnom položaju ili zauzmite neki od položaja za meditaciju i izvodite odabranu mudru rukama naslonjenim na butine. Ne morate snažno pritiskati prste - lagan dodir biće dovoljan. Radite mudro sa obe ruke istovremeno. U zavisnosti od bolesti ili bolesti, provedite 3 do 45 minuta u ovom položaju. Kada radite sa mudrama, savetuje se oslanjanje na unutrašnji osećaj. Ponekad će vam biti dovoljno samo nekoliko minuta da osetite poboljšanje, ponekad ćete morati biti uporniji. Generalno, kao i kod svake druge terapije, blage i prolazne bolesti zahtevaju kraće svakodnevno lečenje, za razliku od težih poremećaja i bolesti, koje treba svakodnevno lečiti ukupno 45 minuta.\nU zavisnosti od bolesti, poboljšanje ili zarastanje će se dogoditi u roku od nedelju do mesec dana. Najbolji rezultati postižu se jednim nastupom od 45 minuta, ali ako za to nemate vremena ili strpljenja, možete pametno raditi 5, 10 ili 15 minuta, nekoliko puta dnevno, u ukupnom trajanju od 45 minuta. Ako želite, možete ih raditi duže, što će ubrzati rezultat, osim ako uputstva ne naznače da se troše najviše 45 minuta dnevno. Ako želite ili trebate, tokom dana možete izvoditi i nekoliko različitih mudri.\nIzuzetno je koristan za čišćenje tela od nakupljenih toksina. Takođe čisti mokraćne kanale, uklanja zatvor i nadimanje, a efikasan je kod svih infekcija.\nApana Vaiu mudra\nTakozvana "spasiteljica života“, ova mudra u velikoj meri pomaže kod srčanih bolesti i može bukvalno da spasi živote ili da u velikoj meri umanji posledice srčanog udara. Uopšte, povećava vitalnost, opušta mišiće i efikasno uklanja bol.\nIma reputaciju mudre koja brzo obnavlja izgubljenu energiju, podmlađuje, jača imunitet, pomaže u smirivanju stresa i nervoze, nedostatka entuzijazma, poremećaja spavanja i zaborava. Korisna je u lečenju visokog krvnog pritiska i ateroskleroze, problema sa cirkulacijom i zapaljenskih procesa, gojaznosti, bolesti želuca i creva, kao i bolnih menstruacija, poteškoća sa mokrenjem ili sagorevanjem prilikom mokrenja.\nPored efikasnog uklanjanja hroničnog umora, ova mudra ubrzava zarastanje kostiju i pomaže kod osteoporoze, artritisa i atrofije mišića, posebno u lečenju paralize, lečenju čireva i neplodnosti i impotencije.\nOva mudra generalno jača um, izaziva pozitivne emocije i dovodi do prosvetljenja. Veoma je efikasna u lečenju mnogih poremećaja nervnog sistema. Pomaže kod cerebralne paralize, neuritisa, neuropatije, Alchajmerove bolesti, multiple skleroze i svih vrsta paralize, a pokazao se korisnim u lečenju dijabetesa, prenosi atma.hr.\nZdravlje Lečenje Žena Bolest Prsti Šake Lifestyle Ruke šake i zdravlje mudra


Dizne Kia Carens II (FJ) 2.0 CRDi 140ks\nDizne Kia Carens II (FJ) 2.0 CRDi 140ks dizel sa originalnim delovima za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, Dizne za Kia Carens II (FJ) 2.0 CRDi godina proizvodnje 2002-2006 sa 140ks i pogonom na dizel.\nDizne Kia Carens II (FJ) 2.0 CRDi 140ks Cena\nDizne Kia Carens II (FJ) 2.0 CRDi 140ks dizel sa originalnim delovima po povoljnoj ceni za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, Dizne po povoljnoj ceni za Kia Carens II (FJ) 2.0 CRDi godina proizvodnje 2002-2006 sa 140ks i pogonom na dizel.\nDizne Kia Carens II (FJ) 2.0 CRDi 140ks Delovi


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: CG da što prije ispuni kriterijume za članstvo\nPICULA STIŽE U PODGORICU 21. 01. 2020. 19:55 >> 20:03 1\nPICULA STIŽE U PODGORICU\nCG da što prije ispuni kriterijume za članstvo\nHrvatski zastupnik Tonino Picula sjutra stiže u trodnevnu posjetu u Podgorici, kao stalni izvjestilac Evropskog parlamenta za Crnu Goru, što je njegova prva posjeta našoj državi od imenovanja na tu poziciju.\n„Kao zastupniku Evropskog parlamenta, koji se od početka mandata bavi vanjskom politikom s posebnim angažmanom oko Zapadnog Balkana i bivšem ministru vanjskih poslova Republike Hrvatske, dobro su mi poznate političke prilike u Crnoj Gori. Od svih zemalja kandidatkinja za članstvo u EU, Crna Gora je najdalje odmakla u pregovorima. Kao izvjestilac Evropskog parlamenta radim na tome da pomognem jačanje institucionalnih kapaciteta Crne Gore, kako bi što prije ispunila kriterijume za punopravno članstvo u EU", poručio je Picula uoči odlaska u Podgoricu.\nPicula će se u Podgorici sastati s predsjednikom Vlade Duškom Markovićem, ministrom vanjskih poslova Srđanom Darmanovićem, te šefom Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori Aivom Oravom.\nSastanke će održati i s predsjednikom Skupštine Crne Gore Ivanom Brajovićem te drugim šefovima delegacija EU-a, a uz teme pristupanja EU, Picula će sa sagovornicima razmatrati i trenutno aktualne političke teme u toj zemlji.\nPicula će obići i hrvatsku zajednicu u Kotoru.\nPicula je već ranije najavio kako će proširenje Evropske unije biti prioritet njegovog mandata predsjednika Radne grupe za Zapadni Balkan.\nPicula radi na setu preporuka koje će sadržti objektivan pregled rezultata i metodologije trenutnog sistema pregovaranja te prijedlozima koji bi trebali pridonijeti novom zamahu sada usporene politike proširenja.\nNaglasio je kako bi Crna Gora svoj put u EU trebala nastaviti po pravilima pod kojima je pregovore i započela.\n"Za Hrvatsku je od strateškog interesa da na svojim granicama ima druge članice Unije. Budući da je Hrvatska posljednja zemlja koja je postala članicom EU, imamo najsvježije iskustvo koje trebamo i želimo prenositi na zemlje u regiji. Hrvatsko predsjedanje Savjetom Evropske unije prilika je da potvrdimo svoje vanjskopolitičke prioritete među kojima je proširenje i stabilizacija nama susjedne regije Zapadnog Balkana. Nadam se da će Crna Gora nastaviti da radi na reformama koje su potrebne u pitanjima vladavine prava, nezavisnosti pravosuđa, slobode medija, a stalan napor potreban je u prevenciji i suzbijanju korupcije te borbi protiv organiziranog kriminala“, poručio je Picula.\nHrvati imaju širok prostor da se nacionalno izražavaju


Otvaranje letnjeg operskog programa Rosi festa 6. avgusta - Savez jevrejskih opština Srbije\nVi ste ovde: Naslovna Kultura Otvaranje letnjeg operskog programa Rosi festa 6. avgusta\nLetnji operski program Rosi festa biće otvoren u petak, 6. avgusta, i trajaće do 18. avgusta, saopšteno je danas iz Narodnog pozorišta u Beogradu.\nKako navode organizatori, “ovaj projekat za cilj ima razvoj i usavršavanje profesionalnih veština mladih operskih umetnika, kao i osvajanje nove operske publike kroz inovativan pristup režijskoj postavci i interpretaciji dela”.\nPrvo internacionalno takmičenje mladih pevača posvećeno je opusu Volfganga Amadeusa Mocarta povodom obeležavanja 230 godina od njegove smrti.\nNakon završenog onlajn konkursa, sedam odabranih finalista imaće priliku da usavršavaju svoj operski repertoar sa predavačima Akademije, nakon čega će se publici predstaviti na Gala koncertu i takmičenju koje će se održati 12. avgusta na Velikoj sceni Narodnog pozorišta u Beogradu pod dirigentskom upravom direktora festivala Stefana Zekića.\nOvogodišnji sastav internacionalnog žirija su primadona Olga Makarina, soprani Katarina Jovanović i Aneta Ilić, šef dirigent Nacionalnog teatra u Brajnšvajgu u Nemačkoj Srboljub Dinić, i izraelski operski dirigent Adi Bar.\nNa završnoj večeri akademije će u Nacionalnom teatru biti izvedena opera “Karmen” u režiji Ane Grigorović i pod dirigentskom palicom Srboljuba Dinića, a glavnu ulogu će tumačiti izraelska pevačica Šaj Teri.\nSvoju podršku festivalu pružili su Ministarstvo kulture i informisanja Srbije, Ambasada Izraela u Beogradu, Jevrejska opština u Beogradu i Narodno pozorište.\nIzvor za tekst i fotografiju: Tanjug.rs


Neke od najvećih PREVARA u svetskom fudbalu Neke od najvećih PREVARA u svetskom fudbalu\nKada neki igrač iz Afrike dođe u srpski fudbal, često se može čuti komentar o njegovim godinama i da li je zaista tek ušao u dvadesete ili ima preko trideset. Iako uglavnom šaljivi, ti komentari nisu bez osnova.\nŠirom Evrope dešavalo se da klubovi angažuju nekog igrača sa afričkog kontinenta kao mladu nadu, a da se ispostavi da je on, zapravo, po krštenici bliži završetku karijere. Ili, da uopšte nije fudbaler!?!\nEvo nekih primera takvih slučajeva, ali ne samo sa Afrikancima…\nNama najpoznatiji primer…\nNigerijac je 2002. godine stigao u Partizan kao veliko pojačanje, bivši igrač Intera, Milana, Kajzerslauterna… Kada je doveden, predstavljen je kao 28-godišnji defanzivni fudbaler, međutim, godinama kasnije otkriveno je da je Vest u tom trenutku imao 40 godina!\nO ovoj prevari javno je pričao nekadašnji predsednik crno-belih, Žarko Zečević, a ona je otkrivena kada je Vest pokušao da potpiše za Rijeku kao 32-godišnjak, koji je zapravo imao 44 godine.\nI dan danas, Vestova godina rođenja ostala je misterija, ali u Partizanu ne brinu mnogo zbog toga, jer mogu da budu veoma zadovoljni njegovim partijama u crno-belom dresu.\nNije samo Partizan imao “prevaranta”.\nKada je došao u Crvenu zvezdu, 2009. godine, defanzivac iz Gane predstavljen je kao fudbaler rođen 7. jula 1990. godine. Ovaj podatak piše i na Wikipediji, međutim, ne na svim njenim verzijama… A, po informacijama koje su se mogle naći na raznim sajtovima specijalizovanim za fudbal, Li Adi je rođen 26. septembra 1985!\nKako bilo, i njegove igre u Crvenoj zvezdi bile su za prelaznu ocenu.\nNigerijci su za godine lagali mnogo pre Vesta…\nFudbalski savez Nigerije 1989. godine suspendovan je sa svih FIFA turnira za mlađe kategorije, pošto su ustanovljene nepravilnosti u godinama igrača prijavljivanim za takmičenja.\nSuspenzija je ukinuta, ali se Nigerijci nisu opametili.\nTokom Svetskog prvenstva za igrače do 17 godina, 1999. godine, selektor Japana Filip Trusije tvrdio je da je video jednog od nigerijskih reprezentativaca kako vozi automobil u kojem su mu bili žena i deca. Kada je FIFA tražila da se igrači testiraju, Nigerijci su iznenada promenili čak 15 od 18 igrača sa spiska prijavljenog za takmičenje.\nALI DIA .. Senegalese player, had a month contract at Southampton 12/ 1996.\nOvo je možda i najveća prevara od svih, pošto se dogodila u Premijer ligi.\nNovembra 1996. godine, trener Sautemptona Grem Sunes dobio je poziv od osobe koja se predstavila kao Žorž Vea, u to vreme zvanično najbolji fudbaler planete. Sunesu je preporučen njegov rođak, izvesni Ali Dia, za kojeg je “Vea” tvrdio da je reprezentativac Senegala i da ga želi PSŽ. Bez ikakve provere tih podataka, Sautempton je igraču ponudio jednomesečni ugovor.\nPosle nekoliko lakših povreda, Dia se našao u protokolu za utakmicu sa Lids junajtedom. Kada se Met Le Tisije povredio, došao je i trenutak da Senegalac debituje u Premijer ligi.\nIspostavilo se, međutim, da je toliko loš da ga je Sunes posle 33 minuta izveo iz igre! A, od tada mu se gubi svaki trag…\nOva priča dolazi iz Moldavije, zapravo Irske…\nIme 16-godišnjeg napadača Masala Bugduva iz Moldavije 2009. brzo se širilo fudbalskim krugovima u Evropi. O velikoj nadi sjajnih tehničkih mogućnosti pisali su čak i renomirani fudbalski portali “Goal” i “When Saturday Comes“, kao i ugledni “Times” koji je preneo vest o interesovanju Arsenala za ovog igrača i uvrstio ga na listu “50 budućih zvezda”.\nSve je delovalo kao da se piše nova fudbalska bajka, samo što Masal Bugduv nikada nije postojao! U pitanje je bila obmana jednog Irca, kojem su se smučile redovne glasine o fudbalskim transferima.\nJoš jedna priča koja je prevarila mnoge na Ostrvu.\nItalijan Alesandro Zareli je 2005. u Bangor sitiju iz Velsa predstavljen kao veliko pojačanje. Bio je prava atrakcija među navijačima, koji su mu na svakom koraku tražili autogram i fotografisali se sa njim.\nPosle mesec dana slave, besplatnog smeštaja, ali i sa novcem od ugovora na računu, istegao je mišić…\nIspostavilo se kasnije da je istu prevaru izveo i u Severnoj Irskoj, u Lisburn Distileriju, a još jednom je pokušao u Velsu, u Konas Keju, ali je morao da prizna čitavu prevaru kada je video da trener tog kluba razgovara sa kolegom iz Bangora. Ispostavilo se da je izmislio sve o svojoj karijeri, pa se sumnja i da je Alesandro Zareli njegovo pravo ime.\nLagali su čak i najbolji!\nDa li je Alf Remzi, čuveni engleski selektor koji je vodio reprezentaciju do titule svetskog prvaka 1966, rođen 1920. ili 1922. godine?\nDejv Bouler, autor biografije o Remziju, tvrdi da je Remzi “pomerio” krštenicu sa 22. januara 1920. na 22. januar 1922, pošto se plašio da će po završetku Drugog svetskog rata biti prestar da bi potpisao profesionalni ugovor!\nNavodno je slagao prilikom pregovora sa čelnicima Sautemptona, ali ta tvrdnja nije dokazana. U svakom slučaju, dobio je ugovor, a kasnije je igrao i za Totenhem.\nU novembru 1999. godine engleski list “News of the world” objavio je da mladi reprezentativac Francuske, Didije Baptist, prelazi iz Monaka u Liverpul za 3,5 miliona funti. Ubrzo su se i drugi “zakačili” na tu priču, ali…\nIspostavilo se da je Didije Baptisti lik iz britanske serije “Dream team“, emitovane na televiziji “Sky” o fiktivnom klubu Harčester junajted. Čak je i priča slična, pošto se u seriji pominje da je istoimeni igrač Monaka odbio ponudu Arsenala i sprema se da pređe u Harčester.\nSve je, zapravo, pokrenuto na forumu navijača Arsenala, gde se jedan od njih našalio na temu potrage “tobdžija” za kvalitetnim defanzivcem. Informacija je ubrzo počela da se širi i stigla čak do novinara, pa i do urednika “News of the world”, Majka Dana, koji je izmišljenog igrača opisao kao “odlično i atraktivno pojačanje za Liverpul“.\nNisu svi nigerijski igrači prevaranti, ima i prevarenih!\nPoput mnogih tinejdžera u Africi i Nigerijac Isalah Akpan sanjao je da postane profesionalni fudbaler. Stoga je svoje podatke postavio na internet, ali bio je to početak noćne more…\nDvojica navodnih menadžera kontaktirali su Akpana i obećali mu karijeru u Engleskoj, ali uz uslov da prvo provede dva-tri meseca na probi u Singapuru. Kada je došao u azijsku državu, prevaranti su sačekali nesrećnog fudbalera i tražili mu 500 dolara za registraciju.\nNaivni momak im je dao novac, ali ih nikada posle toga nije opet video, niti čuo…\n« Kako da graciozno napustite posao? Više nego prijatno iznenađenje – My Caffe e Cucina »


07.10.2021. - 14:12h Autor: Stil / tportal.hr\nStefani Grišam radila je u Beloj kući kao direktorka komunikacija i šefica osoblja za Melaniju Tramp, što znači da je slavnu Slovenku imala priliku dobro da upozna. U svojoj knjizi progovorila je o svojim iskustvima iz tog razdoblja, od dešifrovanja Trampovog braka, preko odnosa Melanije sa svojom pastorkom Ivankom Tramp, do njene "nedovoljne radne etike i pomalo bizarne ljubavi prema uređivanju foto albuma".\n"Autorka očajnički pokušava da oporavi svoju narušenu reputaciju manipulišući i iskrivljujući istinu o gospođi Tramp. Gospođa Grišam je lažna i problematična osoba koja ne zaslužuju ničije poverenje."\nKad bi se za vreme suprugovog mandata Melanija pojavila u javnosti, jedino se pisalo o njenim modnim kombinacijama. Nosila je naluksuznije modne brendove i njenom modnom stilu zaista se nije imalo šta prigovoriti, ali za razliku od ranijih prvih dama koje su pokretale humanitarne inicijative i glasno ih zastupale, Melanija Tramp u javnosti je - ćutala.\n"Kao i njen suprug i sva njegova deca, gospođa Tramp pomno je pregledala 'isečke iz novina poput stručnog arhitekte koji se fokusirao na nacrte. Nijedan detalj nije zanemaren, ništa joj nije promaklo. Imala je uključena Google upozorenja za sebe i sve je videla", piše Grišam.\n2. "Zlatokosa" i njena ljubav prema foto albumima\n"Gospođa Tramp radila je od kuće mnogo pre nego što je to postalo obavezno tokom pandemije", kaže Grišam.\n"Kad je to opravdano, imali bismo lične sastanke, ali oni su se uglavnom odvijali u Sobi s kartama preko puta lifta pored rezidencije. Tamo bismo planirali rasporede, odgovarali na hitne upite i razgovarali o ciljevima. Vreme je uglavnom provodila u svojoj rezidenciji."\nGrišam kaže da je Melanija Tramp tako često bila zatvorena u svojoj rezidenciji da joj je Tajna služba dala nadimak Zlatokosa, "jer je ostala u svom tornju, nikada se ne spuštajući".\nPuno je vremena, piše Grišam, trošila na "brigu o sebi", koja je uključivala mnogo sati sna. Grišam kaže da se osoblje Istočnog krila većinu dana retko čulo sa svojom šeficom pre 10 sati.\n"Verovala je da je opuštanje ključni deo bjuti rituala, kao što su, naravno, i spa tretmani i tretmani lica", piše Grišam.\nTakođe kaže da je Melanijino glavno delo ili "drugo dete" kako ga je nazvala u svojoj knjizi, bili fotoalbumi. Naime, Melanija je sate i sate provodila slažući fotografije u foto albumima. Pomno je, kaže Grišam, pregledala stotine, ako ne i hiljade fotografija tokom vremena provedenog u Beloj kući, kategorisala ih i stavljala u albume.\nGrišam piše da joj je, nakon što je postala svesna nežne veze oca i ćerke, Melanija Trump dala nadimak, kojim je volela da je zove iza leđa - princeza.\n"Osećala sam da je gospođi Tramp neprijatno i da želi da se i on oseća neugodno. Je li on sposoban za to ili ne, ne znam", piše Grišam o epizodi Denijels, za koju kaže da je dovela do to toga da Melanija postane hrabrija i asertivnija.\nPrimila sam njen poziv u kojem mi javlja da želi da se odveze u Air Force One ispred svog supruga. Iznenadila me je rekavši: Ne želim da budem poput Hilari Klinton, razumiješ li šta mislim? Ona je, nakon vesti o Moniki, hodala do helikoptera Marine One i držala za ruke sa svojim suprugom i to nije izgledalo dobro", misleći na Moniku Levinski. Nisam se svađala", piše Grišam, koja je pomogla u organizaciji logistike kako bi olakšala njen zahtev.\nOsim toga, Grišam je išla u šoping u vojnu kancelariju Bele kuće "za zgodnog pomoćnika" koji je ispratio prvu damu u Kapitolu na Trampovo obraćanje naciji, i to na zahtev Melanije Tramp.\n"Gospođa Tramp nazvala me kako bi me obavestila da želi da je jedan od naših vojnih pomoćnika otprati do Kapitola jer su podovi tamo tako klizavi", piše Grišam, koja smatra da je zahtev bio lukavstvo da je vide sa zgodnim, uniformisanim mlađim muškarcem, čime sigurno neće biti oduševljen njen suprug. "Nasmejala sam se jer sam videla tu ženu kako u štiklama hoda po zemljanim putevima."\nGrišam je čitavo poglavlje u svojoj knjizi posvetila famoznoj jakni, dešifrujući incident sa zloglasnom zelenom Zarinom parkom ukrašenom na leđima rečima: "Mene zaista nije briga. A vas?", koju je Melanija nosila kad je išla u posetu Centru za prihvatanje useljenika u Teksasu.\nGrisham kaže da su, nakon što su slike jakne pojavile u javnosti, još bile u avionu te su se sastale u privatnoj kabini prve dame, pokušavajući da pronađu način da odvrate pažnju medija sa jakne. Grišam piše da je u jednom trenutku razgovora, Melanija predložila stavljanje kruga s crtom preko dela "ne" na poruci na jakni - tobože pretvarajući ga u "stvarno mi je stalo" - a zatim bi trebalo da tvrde da su novinari to pogrešno pročitali. Grišam ju je odvratila od te ideje.\n"Šef je bio kiselo raspoložen", piše Grišam o pozivu u predsednikovu privatnu trpezariju u Zapadnom krilu, gde ih je čekao. "Pogledao je svoju ženu, a zatim nas s izrazom dosađivanja. Prve reči iz njegovih usta bile su: "Šta ste dođavola mislile?" Na moje iznenađenje, gospođa Tramp je sela na stolicu pored njega s desne strane (usput rečeno, još uvek je bila u toj prokletoj jakni) i nasmešila se.\nMelanija Tramp želela je deci u Africi da pošalje ogledala u punoj veličini kako bi mogli da vide koliko su lepi i snažni, tvrdi Grišam u svojoj knjizi. Dok je obilazila osnovnu školu Čipala u državi Malavi tokom posete Africi 2018, Melanijina pratnja bila je iznenađena kad su deca molila da ih fotografišu telefonima jer su "želeli da vide kako izgledaju".\n"Čim smo se vratili u SAD, htela je da u školu pošaljemo ogledala u punoj veličini", piše Grišam, citirajući Melaniju:\n"Moramo im poslati ogledala. Deca moraju znati kako izgledaju i videti da su vrlo snažna i lepa."\n"Naravno, to je samo moje mišljenje, ali nikada nisam verovala da je to istina, jer mi je Lindzi u više navrata rekla kako misli da će to biti PR-ovska noćna mora - model koji šalje ogledala afričkoj deci. Svi u toj Beloj kući mislili su da su stručnjaci za komunikacije; to je bila priča mog života", napisala je Grišam.\nOD PRVE DAME AMERIKE DO NESTALE OSOBE: Šta se dogodilo sa Melanijom Tramp - i zašto joj se gubi svaki trag?!(FOTO)\nMelanija TrampKnjigaStefani Grišam


Javna glasila :: Praćenje propisa i javnih nabavki - 18 - 09.03.2018.\nList of articles in category 18/2018\nODLUKA o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, RS broj 1 :\nODLUKA o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, RS broj 2 :\nODLUKA o razrešenju generalnog sekretara Narodne skupštine :\nODLUKA o utvrđivanju Nacionalne kontrolne liste robe dvostruke namene :\nODLUKA o ukidanju viza za ulazak u Republiku Srbiju za državljane Gruzije :\nODLUKA o izmenama Odluke o najvišim cenama lekova za upotrebu u humanoj medicini, a čiji je režim izdavanja na recept :\nODLUKA o obrazovanju Radne grupe za davanje predloga za unapređenje i poboljšanje organizacionih, operativnih i finansijskih rezultata privrednog društva „Institut za puteve” a.d. Beograd :\nODLUKA o obrazovanju Radne grupe za unapređenje razvoja digitalnih platformi za podršku poljoprivredi Republike Srbije :\nREŠENjE o prestanku dužnosti vršioca dužnosti pomoćnika ministra spoljnih poslova :\nREŠENjE o prestanku dužnosti vršioca dužnosti pomoćnika ministra državne uprave i lokalne samouprave :\nREŠENjE o nastavljanju rada na položaju pomoćnika direktora Republičke direkcije za imovinu Republike Srbije :\nREŠENjE o razrešenju vršioca dužnosti pomoćnika direktora Republičke direkcije za imovinu Republike Srbije :\nREŠENjE o razrešenju vršioca dužnosti direktora Javnog preduzeća „Transnafta” :\nREŠENjE o imenovanju direktora Javnog preduzeća „Transnafta” :\nREŠENjE o razrešenju vršioca dužnosti dekana Poljoprivrednog fakulteta u Kruševcu Univerziteta u Nišu :\nREŠENjE o imenovanju vršioca dužnosti dekana Poljoprivrednog fakulteta u Kruševcu Univerziteta u Nišu :\nREŠENjE o prestanku mandata člana Nadzornog odbora Javnog preduzeća „Elektroprivreda Srbije”, Beograd :\nREŠENjE o razrešenju člana Upravnog odbora Klinike za rehabilitaciju „Dr Miroslav Zotović” :\nREŠENjE o razrešenju člana Nadzornog odbora Javnog preduzeća za razvoj planinskog turizma „Stara planina” Knjaževac :\nREŠENjE o imenovanju člana Nadzornog odbora Javnog preduzeća za razvoj planinskog turizma „Stara planina” Knjaževac :\nREŠENjE o imenovanju predsednika Odbora za nadzor :\nREŠENjE o imenovanju predsednika i člana Nadzornog odbora Obrazovno-kulturnog centra „Vuk Karadžić” :\nREŠENjE o razrešenju predsednika i članova Stručne grupe za sprovođenje Sporazuma o pitanjima sukcesije :\nREŠENjE o imenovanju predsednika i članova Stručne grupe za sprovođenje Sporazuma o pitanjima sukcesije :\nREŠENjE o razrešenju sekretara i zamenika sekretara Pregovaračke grupe za obrazovanje i kulturu Koordinacionog tela za proces pristupanja Republike Srbije Evropskoj uniji :\nREŠENjE o imenovanju sekretara i zamenika sekretara Pregovaračke grupe za obrazovanje i kulturu Koordinacionog tela za proces pristupanja Republike Srbije Evropskoj uniji :\nREŠENjE o razrešenju predsednika Saveta za stručno obrazovanje i obrazovanje odraslih :\nREŠENjE o prestanku dužnosti predsednika srpskog dela Međuvladine mešovite komisije o nacionalnim manjinama :\nREŠENjE o imenovanju predsednika srpskog dela Međuvladine mešovite komisije o nacionalnim manjinama :\nREŠENjE o imenovanju predsednika srpskog dela Međuvladine mešovite komisije sa Rumunijom :\nREŠENjE o prestanku dužnosti počasnog konzula Republike Srbije u Tel Avivu, Država Izrael :\nREŠENjE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-2065/2018 :\nREŠENjE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-2067/2018 :\nREŠENjE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-2059/2018 :\nREŠENjE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-2060/2018 :\nREŠENjE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-2058/2018 :\nREŠENjE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-2064/2018 :\nREŠENjE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-2066/2018 :\nREŠENjE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-2069/2018 :\nREŠENjE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-2068/2018 :\nREŠENjE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-2061/2018 :\nREŠENjE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-2062/2018 :\nREŠENjE o davanju saglasnosti na Program poslovanja Javnog preduzeća „Pošta Srbije”, Beograd za 2018. godinu :\nREŠENjE o davanju saglasnosti na Program poslovanja Javnog vodoprivrednog preduzeća „Srbijavode” za 2018. godinu :\nREŠENjE o davanju saglasnosti na Godišnji program poslovanja Javnog preduzeća za gazdovanje šumama „Srbijašume” za 2018. godinu :\nREŠENjE o davanju saglasnosti na Program poslovanja za 2018. godinu Javnog preduzeća „Zavod za udžbenike”, Beograd :\nREŠENjE o davanju saglasnosti na pokriće gubitka Javnog preduzeća „Zavod za udžbenike”, Beograd za 2016. godinu :\nREŠENjE o davanju saglasnosti na Dugoročni i srednjoročni plan poslovne strategije i razvoja JP PEU Resavica za period 2017–2027. godine :\nREŠENjE o davanju saglasnosti na Dugoročni plan poslovne strategije i razvoja JP „Transnafta”, Pančevo za period 2017–2025. godine :\nREŠENjE o davanju saglasnosti na Srednjoročni plan poslovne strategije i razvoja JP „Transnafta”, Pančevo za period 2017–2020. godine :\nREŠENjE o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda solidarnosti za 2018. godinu :\nREŠENjE o davanju saglasnosti za otvaranje Konzulata Republike Filipini u Republici Srbiji, sa sedištem u Beogradu :\nREŠENjE o davanju saglasnosti na Pravilnik o izmeni Pravilnika o Listi lekova koji se propisuju i izdaju na teret sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja :\nREŠENjE o davanju saglasnosti na Odluku o uspostavljanju saradnje između grada Subotice, Republika Srbija i opštine Berane, Crna Gora :\nREŠENjE o davanju saglasnosti na kandidaturu Saveza Srbije za bodi bilding, fitnes, bodi fitnes i aerobik za organizovanje Evropskog prvenstva u fitnesu za mlađe kategorije, u Novom Sadu 2018. godine :\nREŠENjE o davanju saglasnosti na kandidaturu Ragbi 13 federacije Srbije za organizovanje Prvenstva Evrope u ragbiju 9 za senioreseniore, u Beogradu 2018. godine :\nREŠENjE o davanju saglasnosti na kandidaturu Paraolimpijskog komiteta Srbije za organizovanje Evropskog prvenstva u para streljaštvu, u Beogradu 2018. godine :\nREŠENjE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-2093/2018 :\nREŠENjE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-2163/2018 :\nREŠENjE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-2165/2018 :\nREŠENjE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-2190/2018 :\nREŠENjE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-2191/2018 :\nREŠENjE o utvrđivanju javnog interesa, 05 broj 465-1999/2018 :\nREŠENjE o utvrđivanju javnog interesa, 05 broj 465-2000/2018 :\nUSKLAĐENI DINARSKI IZNOSI AKCIZA iz člana 9. stav 1. tačka 1), tačka 2) alineja treća, tačka 3) alineja četvrta, tačka 4), tačka 5) alineja četvrta, tačka 6) i tačka 7) alineja treća, člana 9. stav 5. tačka 1) podtačka (1) alineja treća, podtačka (4) alin :\nUSKLAĐENI DINARSKI IZNOSI AKCIZA iz člana 40a stav 1. tač. 4) do 8) Zakona o akcizama godišnjim indeksom potrošačkih cena u 2017. godini :\nPRAVILNIK o vrstama usluga po osnovu kojih nerezidentno pravno lice ostvaruje prihod koji se oporezuje porezom po odbitku :\nPRAVILNIK o kamatnim stopama za koje se smatra da su u skladu sa principom „van dohvata ruke” za 2018. godinu :\nPRAVILNIK o izmenama i dopunama Pravilnika o bližim uslovima, načinu i postupku za ostvarivanje prava na refakciju plaćene akcize na derivate nafte i biotečnosti iz člana 9. stav 1. tač. 3), 4), 5), 6) i 7) Zakona o akcizama, koji se koriste kao energetsk :\nPRAVILNIK o sadržini, rokovima i postupku dostavljanja investicione dokumentacije za kapitalne projekte :\nPRAVILNIK o nacionalnim etalonima :\nPRAVILNIK o načinu vođenja i izgledu evidencije deponija i smetlišta na području jedinice lokalne samouprave :\nPRAVILNIK o uslovima i postupku za izdavanje odobrenja za rad domaćih proizvođača opreme brodova unutrašnje plovidbe, uslužnih privrednih društava i ispitnih institucija, odnosno sadržinu i obrazac odobrenja za rad proizvođača, uslužnih privrednih društav :\nPRAVILNIK o izmenama Pravilnika o ispitu za sticanje svedočanstva o osposobljenosti za obavljanje delatnosti vozara unutrašnje plovidbe i odobrenja za obavljanje delatnosti vozara unutrašnje plovidbe :\nPRAVILNIK o izmenama i dopuni Pravilnika o podsticajima programima za investicije u poljoprivredi za unapređenje konkurentnosti i dostizanje standarda kvaliteta kroz podršku unapređenja kvaliteta vina i rakije :\nNAREDBA o zabrani sakupljanja pojedinih zaštićenih vrsta divlje flore i faune u 2018. godini :\nODLUKA o raspodeli i korišćenju sredstava za podršku unapređenja lokalne i regionalne infrastrukture – Gradimo zajedno :\nREŠENjE o dodeli mandata člana nacionalnog saveta radi popune upražnjenog mesta u Nacionalnom savetu hrvatske nacionalne manjine :\nREŠENjE o dodeli mandata člana nacionalnog saveta radi popune upražnjenog mesta u Nacionalnom savetu albanske nacionalne manjine :\nPRAVILNIK o sadržaju i obimu prava na zdravstvenu zaštitu iz obaveznog zdravstvenog osiguranja i o participaciji za 2018. godinu :\nPRAVILNIK o izmenama i dopunama Pravilnika o Penzionerskoj kartici :\nREŠENjE direktora Agencije za borbu protiv korupcije broj 014-07-00-0632/16-11 :\nREŠENjE direktora Agencije za borbu protiv korupcije broj 014-07-00-0797/16-11 :\nODLUKA o utvrđivanju standarda bunjevačkog jezika :\nODLUKA o utvrđivanju stare i retke bibliotečke građe za kulturno dobro od velikog značaja :\nREŠENjE o početku obavljanja javnobeležničke funkcije :


Izbacuju porodicu sa šestoro dece?! | Novosti.RS\nčetvrtak, 08. 08. 2019. u 11:11\nStambeni blok u naselju Gaj Foto P. milošević\nIzvršitelji zakucali na vrata sveštenika Vida Milića u barajevskom naselju Gaj. Stan od 54 kvadrata prodat na licitaciji zbog dugova investitora\nSUDSKI izvršitelji u sredu su zakucali na vrata stana porodice sveštenika Vida Milića (46), u kojem on živi sa suprugom Marijom (45) i šestoro dece u Ulici Borivoja Tašića u barajevskom naselju Gaj. Rekli su da je dom ove osmočlane porodice od 54 kvadrata, koji je Vido nasledio od pokojnog oca, prodat na licitaciji zbog dugova firme koja je sagradila zgradu. Komšije su se u sredu okupile ispred bloka kako bi pružile podršku Milićima, a posle nekoliko časova "pregovora", izvršenje je odloženo.\nNažalost, isti scenario čeka još 26 porodica koje žive u bloku stanova u naselju Gaj. Kako je u sredu reporterima "Novosti" ispričao sveštenik Vido, za moguće izvršenje je saznao sasvim slučajno, krajem prošle nedelje, bez obzira na to što postupak koji se vodi pred sudom u Mladenovcu još nije završen.\nPROČITAJTE JOŠ: Podzemni prolazi ni blizu obnove!\n- Stan je 2011. godine kupio moj otac i platio ga je oko 25.000 evra - kaže prota Milić za "Novosti". - Nekretninu smo pazarili među prvima i otplatili u potpunosti, ali kako investitor tada nije uknjižio zgradu, mi je prilikom kupovine nismo mogli registrovati u katastru. Krajem juna 2017. godine moja porodica i ja saznajemo da je firma "Neimar GMB Barajevo", od koje smo kupili stan, preprodata i da postoje višemilionski dinarski dugovi novih kupaca, te da su javni izvršitelji već počeli da popisuju imovinu da bi se namirili poverioci, za koje i ne znamo ko su. Čim sam to čuo, odmah sam uložio žalbu, odnosno prigovor trećeg lica, koji je usvojen. Upućeni smo na parnicu koja se još vodi pred Osnovnim sudom u Mladenovcu.\nOtac Vido Milić\nNa licitaciji, za koju nisu ni znali, stan u kojem su i Doroteja (24), Nikolina (22), Sofija (21), Nikola (18), Rastko (12), Jovana (10) "otišao" je za tek nešto više od 9.000 evra.\n- Ono što je najvažnije, nije ovde u pitanju zaštita interesa samo mene i moje porodice. Najbolje je što su udarili na mene! Mnogo više ljudi mene poznaje i želeće da mi pomogne. Jer, ako ovako udaraju na mene, šta radi ona starica sa prvog sprata, koja nema nikog? Ko će njoj da pomogne? Ovde se rešava 26 sudbina u isto toliko stanova.\nDa je sveštenik Vido Milić omiljen u Barajevu, svedoče komšije. Kažu da on ovde službuje više od dve decenije, te da je za njegovog vremena podignut misionarski centar, gde se nalazi vrtić koji pohađa 156 dece iz Barajeva.\n- Otac Milić je jedan od najuglednijih članova naše lokalne zajednice. Pomogao je gradnju Hrama Spaljivanja moštiju Svetog Save gde službuje, izgradnju parohijskog doma, a osim obdaništa, u okviru misionarskog centra nalazi se i besplatna muzička škola za talentovanu decu.\nDok je otac Vido sa porodicom ispraćao reportere "Novosti" iz porte Hrama, na naše pitanje šta će "ako izvršitelji opet dođu i da li strepi", uz osmeh i sa nadom u glasu kaže:\n- Verujem, pre svega u pravdu, u pravosuđe i u sistem ove države, a Bog je taj koji će učiniti da to bude dobro.\nOTAC Vido je u Beograd došao kao golobradi mladić, sa 15 godina. Rođen je 1972. godine u Ilijašu kod Sarajeva. Otac mu je tokom rata u Bosni napustio dom u Varešu samo sa puškom u ruci i vojnom uniformom na sebi. Kupio je, kaže, ovaj stan kako bi nešto ostavio iza sebe.\nPROČITAJTE JOŠ: Fontana kod Vuka: Ukrali delove mesinga, šteta 900.000\nOKRENUT BOGU ZBOG USTAŠKIH ZLOČINA\nDRAMATIČNI događaji koji su se tokom Drugog svetskog rata dogodili porodici njegovog oca u Hercegovini, naveli su sveštenika Vida da se okrene Bogu. Kako kaže, tokom 1942. godine ustaše su upale u kuću njegovog dede, čije ime nosi, i zaklale mu suprugu i devetoro dece. Strah od smrti ga je, kaže, doveo do izvora života, i to je uticalo da upiše Bogosloviju.\nPOŽAR NA NOVOM BEOGRADU: Gori stan na 11. spratu zgrade (VIDEO)\nOKO 14.00 sati buknuo je požar na 11. spratu zgrade na uglu Bulevara Arsenija Čarnojevića i Narodnih heroja.\nnedelja, 27. 09. 2020. u 14:39\nOvu porodicu sa 6 dece imaju snage i zakonske osnove da izbace napolje, a nemaju snage da sruse onaj cardak na Kopaoniku, verovatno ce ga pretvoriti u odmaraliste za glavni odbor.\nljudi kako mene niko ne izbaci a imam decu.platim sve svaki mesec,ne pozajmljujem,ne zaduzujem se...\nОво је срамота шта ради режим АВ\nDajte Novosti neki račun da uplatimo čoveku da skine krvopije.\nNenade iz Novog Sada!Zar niste pročitali tekst? (nije tesko jer je veoma kratak) Vas niko ne izbacuje jer niste kupili stan od alavih investitora-kriminalaca, koji zbog toga niste mogli da uknjizite u drzavi gde se od 90-ih kriminal gaji, neguje i zaliva da se ne osusi.\nNenad iz Novog Sada, pročitaj tekst, molim te, pa onda napiši komentar\nMolio bih novinare vase cenjene kuce da istraze prodaju tog stana od 54 m2 za samo 9000 evra. Ko je novi vlasnik, kako je prosla aukcija i sve u vezi sa tim. Verujem da ce citaocima biti interesantno da procitaju jos jednom kako se igraju igre i kako funkcionisu kriminalno-korupcionaski klanovi, a vlast indolentno i precutno podrzava sve to\nОва репресивна власт спроводи егзистенционални и економски егзодус над сопственим народом. Ова олуја коју спроводи власт под контролом Александра Вучића је много гора и наноси нам више несреће и зла од оне коју су нам Хрвати приредили. Својим бесрамним потезима су разбили хиљаде породица међу којима има много оних који су преминули због безнађа у којем су се нашли.\n@Драган Јовановић - nema Srbinu ,goreg zla od hrvata...hrvati,bi prvo sve ,pobunjene ,izveli ispred zgrade onda pobili ,pobacali(posle pljacke) bombe i benzin u objekat ,a onda trazli od investitora ,ako je Srbin,kaznama vecim od preostalog dela objekta da srusi do temelja i plati porez zbog devastacije okoline ,pa b i oni morao da bezi iz hrvatske..


Savjet CBCG usvojio deveti paket antikriznih mjera – Portal Bar\nSavjet CBCG usvojio…\nSavjet Centralne banke Crne Gore održao je danas 97. sjednicu, kojom je predsjedavao guverner Radoje Žugić.\nKako je saopšteno iz Centralne banke savjet je danas usvojio Odluku o izmjeni i dopuni Odluke o privremenim mjerama za ublažavanje negativnih uticaja epidemije zarazne bolesti COVID-19 na finansijski sistem.\n„Izmjenom postojeće odluke u korisnike kredita koji imaju pravo na korišćenje moratorijuma do 31.08.2021. godine, osim ranije utvrđenih kategorija privrednih društava, uključuju se i korisnici kredita čiji su ukupno ostvareni prihodi u 2020. godini najmanje 50% niži u odnosu na 2019. Podsjećamo da je i dalje na snazi mjera obaveznog moratorijuma za fizička lica – korisnike kredita kojima je 31.03.2020. godine ili kasnije prestao radni odnos kao posljedica epidemije COVID-19“, saopšteno je iz CBCG.\nNa današnjoj sjednici razmatran je i usvojen Izvještaj o poslovanju i sprovođenju politike Centralne banke Crne Gore za mart 2021. godine. Konstatovano je da su aktivnosti Centralne banke sprovedene tokom marta ove godine realizovane u skladu sa planiranim obavezama utvrđenim Programom rada CBCG za 2021. godinu.\n„Savjet je danas razmatrao i usvojio i Makroeokonomski izvještaj CBCG za 2020. godinu. Razmatrajući pomenuti izvještaj, konstatovano je da su makroekonomska kretanja u Crnoj Gori tokom 2020. godine, kao i u većini zemalja, bila pod izuzetno velikim uticajem pandemije koronavirusa. Prema preliminarnim podacima MONSTAT-a, crnogorska ekonomija je tokom 2020. godine zabilježila pad od 15,2%. Najpogođeniji je sektor turizma, gdje je ostvaren pad broja turista za 83,2% i pad ostvarenih noćanja za 82,1%. Negativni trendovi zabilježeni su na tržištu rada, gdje je ostvaren pad broja zaposlenih u svim sektorima. Broj nezaposlenih lica u 2020. godini je za 13,4% porastao u odnosu na 2019. Budžetski deficit na kraju 2020. godine iznosio je 10,1% BDP-a, dok je javni dug, prema preliminarnim podacima Ministarstva finansija, dostigao 105,2% BDP-a. Ovi pokazatelji ukazuju na visok rizik, kojim će, u predstojećem periodu, biti veoma izazovno upravljati. Zaključeno je da se značajniji ekonomski oporavak ne može očekivati bez snažnijeg generisanja potrošnje, posebno investicione“, navode iz CBCG.\nSavjet je, dodaju u saopštenju, usvojio i izvještaje o poslovanju banaka, mikrofinansijskih institucija i Investiciono-razvojnog fonda za prvi kvartal 2021. godine. Konstatovano je da sve ključne bilansne pozicije bilježe rast od početka godine, te da je očuvana sigurnost i stabilnost bankarskog sistema, iskazana prvenstveno kroz koeficijent solventnosti od 19,3% na kraju prvog kvartala ove godine. Ovome su značajno doprinijele ranije definisane mjere CBCG koje su se odnosile na ograničenja prilikom raspodjele ostvarene dobiti, tj. njenog usmjeravanja u jačanje kapitala. Banke su tokom prva četiri mjeseca tekuće godine odobrile 318 miliona eura novih kredita, što je za 32% više u odnosu na uporedni period prošle godine. Dakle, osim moratorijuma, kao mjere privremene obustave plaćanja obaveza, ne manje značajna je podrška likvidnosti koju banke pružaju realnom sektoru kroz odobravanje kredita.\nNastavljen je rast depozita i u 2021. godini, što je posljedica smanjenja sklonosti ka potrošnji, ali i znak povjerenja u bankarski sistem.\nUticaj pandemije primjetan je kod nivoa nekvalitetnih kredita koji su na kraju aprila ove godine iznosili 5,52%, u odnosu na 4,7% na kraju 2019, odnosno prije koronakrize.\nRazmatrajući izvještaj o poslovanju Investiciono-razvojnog fonda, konstatovano je da je Fond tokom prva četiri mjeseca ove godine odobrio kredite u ukupnom iznosu od 8 miliona eura za 29 klijenata, dok nekvalitetni krediti bilježe rast u odnosu na uporedni period prethodne godine i trenutno iznose 11,17%.\nSavjet je usvojio i Izvještaj o nadgledanju platnih sistema za 2020. godinu, u kojem je konstatovano da je platni sistem CBCG, koga čine RTGS i DNS sistemi, u 2020. godini radio neometano i bez zastoja u radu. Izvršeno je ukupno 10,6 miliona plaćanja, vrijednosti 15,1 milijardi eura, što je 7,7%, odnosno 10,5% manje u odnosu na 2019.


Ruski poslanik nazvao RFE, VOA i CNN dijelom 'američkog sistema pritiska'\nLeonid Levin, predsjednik Komiteta Dume za informisanje i informacione tehnologije\nVisoki zvaničnk ruskog parlamenta Leonid Levin nazvao je medijske kuće Radio Slobodna Evropa (RFE), Glas Amerike (VOA) i CNN dijelom "američkog sistema pritiska" čija je meta Rusija.\nPredsjednik Komiteta za politiku informisanjai informacione tehnologije, ruske Dume, rekao je to u utorak tokom saslušanja pred tim tijelom o tome da li navedeni mediji rade u skladu sa ruskim zakonima.\nSaslušanje stiže nakon visokih tenzija između Moskve i Vašingtona koje su uslijedile nakon tvrdnji američkih obavještajnih službi da se Kremlj miješao u prošlogodišnje predsjedničke izbore u SAD, te dodatnog zatezanja situacije oko građanskog rata u Siriji.\nOdluka ruskog parlamenta da se bavi ovim medijima stigla je prošlog mjeseca nakon što je američka senatorica Jeanne Shaheen, demokrata iz Nju Hempšira, predložila zakon koji će ovlastiti američke federalne službe da vode istragu o RT, međunarodnoj TV mreži iza koje stoji ruska država, zbog mogućeg kršenja američkih zakona.\nRuski poslanik Levin je nazvao RFE, VOA-u i CNN "dijelom šireg daklekosežnog američkog sistema pritiska na našu zemlju".\nOn je ipak rekao da njegov Komitet neće tražiti od federalnih vlasti da provjere da li se ovi mediji pridržavaju ruskih zakona, navela je agencija Interfax.\nRuski predsjednik Vladmir Putin i drugi visoki zvaničnici već dugo optužuju američki Vladu da pokušava da izazove političke nerede finansirajući nevladine organizacije i grupe za nadgledanje. Vašington neprekidno odbacuje takve optužbe.\nI Radio Slobodna Evropa i Glas Amerike nadgleda Bord guvernera za emitovanje (BBG), američka agencija koja nadgleda civilno emitovanje medijskih operacija.\nVOA je federalni entitet, dok je RFE privatna neprofitna organizacija koja se finasira grantovima američkog Kongresa.\nCNN je američka medijska mreža koja pokriva cijeli svijet sa sjedištem u Atlanti.


JAVNI POZIV ZA ODABIR KORISNIKA ZA PLASTENIKE 100 M2\nNaslovnicaNačelnikProgram rada Općinskog načelnikaOpćinske službeKabinet Općinskog načelnikaSlužba za društvene djelatnosti i opću upravuSlužba za podršku upraviSlužba za civilnu zaštitu i zaštitu od požaraSlužba za geodetske poslove i katastar nekretninaSlužba za finansije i trezor Služba za prostorno uređenje, stambeno-komunalne i imovinsko-pravne posloveOpćinski pravobraniocSlužba za razvoj, privredu i zajedničke posloveOpćinsko vijećeVijećniciKomisijeČlanovi kolegija OVBudžetKontaktFotoGalerijaJavne nabavkeVijesti za dijasporu\nZvanična stranica Općine Ključ\nObjavljeno: 04 Januar 2017\tNa osnovu člana 40. Statuta Općine Ključ („Službeni glasnik Općine Ključ“, broj: 3/11) i potpisanog Ugovora o suradnji između Općine Ključ i Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice za implementaciju projekta “Razvoj plasteničke proizvodnje u suradnji sa migrantima“, Općinski načelnik općine Ključ raspisuje:\nZA ODABIR KORISNIKA PLASTENIKA POVRŠINE 100 m2 SA SISTEMOM ZA NAVODNJAVANJE\nPredmet Javnog poziva je dodjela 12 plastenika površine 100 m2 sa sistemom za navodnjavanje i sadnim materijalom u cilju povećanja kapaciteta i održivosti plasteničke proizvodnje zajedničkim projektom Općine Ključ i Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice.\nPravo podnošenja Prijave za dodjelu plastenika površine 100 m2 imaju svi poljoprivredni proizvođači koji imaju prebivalište na području općine Ključ i koji poljoprivrednu proizvodnju ostvaruju na prostoru općine Ključ.\nUz Prijavu za dodjelu plastenika potrebno je priložiti dokaze o ispunjavanju općih kriterija iz Javnog poziva kao i dokaze o ispunjavanju dodatnih kriterija i to originali ili ovjerene fotokopije dokumenata koji ne smiju biti stariji od 6 mjeseci.\nIII a OPĆI KRITERIJI\nLični podaci/obrazac Prijave\nPopunjen obrazac Prijave na ime nosioca/nositeljke (Obrazac I)\nDa je podnositelj/podnositeljka Prijave upisan/upisana kao nosilac/nositeljka gazdinstava u RPG ili RK u Općini Ključ\nPotvrda nadležne općinske službe o upisu ili o podnesenom Zahtjevu za upis u RPG i RK\nDa podnositelj/podnositeljka ima prebivalište na teritoriji općine Ključ\nOriginal ili kod nadležnog organa ovjerena kopija Uvjerenja o prebivalištu (CIPS prijava)\nDokaz o posjedovanju zemljišta za postavljanje plastenika\nPosjedovni list/ZK izvadak na ime nosioca/člana gazdinstva\nFinansijsko učešće korisnika/korisnice u projektu\nOvjerena izjava o spremnosti obezbjeđenja sredstava u suradnji sa migrantima u iznosu od 930,00 KM (Obrazac II)\nUKOLIKO NEKI OD OPĆIH KRITERIJA NIJE ISPUNJEN, PRIJAVA SE NEĆE UZETI U RAZMATRANJE\nIII b DODATNI KRITERIJI\nLista korištenja iz RPG/RK\nBroj članova domaćinstva u dobi od 18 – 60 godina koji ne ostvaruju primanja po bilo kom osnovu\nPotvrda o nezaposlenosti sa evidencije Zavoda za zapošljavanje\nPotvrda o školovanju odnosno kopija đačke knjižice ili indexa\nŽivotna dob podnosioca/podnositeljke prijave\nDOKAZI IZ DODATNIH KRITERIJA SU OBAVEZNI I NA OSNOVU ISTIH ĆE SE IZVRŠITI BODOVANJE\nIV KRITERIJI ZA BODOVANJE PODNESENIH ZAHTJEVA\nPodnositelj/podnositeljka već posjeduje plastenik\nNE = 25\nPovršina plastenika od 100 m2 do 150 m2 = 15\nPovršina plastenika od 151 m2 do 400 m2 = 10\nPovršina plastenika preko 401 m2 = 5\n1- 2 člana = 5\n3-5 članova = 10\nPreko 5 članova = 15\nŽivotna dob podnosioca/podnositeljka Prijave\nOd 18-35 godina = 5\nProceduru vrednovanja i utvrđivanja rang liste izvršiće Projektni tim imenovan od Općinskog načelnika Rješenjem broj: 04-44-2781/16 od 27.12.2016. godine, a na osnovu definisanog sistema bodovanja dodatnih kriterija. Prilikom utvrđivanja konačne rang liste, ukoliko određeni podnositelji/podnositeljke budu imali isti broj bodova prednost će se dati u skladu sa definisanim prioritetima.\nKonačna rang lista će biti objavljena na oglasnoj tabli i web stranici Općine Ključ.\nUkoliko Projektni tim ustanovi da neki od dostavljenih podataka od strane Korisnika nije tačan i ne prikazuje stvarno činjenično stanje, isti će se isključiti iz daljnjeg razmatranja.\nPogledajte cijelu arhivu vijesti >>\nHistorija\tGeografski položaj\tSport\tObrazovanje\tKultura\tZdravstvo\tPrivreda\tTurizam\tNVO Sektor\tMjesne zajednice\tSanica\tDonja Sanica\tBiljani\tKamičak\tKrasulje\tVelagići\tHumići\tZgon-Crljeni\tVelečevo-Dubočani\tJavni pozivi i informacije\nDokumenti i PDF fajlovi Općine\nServis 48 - Podrška građanima\nVodič kroz Ključ\nMedia Ključ Portal\nCopyright © OPĆINA KLJUČ 2013 | Sva prava zadržana.| |Design by E.E 387 62 321929 |


Bečka EP euforija i spektakl uživo na trgu ispred Gradske kuće - Осси Беч\nBečka EP euforija i spektakl uživo na trgu ispred Gradske kuće\nDragi drugari, ljubitelji sporta, zaljubljenici u fudbal i svi vi koji želite da se priključite ovoj euforiji zvanoj Evropsko prvenstvo 2016, grad Beč u čast svojoj ekipi, koja nakon 8 godina ponovo učestvuje, organizuje javna okupljanja i prenos utakmica na trgu ispred Gradske kuće (Rathausplatz).\nOvim putem pozivamo sve fanove da od 10. juna do 10. jula svakodnevno u fantastičnoj fan areni, kako su je organizatori nazvali, uživo prate utakmice, razne dokumentarce, mnogobrojne intervjue i sve to na preko sto kvadratnih metara velikom LED platnu.\nDa zabave i dobrog raspoloženja neće manjkati ni u onih osam dana kada se utakmice neće igrati, pokazuje i činjenica da će se, kao najava predstojećem Filmskom festivalu, prenositi koncerti internacionalnih pop velikana.\nNa poslednjem mestu, ali neizostavni, jesu i gurmanluci koje pod vođstvom Do&Co tima pripremaju 28 gastronoma i oni će zasigurno biti zaduženi da ovaj mesec fudbala bude začinjen i dobrom hranom.\nMesto: Trg ispred Gradske kuće\nVreme: 11:00 – 24:00h\nZagrevanje za Filmski festival (dani kada se utakmice ne igraju), sa početkom od 21:00h :\n23.06. Hubert fon Goisern – koncert Beč\n24.06. Sara Konor – Baloise Session\n28.06. Ejmi MekDonald – Baloise Session\n29.06. Zucchero – La Sesión Cubana\n04.07. Die Toten Hosen – Unplugged, Wiener Burgtheater\n05.07. Queen – Hungarian Rhapsody, koncert Budimpešta 1986. godine\n08.07. Falco – koncert Donauinsel\n09.07. Die Fantastischen Vier – koncert Beč\n06/06/2016 at 22:27 OSSAW Media Share via:


Makronova fatalna opklada: Francuskoj preti nestanak struje - Energija Balkana\nPočetna » Energetika » Makronova fatalna opklada: Francuskoj preti nestanak struje\nEmanuel Makron / Foto: Jutarnji\nOd 56 raspoloživih EDF reaktora, koji je najveći izvoznik električne energije u Evropi, skoro polovina trenutno nije u radu zbog kvarova, remonta ili nedostatka rezervnih delova. NYT tvrdi da je francuska proizvodnja nuklearne energije ove godine na najnižem nivou u poslednjih skoro 30 godina, što dovodi francuske račune za struju na rekordno visoke nivoe.\nFrancuska bi ove godine zbog problema u radu nuklearnih elektrana mogla da proizvede 25 odsto manje struje nego 2021. godine, navodi New York Times (NYT), upozoravajući da bi problemi francuskih nuklearnih elektrana mogli da utiču na ukupne energetsko stanje u Evropi.\nDok Evropska unija pokušava da prekine veze sa ruskom naftom i gasom nakon moskovskog rata protiv Ukrajine, Francuska se kladila na svoje nuklearne elektrane kako bi prebrodila nadolazeću energetsku krizu. Međutim, ta industrija je zapala u neviđenu energetsku krizu, navodi NYT, podsećajući da Francuska oko 70 posto svojih godišnjih potreba za strujom ostvaruje u nuklearnim elektranama kojima upravlja kompanija EDF pod većinskom vlasničkom kontrolom francuske vlade.\nSkoro polovina francuskih reaktora trenutno nije u radu\nPrema službenim podacima EDF-a, u sastavu te kompanije je 56 nuklearnih reaktora u 18 elektrana, što je daleko najveći potencijal nuklearki u EU i drugi na svetu, odmah iza SAD. Međutim, NYT tvrdi da od 56 raspoloživih reaktora EDF-a, koji je najveći izvoznik električne energije u Evropi, gotovo polovina reaktora trenutno nije u radu zbog kvarova, remonta ili nedostatka rezervnih delova.\nKao primer za pomenutu tvrdnju, ugledni američki časopis navodi reaktor u nuklearnoj elektrani Chinon koji je „zamrznut posle zabrinjavajućeg otkrića pukotina u rashladnom sistemu“. Elektrana ima još dva reaktora, koji su, prema istom izvoru, u funkciji.\nU daljoj analizi poteškoća u radu francuskih nuklearnih elektrana, NYT ne navodi druge primere osim Chinona, već podseća na upozorenje EDF-a s kraja prošle godine „da više ne može da garantuje stabilno snabdevanje nuklearnom energijom dok se bori da nadoknaditi dvogodišnji zaostatak u potrebnom održavanju desetak zastarelih reaktora koji je odlagan tokom zatvaranja zbog virusa korone.\nInspekcije su otkrile alarmantne bezbednosne probleme, posebno koroziju i neispravne zaptivke za zavarivanje na ključnim sistemima koji se koriste za hlađenje radioaktivnog jezgra reaktora EDF-a. Takva je bila situacija u nuklearnoj elektrani Chinon, jednoj od najstarijih u Francuskoj, koja proizvodi 6 odsto nuklearne energije EDF-a – ističe američki časopis.\nU prilog svojoj tvrdnji o značajnim poteškoćama EDF-a kada je u pitanju rad njegovih nuklearnih elektrana, NYT takođe navodi kašnjenja u početku rada EDF-ovih nuklearnih elektrana u Finskoj i Velikoj Britaniji.\nNekoliko novih nuklearnih reaktora koje je izgradio EDF opterećeno je velikim prekoračenjem troškova i kašnjenjima. Reaktor sa vodom pod pritiskom koji je izgradio EDF u Hinkley Pointu, na jugozapadu Engleske, neće početi da radi do 2027. godine, što je što je četiri godine zakašnjenja i suviše kasno da bi pomogao brzu tranziciju Britanije sa ruske nafte i gasa. Najnovija finska nuklearna elektrana EDF-a, koja je počela sa radom prošlog meseca, trebalo je da bude završena 2009. godine, navodi se u istom izvoru.\nFrancuska proizvodnja nuklearne energije ove godine na najnižem nivou\nPrelazeći na analizu posledica EDF-ovih poteškoća u nuklearnim elektranama u Francuskoj i energetike EU, NYT tvrdi da je francuska proizvodnja nuklearne energije ove godine na najnižem nivou u poslednjih skoro 30 godina, što dovodi francuske račune za struju na rekordno visoke nivoe, baš u trenutku kada rat u Ukrajini podstiče inflaciju.\nDodaje i da je i sam EDF u financijskim poteškoćama opterećen dugovima i nemogućnošću da, ističe NYT, zbog socijalnih mera francuske vlade, naplaćuje tržišne cene struje, kao i da isfinansira oko 51 milijardu evra potrebnih ulaganja u obnovu postojećih i izgradnju 14 novih reaktora u nuklearkama.\nRedukcije i uvoz\nUmesto da pumpa ogromne količine električne energije u Britaniju, Italiju i druge evropske zemlje koje se okreću od ruske nafte, Francuska se suočava sa uznemiravajućom perspektivom pokretanja stalnih isključenja struje ove zime i uvoza struje – zaključuje list.\nKomentarišući za NYT aktuelnu situaciju u francuskim nuklearnim elektranama, Thierry Bros, stručnjak za energetiku i profesor na Pariskom institutu za političke studije, polazi od procene da postoje dva rešenja za situaciju kada elektrane rade znatno ispod kapaciteta.\n„Moraćemo ili da pređemo na nestanke struje ili da se vratimo na energiju koja emituje CO2 u atmosferu, a to su ugalj ili prirodni gas“, kaže Bros.\nSmanjenje proizvodnje od 25 posto\nPodsećajući da je godišnji proizvodni kapacitet francuskih nuklearnih elektrana 61,4 gigavat električne energije, NYT tvrdi da će, čak i ako se neki reaktori EDF-a koji sada nisu u radu uključe, francuska nuklearna proizvodnja biti 25 posto manja nego inače ove zime, sa alarmantnim posledicama.\nPoseban deo analize trenutne situacije u EDF-u bio je posvećen poslovnoj saradnji kompanije sa Rosatomom, ruskom državnom kompanijom za nuklearnu energiju koja, kako navodi NYT nije obuhvaćena paketom sankcija koje su EU, SAD, Velika Britanija i njihovi saveznici zaveli Rusiji. List podseća da je Rosnatom dugogodišnji kupac komponenti EDF-a i najveći kupac parnih turbina francuske proizvodnje Arabelle, koje se nalaze u nuklearnim elektranama Rosatoma i EDF.\nUprkos ratu, Francuska je poslovala kao i obično s Rusijom u nuklearnoj energiji, koja je ostala izuzeta od sankcija Evropske unije. Predsednik Francuske Emanuel Makron je u februaru podržao dogovor za EDF o preuzimanju poslovanja s turbinama Arabelle, u vrednosti od 1,1 milijardu evra, od General Electrica, vraćajući proizvodnu kompaniju u francusko vlasništvo nakon što je GE kupio biznis Arabellea od Alstoma 2015. godine – ističe NYT.\nTagovi: Emanuel Makron, nuklearna elektrana, nuklearna energija, reaktor\nPrevPRETHODNORiječka rafinerija radi punim kapacitetom\nSLEDEĆEMilijardu i po evra za gasne elektrane u Banjaluci i PrijedoruNext\nU Finskoj proradio prvi evropski reaktor pod pritiskom vode\nFrancuska će izgraditi 14 novih nuklearnih reaktora do 2050. godine, kaže Makron


Balkanski Zabavnik: март 2013\nIstorijsko otkriće: Minijaturne piramide pronađene u Sudanu\nSkromnije su od onih egipatskih, ali zaslužuju veliku pažnju jer su brojnije. Reč je o 35 piramida starih 2000 godina, koje je u Sudanu otkrila grupa francuskih arheologa.\nPiramide koje su francuski arheolozi otkrili u Sudanu izgrađene su pri kraju postojanja bogatog kraljevstva Meroe, između 100. i 200. godine pre nove ere. Otkrili su ih Klod Rili i članovi njegovog tima u mestu Sedeingi.\nNekropola sat oko 1.000 grobnica zauzima oko 40 hektara prostora, a zanimljivo je to što neke piramide nisu više od jednog metra.\nIzgrađene su od cigli, a do sada ih je otkopana samo jedna četvrtina. Na nekim su mestima toliko gusto postavljene da se između njih ne može proći, rekao je Rili.\nEgipatske piramide starije su od sudanskih, ali su sudanske brojnije, u šali je rekao Rili, dodavši da su u Egiptu piramide bile posvećene faraonima, a u Sudanu su ih, doduše u manjim gabaritima, imali i “obični smrtnici”.\nRili je izrazio žaljenje što su arheolozi u grobnicama uspeli da pronađu samo mali broj vrednih arheoloških predmeta iz toga doba, s obzirom na to da su ih pljačkaši arheoloških nalazišta već preduhitrili.\nSeverni deo današnjeg Sudana bio je pod vlašću Egipta oko 500 godina, do 1000. g. pre nove ere.\nОбјавио Momčilo Grković у недеља, март 31, 2013 Нема коментара:\nParkirala već iz petnaestog puta!\nPogledajte kako je ova uporna žena iz petnaestog puta ušla kolima u garažu.\nNaime, ona je toliko nesigurna da je za svaki milimetar izlazila iz auto i proveravala da li može da prođe kolima kroz vrata. Pitamo se, kako je nije mrzelo, svako normalan bi izgubio volju i ostavio auto, ali ova devojka je prilično uporna.\nOptička varka: Od ovog videa će vam se zavrteti u glavi!\nNakon što odgledate ovaj zanimljivi video neko vreme nećete moći da gledate ni da razmišljate normalno.\nPles se zove "Strumpfhosentanz", a iako je koreografija poprilično jednostavna, odela plesača stvaraju zbunjujuću optičku iluziju.\nPogledajte i uverite se sami, ali pazite da vam se ne zavrti u glavi!\nNajljuća pica na svetu pravi se u Soltdinu, u istočnom Saseksu.\nTvorac najljuće pice na svetu Pol Brejšo kaže da je napravio i prodao 1.307 ovih pica, ali da je samo devetoro ljudi uspelo da pojede celu.\n"Uvek sam voleo začinjenu hranu, i ideja mi je bila da spojim dve stvari koje obožavam - picu i ljuto", kaže vlasnik picerije "Pols" u Soltdinu.\nOn na svoju "paklenu" picu stavlja jednu od najljućih paprika na svetu, "duh čili" papričicu od koje bi vam potekle suze.\nPored tog "otrova", na pici su sos od paradajza, sir i peperoni kobasica, a postoji i vegetarijanska varijanta bez mesa.\nIako obožava ljuto, Pol kaže da je lično uspeo da pojede samo dva od šest parčića pice, a poslao je uzorak "Ginisu" na analizu kako bi utvrdio da li je to zaista najljuća pica na svetu.\nNi gledanje nije besplatno\nJedna prodavnica specijalizovane hrane u Australiji rešila je da stane na put potencijalnim kupcima, odnosno onima koji samo razgledaju.\nNa radnji u Brizbejnu jasno je istaknuto obaveštenje da razgledanje košta pet australijskih dolara.\nOvakva odluka donijeta je kako bi osujetili sve veći broj ljudi koji u radnju ulazi kako bi saznali kako neki proizvod izgleda uživo, dok kupovinu dalje obavljaju putem interneta kod nekih drugih trgovaca.\nTaksa za razgledanje uvedena je početkom februara, a naknada od pet dolara oduzima se od ukupne cene ukoliko osoba zaista i obavi kupovinu u ovoj radnji.\nSa ovim problemom suočavaju se mnoge radnje različite robe – obuće, odeće, elektronskih uređaja.\nDaily Finance navodi da ovaj potez predstavlja jednu od najlošijih strategija.\n"Svaki prodavac treba da impresionira kupce konkurentnim cenama i uslugom, a ne da ih dočeka neprijateljski i sa sumnjom od trenutka kada se pojave na vratima", piše Daily Finance.\nProblem se javlja i što je u saopštenju istaknutom u radnji navedeno da su cene proizvoda gotovo iste kao i u drugim prodavnicama, ali i da radnja ima jedinstvene proizvode koji se ne mogu kupiti na drugom mestu.\nUkoliko se njihovi proizvodi zaista ne mogu kupiti ni u jednoj drugoj radnji postavlja se pitanje opravdanosti odluke o taksi na razgledanje.\nSramota: Ruski pukovnik radi u Meku da bi preživeo!\nBivši pukovnik u ruskom vojnom vazduhoplovstvu gospodin Loginov sada radi u Mekdonaldsu.\nČisti stolove i uslužuje mušterije i kaže da mu se generalno sviđa posao.\n- Mnogo je bolje nego da radim u bezbednosti ili neki drugi tako dosadan posao. Ovde mogu da upoznam razne ljude, pričam sa mladima i prenesem im svoja iskustva – rekao je Loginov.\nNjegove bivše kolege poštuju njegov izbor i ne osuđuju ga što radi u restoranu brze hrane i kažu: “Pravi sovjetski oficir trebalo bi da može da radi bilo koji posao bez žaljenja i očajanja.”\nZavršio je pilotsku akademiju 1972. godine i raspoređen je u jednu od najtajnijih jedinica u vazduhoplovstvu, jedinicu strateških bombardera, koji su patrolirali granicama Sovjetskog Saveza, često naoružani nuklearnim bombama.\nKada se prijavio za posao u lancu restorana brze hrane, rekli su mu da su najvažnije osobine koje treba da poseduju njihovi radnici hitrost i marljivost, i da mušterije moraju da budu uslužene za manje od jednog minuta.\nUzimajući u obzir njegova prethodna iskustva, to mu nije predstavljalo problem i dobio je posao. Svejedno, sama činjenica da jedno bivše vojno lice supersile kakav je bio Sovjetski Savez i kakva je sada Rusija radi u Meku sramota je za tu državu. Nažalost, sve države nekadašnjeg komunističkog bloka suočavaju se sa istim problemima.\nОбјавио Biljana Grković у недеља, март 31, 2013 Нема коментара:\nJeste li već smislili prvoaprilsku šalu: Evo nekoliko odličnih ideja!\nAko ste željni pravljenja ludosti na tuđi račun, evo kako da pređete vama drage ljude.\nU susret prvom aprilu, danu šale, poslužite se sa nekim od trikova, počev od lažnog testa za trudnoću...\nSpremite se za "pakosti" koje će zasmijati i vas i ljude u vašoj okolini.\nNju možete vezati u čvor\nU stanju je da svoje udove izvija preko glave u najneobičnije poze.\nZahvaljujući ovom daru, Zlata može da se uvuče čak i u kutiju prečnika 50 cm.\n- Pravljenje ovih poza za mene je nešto sasvim prirodno. Ponekada može biti pomalo neugodno ukoliko moram da se nađem u nekoj pozi duže vreme zbog slikanja, ali opet, to se sigurno dešava svakome ko mora da više vremena provede u nekom položaju, mišići se jednostavno ukrute -, izjavila je Zlata.\nZlata ima retko stanje koje je sprečilo da se njeni ligamenti dodatno zategnu, već su elastični kao kod beba, što joj omogućava da se izvija poput gume.\nVicevi o muškarcima koji su smislile žene\nDoza smeha uz dobar vic uvek je dobro došla. Ali najčešća tematika svakako su vicevi o plavušama, svekrvama i suprugama, odnosno na račun žena\nDa i žene mogu biti itekako duhovite dokaz je jedan forum na kojem su se sakupile žene različite dobi i svaka je napisala jedan vic o muškarcima. Nije reč o uvredljivom sadržaju već o zdravoj dozi humora samo za žene.\n- Nemojte se zanositi da nešto možete promeniti na muškarcu, osim ako nosi pelene.\n- Uvek izaberi mlađeg muškarca. Ionako nikad neće sazreti.\n- Nije istina da žene prave budale od muškaraca. Većina muškaraca se ponosi motom 'Uradi sam!'\n- Ljubav je slepa, ali brak je iskustvo koje otvara oči.\n- Zapamti da imati smisao za humor njemu ne znači pričati viceve, nego se smejati njegovim.\n- Šta godišnjica braka i WC šolja imaju zajedničko? Muškarci ih uvek promaše.\n- Zašto muškarci ne peru veš? Zato što veš mašina ne radi na daljinski.\n- Koji je jedini način da nateraš muža da zapamti datum godišnjice braka? Udaš se na njegov rođendan.\nVašington - Opklada.\nAmerički naučnik dr Džozef Mastropaolo, koji veruje da je svet stvorio Bog, nudi 10.000 dolara svakom ko pred sudom može da dokaže da nauka pobija bukvalnu interpretaciju Knjige postanja. Zato je pokrenuo takmičenje „Literal dženesiz trajal“ u nadi da će povećati kvalitet argumenata u raspravama između kreacionista i evolucionista.\nArgumentacija se ne bi odvijala na pravom sudu, već kroz alternativni oblik rasprave, takozvano mini-suđenje. Ono neće biti održano u sudnici, ali Mastropaolo tvrdi da će na njemu biti prisutni sudski službenici i sudija, a predstavljeni dokazi moraju biti objektivni, valjani, pouzdani i kalibrisani.\n- Evolucionisti nisu glupi ljudi, ali su dovoljno bistri da znaju da ne postoji naučni dokaz koji mogu da predstave u ovakvom suđenju. Izgleda da u svemiru ne postoji ništa što evoluira, sve ide u potpuno suprotnom smeru - izjavio je Mastropaolo.\nOn je pojasnio i da će napraviti listu potencijalnih sudija, ali da će oko konačnog odabira morati da se usaglase svi učesnici.\nTop 5 najboljih priča o vanzemaljcima\nU julu 1947. godine nepoznati leteći objekt srušio se u gradiću Rozvelu u američkoj saveznoj državi Novi Meksiko. Tragove metalnih delova razbacanih po polju pronašli su farmeri Vilijam Mek Brazel i De Proktor. Uskoro su se pojavile glassine o rušenju letelice vanzemaljaca i pronalasku njihovih leševa. Početkom 1990- tih u javnosti se pojavio film koji je navodno povezan sy incidentom u Rozvelu. Film prikazuje obdukciju humanoidnog bića koje leži na operacionom stolu. Autentičnost filma nikad nije potvrđena.\nIncident u Keksburgu\nNa korak od biološkog kompjutera koji bi bio smešten u telu\nSačinjen od organskih molekula, „biološki kompjuter“ bi mogao da radi unutar živih ćelija našeg organizma.\nSićušni, biorazgradljivi uređaj mogao bi da detektuje promene u okruženju, da „doprema“ lek, pa čak i da uništi potencijalno kancerogene ćelije.\nPrema pisanju londonskog Telegrafa, naučnici već znaju kako da koriste biološke molekule za skladištenje informacija i prenos podataka iz jedne u drugu ćeliju.\nNajnovija studija, objavljena u časopisu „Science„, obezbedila je treću, bitnu komponentu za kompjutere – biološke tranzistore koji deluju poput „logičnog kola“ prilikom utvrđivanja da li je neko biohemijsko pitanje pravo ili ne.\nDru Endi, asistent bioinženjeringa na Stenford univerzitetu u Kaliforniji i vođa istraživanja, kazao je da ovo otkriće može da pomogne naučnicima da razviju kompjuter za detektovanje bolesti.\n„Biološki kompjuteri mogu da se koriste za proučavanje i reprogramiranje živih sistema, praćenje sredine i poboljšanje ćelijske terapije“, istakao je on.\nElektronski inženjeri već decenijama sanjaju o biološkim kompjuterima koji otvaraju put novoj generaciji ultra-malih, ultra-brzih uređaja, inkorporisanih u mehanizam živih organizama.\nIstina o čuvenoj hrišćanskoj relikviji\nTorinski pokrov, komad tkanine za koji se veruje da je deo odeće u kojoj je sahranen Isus Hrist, 31. marta biće predstavljeno javnosti, a ceo događaj direktno će prenositi italijanska državna televizija, prvi put nakon četiri decenije.\nVekovima stara tkanina, jedna od najvažnijih hrišćanskih relikvija, sadrži otisak lica osobe koja je preživela raspeće.\nОбјавио Momčilo Grković у субота, март 30, 2013 Нема коментара:\nKondomi sa ukusom slanine (?!)\nPosle raznih voćkastih ukusa, ukusa kafe, viskija...sada postoje i kondomi sa ukusom slanine! "Da vaše meso izgleda kao meso", kako kaže proizvođač ("J&D's Foods" iz Sijetla).\n"Slaninasti" kondomi su napravljeni od lateksa i presvučeni slojem specijalne vrste lubrikanta na bazi vode.\nDžastin Eš, suosnivač kompanije je za "Hafington post" rekao da je, osim ukusa slanine, ovaj kondom isti kao i svaki drugi (nema, ne daj Bože, hrskave ivice ili nešto slično).\nKako kaže, sve je počelo kao dobro i detaljno osmišljena prvoaprilska šala...koja je postala ozbiljna i vrlo popularna na tržišu.\nKompanija je, inače, poznata po uvrnutim predmetima poput grožđane masti sa ukusom ljutog sosa, majoneza sa ukusom slanine i zaista bizarnog mrtvačkog sanduka u obliku slanine (baš vole slaninu!).\nŽiv zakopan da bi ga "izlečili" od četiri udara munje!\nIzreka da grom nikad ne udara dvaput na isto mesto, očigledno se ne odnosi na Aleksandra Mandona. Naime, ovog 20-godišnjeg Kolumbijca grom je udario čak četiri puta u poslednjih šest meseci.\nZbog toga je domorodački vrač preporučio Mandonu da ga živog zakopaju u uspravnom položaju kako bi ga “izlečili” od privlačenja gromova. Iscelitelj je smatrao da će okolna zemlja upiti neodgovarajuće električno punjenje iz njegovog tela.\nPrva tri puta grom ga je pogodio dok je služio vojsku. Kada je grom udario prvi put, Aleksandar je bio srećan što je uopšte ostao živ. Međutim, posle trećeg puta, njegov komandir plašio se da njegov vojnik jednostavno privlači gromove i otpustio ga iz vojske. Drugovi iz vojske dali su mu nadimak Gromobran.\nKad se vratio kući u Sampues, oko 500 kilometara od Bogote, munja ga je pogodila ispred kantine gde je nekad radio, iako je ovaj kraj poznat po malim količinama padavina. Tada je potražio pomoć u tradicionalnoj medicini.\nPrvi pokušaj je bio bezuspešan jer Aleksandar nije bio postavljen u "pravilan položaj". Zato su ga stanovnici njegovog rodnog grada ponovo zakopali, ostavivši da mu viri samo glava. Mandon planira da ostane što duže ukopan.\nОбјавио Biljana Grković у петак, март 29, 2013 Нема коментара:\nAustralija: Gologuzan nasrtao na prolaznike i policiju\nNi suzavac im nije mnogo pomogao da zaustave golaća\nVideo snimak golog muškarca koji šeta Melburnom i prepada prolaznike i policiju, obišao je ceo svet.\nPolicija je pokušala da uhvati golog muškarca, jer je navodno napao nekog čoveka na stanici. Međutim, akcija policije se odužila, iako su tokom jurnjave pokušali da ga zaustave suzavcem i pendrecima.\n- Bilo je neverovatno! Jednostavno niko nije mogao da ga zaustavi. Činilo se da je goli muškarac otporan na bol. Čak mu ni suzavac, koju su policajci upotrebili nije smetao. Rukom je udarao ljude na pešačkom prelazu i nastavio je fizički da nasrće na prolaznike, dok ga policija napokon nije sustigla, samo je nastavio da hoda, rekao je očevidac ove nesvakidašnje scene.\nFilipinski vernici razapeti na krstovima\nNajmanje 16 filipinskih posvećenih vernika razapeto je na krstove u severnom delu Filipina tokom tradicionalne ceremonije koju katolički vernici u toj zemlji sprovode na Veliki petak u znak sećanja na stradanje Isusa Hrista.\nProslava je mešavina verskih osećanja Rimokatoličkih vernika i narodnog verovanja Filipinaca u neophodnost podnošenja žrtvi.\nNekolicina posvećenih vernika provela je nekoliko minuta razapeta na krstu, dok je na hiljade turista posmatralo spektakl, koji crkva kritikuje poslednjih godina, preneo je AP.\nU selima u provinciji Pampanga muškarci pokajnici pešačili su bosi pod jakim suncem i bičevali su se, dok su dva muškarca i jedna žena nosili drvene krstove da bi podsetili na Isusovo stradanje.\nPosvećeni filipinski vernici smatraju da su ekstremne žrtve koje podnose put ka okajanju greha, čudesnom izlečenju od bolesti i način da se zahvale Bogu.\nОбјавио Momčilo Grković у петак, март 29, 2013 Нема коментара:\nOmlet za celu porodicu: Džinovsko jaje od 45.000 dolara!\nLondon - Od džinovskog jajeta, koje će idućeg meseca biti ponuđeno na aukciji u Londonu, nekada je bilo moguće napraviti omlet za čitavu porodicu.\nReč je o fosilizovanom jajetu ptice slona, danas izumrloj vrsti sa Madagaskara, za koje aukcijska kuća Kristi očekuje da će privući veliko interesovanje kada 24. aprila bude stavljeno na licitaciju.\nSto puta veće od kokošjeg, jaje ptice slona visoko je 30 centimetara i prečnika od skoro 23 centimetara.U\nKristiju predviđaju da će dostići cenu od 30.000 funti (45.000 dolara).Ptica slon bila je nalik džinovskom noju i mogla da dostigne visinu od 3,4 metra.\nBeba džin: Junak od 7,2 kilograma\nBritanka Džejd Paker rodila je sina Džordža teškog 7,2 kilograma, prirodnim putem, nakon 16 sati trudova. Porođaj je bio veoma težak jer su se bebi zaglavila ramena, pa je ostao bez kiseonika neko vreme. Lekari su mu davali samo deset odsto šanse da preživi, ali mali junka je uspeo.\nDžejd se porodila 11. februara, a nakon četiri i po nedelje "maleni" Džordž King je pušten iz bolnice.\nDžordž je inače dva puta bio veći nego prosečna beba pri porođaju, a već sada nosi odeću za bebe od šest meseci.\n"U sali za porođaj je bilo 20 lekara. Bilo me je strah, kao i moju mamu koja je bila sa mnom. Svi su bili šokirani njegovom veličinom. Ali, on je pravo malo čudo", izjavila je Džejd za Bi-Bi-Si i dodaje da niko nije znao da će beba biti tako velika.\n"Tokom trudnoće sam bila sve veća i veća, ali srećom, sve se dobro završilo i sada smo svi kod kuće", kaže Džejd koja je visoka 1,64 metara.\nSamo jedna beba u Britaniji je bila teža od Džordža Kinga pri rođenju.\nKakva je pesma? Nemamo pojma...\nRobin Tik odlučio je da novu pesmu "Blurred lines" promoviše seksi spotom, u kojem se pojavljuju tri devojke u toplesu.\nMalo šetkaju, malo đuskaju, malo voze bajs, malo šamaraju pevača nogama (?!), u svakom slučaju tri toples lepotice su potpuno opuštene dok pored njih đuskaju Tik, T.I. i Farel Vilijams, koji su u elegantnim odelima.\nE, to je "Hepi mil"!\nŠokirane mame su nabasale na par koji se malo "zaigrao" u toaletu restorana brze hrane u britanskom gradu Hetfild.\n"Ljudi su ulazili u toalet i vraćali se šokirani! Ušla sam sa ćerkom, koja mi je skrenula pažnju da su na podu!", ljutitio je prepričavala jedna majka.\nMomak i devojka koji imaju oko tridesetak godina, smešeći su ušli u restoran, a onda su "uleteli" u toalet.\n"Trebalo bi da se stide! Pa zar da to rade u Mekdonaldsu od svih mesta koje su imali na raspolaganju! To je dečji restoran..Da u ovaj restoran dolaze samo odrasli, pa hajde…ali ovako…", ogorčeni su bili roditelji.\nPrema priči zaposlenih, muškarac je bio u odelu, a žena u kostimu.\n"Izgledali su kao da su se iskrali s posla, da bi to obavili.Deluju dovoljno odraslo da znaju da to ne treba da rade ovde. Obezbeđenje ih je izbacilo, čim su nam roditelji prijavili", rekao je menadžer restorana.\nDobitnici na lotou podelili dobitak sa koleginicom koja nije imala novca za tiket!\nDvanaest zaposlenih u firmi za nekretnine “Keler Vilijams partner” iz Plantejšena, savezna država Florida, dobili su milion dolara na lutriji “Pauerbol” nakon što su skupili novac i zajedno uplatili tiket.\nPozvali su i koleginicu Dženifer Maldonado da im se priključi, ali je ona to odbila. Dženifer se tek zaposlila i u tom trenutku još nije primila platu, tako da joj je suma od 20 dolara bila previsoka.\nLori Finkelstajn-Rider, šef kancelarije koji je skupljao pare, ponudio joj je da joj pozajmi novac, ali je ona i to odbila.\n- Nisam hteo da vršim pritisak na nju. Rekao sam joj: “Ako ne budeš igrala s nama, pobedićemo” – ispričao je on.\nI zaista su pobedili pošto su pogodili pet izvučenih brojeva.\nKolege Maldonaldove dobijaju 83.000 dolara nakon odbijenog poreza i svi su se složili da određenu sumu daju koleginici, ističući da im je firma kao porodica.\nOvaj dokument, koji predstavlja nepotvrđeni izveštaj o tri NLO-a koji su se navodno srušili u pustinju u Nju Meksiku, pregledan je više od milion puta preko elektronske čitaonice gde FBI izlaže određena poverljiva dokumenta iz prošlosti.\nNajpopularniji dokument u FBI Vault sistemu je beleška stara 63 godine, koja predstavlja nepotvrđeni izveštaj o tri NLO-a koji su se navodno srušili u pustinju u Nju Meksiku.\nU izveštaju se navodi i da su nađena tela vanzemaljaca, ali te navode FBI nikada nije istražio.\nOvaj dokument je pregledan više od milion puta, preko elektronske čitaonice gde FBI objavljuje određena poverljiva dokumenta iz prošlosti.\nIzveštaj je sastavljen 22. marta 1950. godine, a piše da je o događaju izvestio vojni pilot, koji je “leteće tanjire” opisao kao okrugle objekte prečnika oko 15 metara.\nOtkriveno: Vanzemaljci žive 600-800 godina!\nVanzemaljci žive 600-800 godina\nU svom razgovoru za australijsku televiziju objasnio je na koji način jedna od vrsta vanzemaljaca stari i umire. Za vreme rada u vojsci susreo se s tri vrste vanzemaljaca, a za ovu priliku je opisao vrstu koju naziva "Visoki beli". Ova vrsta živi 600-800 godina, a zanimljivo je i to što ponovo počinju da rastu kada navrše oko 400 godina. Ali, kako im raste samo kostur dok unutrašnji organi ostaju isti, to uzrokuje da s vremenom njihovi organi više ne mogu da održavaju telo, pa umiru prirodnom smrću kada to postane slučaj.\nОбјавио Momčilo Grković у четвртак, март 28, 2013 Нема коментара:\nTako se ulazi u ring – sa pivom i slaninicom\nBokseru Denisu Berinčiku, osvajaču srebrne olimpijske medalje u Londonu stalo je do tradicije Kozaka – zato je u ring došao karakteristično obučen i poneo bure piva i slaninu.\nUoči meča protiv Azerbajdžanca Huršida Tožibajeva ovaj tradicionalista oduševio je publiku u Kijevu.\nUz karakterističnu kozačku muziku on je nedavno vitlao i sabljom po ringu.\nLudača: Istetovirala kako oralno zadovoljava konja\nŠta je ovoj devojci bilo u glavi kada je na butini istetovirala curu koja konju pruža felacio? Da li je bila pijana ili možda drogirana, ili je jednostavno samo ekscentrična i želela je da bude u centru pažnje?\nDok čekamo nekakvo objašnjenje svega ovoga, slobodni ste da spekulišete u komentarima ispod teksta.\nОбјавио Biljana Grković у среда, март 27, 2013 Нема коментара:\nGubljenje nevinosti - uživo\nČetrdesetpetogodišnji Kristijan Klajv još uvek je nevin i želi to da promeni. On je takođe odlučio da njegovo gubljenje nevinosti bude deo dokumentarnog filma koji prati odrasle ljude koji su i dalje nevini.\nDokumentarni film, koji snima Channel 4, pratiće Klajvov put u Ameriku kako bi upoznao seksualnu terapeutkinju, šezdesetosmogodišnju Šeril Koen Grin, sa kojom planira da izgubi nevinost.\nUpravo je Šeril bila inspiracija za snimanje filma „The Sessions“ sa Helen Hant koja je za ulogu seksualne terapeutkinje ove godine bila nominovana i za nagradu Oskar u kategoriji za najbolju sporednu glumicu.\nU dokumentarnom filmu četrdesetogodišnji Klajv će izgubiti nevinost sa Šeril, zamenskim seksualnim partnerom, koja je prema sopstvenim rečima imala više od 850 ljubavnika.\nOvaj dokumentarni film Channel 4 emitovaće 27. marta u 21 čas.\n▼ март (230)\nBolest: Roditelji mrtvo dete držali u zamrzivaču 6...\nRulja linčovala dvojicu pljačkaša!\nJezivo: Žena koja je najviše unakazila lice\nSpajdermen iz Ukrajine: Visi sa krana od 150 metar...\nCeo vek u tri minuta\nBaba (63) prostitutka primi šest klijenata dnevno!...\nStravično: Čovek prekriven čirevima\nBritanka ludački svršava od seksa sa vanzemaljcima...\nDvoglavo jagnje sa četiri noge i jednim repom\nDečija bogatstva: Šta poseduju mališani širom svet...\nDadilje iz pakla: Vezuju decu i pokazuju im guze\nBizarno: Na šta sve možete naleteti u javnom prevo...\nHotlajn za grehe: Halo, zgrešio sam!\nI to se dešava: Podvezala jajnike pa ostala trudna...\nNebeska molitva: Pogledajte kako se ruski etno ans...\nKompletna ludnica! Da li je ovo najbolji spot ikad...\nČik preskoči policajce!\nKinezi piju ružičastu vodu iz česme\nHit u Kini: Bebe rastu na drvetu ili su to kruške?...\nČiniju kupili za 3, prodali za 2,2 miliona dolara\nSkuter na rasklapanje rešava problem parkinga\nSmete li da popijete „Smrtnu želju“?\n"Ovako izgleda prava žena"\nU humanitarne svrhe: Devojka izletela na binu potp...\nŠimpanza zavistan od cigareta, puši po dve od jedn...\nDžinovska lignja: Misterija koja intrigira naučnik...\nVerujete li sada: Snimak najvećeg NLO ikada\nBizarno: Golaći spopadaju ljude u centru Leskovca!...\nPosle kažu da su Crnogorci lenji\nKoristio sam ženin šampon!\nHit na Jut Jubu: Šta je 14. februara?!\nOd skejtborda pravi gitare\nU Jadranu pronađena otrovna riba fugu\nDa se naježiš: Džinovski puževi osvajaju svet\nUhvaćen: Baraka Obamu čuva vanzemaljac?!\nDa li biste se usudili da poljubite ovu lepoticu?\nNajlakši način za istovar pune prikolice bambusa!\nŠta će mi pare…\nAko ti nećeš, ona hoće: Poljubac koji je oduševio ...\nČetkicu zamenio loptom\nČudovište: Riba s glavom zmije i jezikom svinje\nE, ove svinje znaju šta je život!\nGlumio srčani udar da ne bi platio ceh u restoranu...\nBizarno: U Japanu festival čeličnog penisa\nKada Ukrajinac zapeva Čolu\nPogledajte kako je fotografa umalo pojeo - krokodi...\nKako Rusi izbegavaju saobraćajnu gužvu?\nTurista na Floridi upecao ribu sa ljudskim zubima\nNenormalni skokovi sa ivice provalije\nIzbušio 2.000 guma nepropisno parkiranih vozila\nOkitili drvo sa 10.030 jaja!\nPokvaren kompas: Tetovaža sa pogrešnim stranama sv...\nPariz: Ovce umesto kosilica za travu\nŽena (52) jede samo supu da bi mogla da izdržava p...\nNemica (39) mesecima spavala pored mrtve majke (70...\nJužnokorejka švercovala desetine punoglavaca u ust...\nTeksašanka spalila zmiju, zmija joj spalila kuću\nOptička iluzija koja će vas izludeti\nNabijala gole grudi teletu na njušku kako bi ga po...\nStravično: Doktorka ubila 300 ljudi?!\nBagerom uništio šefovu mečku\nZbog ovakvih nam treba facebook policija\nOvako izgled prava dvoglava ajkula\nLudača: Istetovirala kako oralno zadovoljava konja...\nTop Secret: Pročitajte tajni dokument FBI o vanzem...\nDobitnici na lotou podelili dobitak sa koleginicom...\nOmlet za celu porodicu: Džinovsko jaje od 45.000 d...\nAustralija: Gologuzan nasrtao na prolaznike i poli...\nŽiv zakopan da bi ga "izlečili" od četiri udara mu...\nNa korak od biološkog kompjutera koji bi bio smešt...\nJeste li već smislili prvoaprilsku šalu: Evo nekol...\nSramota: Ruski pukovnik radi u Meku da bi preživeo...\nNišta nije džabe: Radnja u Australiji naplaćuje ra...\nOptička varka: Od ovog videa će vam se zavrteti u ...\nIstorijsko otkriće: Minijaturne piramide pronađene...


Akcija Lions kluba Vukovar povodom Svetskog dana borbe protiv dijabetesa - Radio Borovo 100,7 FM\nAkcija Lions kluba Vukovar povodom Svetskog dana borbe protiv dijabetesa\nPovodom Svetskog dana borbe protiv dijabetesa, koji se obeležava 14. novembra, Lions klub Vukovar u subotu je u pešačkoj zoni u centru grada organizovao preventivno-edukativnu i humanitarnu akciju, koja je održana u vremenu od 9 i 30 do 12 časova. Građanima su delili informativne letke o ovoj bolesti, a zainteresovani su mogli besplatno izmeriti nivo šećera u krvi.\n– Ovo je preventivno-edukativna i humanitarna akcija Lions kluba Vukovar s ciljem prevencije i ranog otkrivanja dijabetesa, koji je danas jedan od vodećih javnozdravstvenih problema. Veliki deo populacije boluje od šećerne bolesti, a da to i ne zna. Zato je važna prevencija i otkivanje bolesti u početnom stadijumu – rekao je u izjavi za naš radio sekretar vukovarskog Lions kluba Željko Đekić.\nPrema rečima ginekologinje Mirjane Semenić – Rutko, direktorice za članstvo Lions kluba Vukovar, oko 10 % starijih od 50 godina već ima dijabetes, a oko 5 % trudnica gestacijski dijabetes, što je najverovatnije posledica prekomerne telesne težine i premalo kretanja.\n– Dijabetes je bolest koja ne boli. Kada počne da boli onda je obično kasno jer to znači da su se razvile kompikacije na bubrezima, srcu i mozgu. Vrlo često se razvije gangrena na nogama, a posledice su takve da više nema povratka. Važno je otkriti bolest na početku, paziti na prehranu, 5 kilometara dnevno prepešačiti brzim hodom i umereno jesti – rekla je dr. Semenić – Rutko.\nAkciji besplatnog merenja nivoa šećera u krvi odazvala se i Ljerka iz Vukovara. Za akciju je čula preko radija.\n– To je jako dobro, pogotovo u ovo vreme korone. Ljudi se boje ići u bolnicu i na preglede tako da ovo dobro dođe – kaže Ljerka, koja nije propustila priliku da kao starija osoba prekontroliše nivo šećera u krvi.\nU Hrvatskoj je u 2020. bilo 310.212 osoba sa šećernom bolesti, a broj obolelih povećava se iz godine u godinu. Ranija istraživanja pokazuju da u Hrvatskoj tek 60% obolelih ima postavljenu dijagnozu tako da se procenjuje da je ukupan broj obolelih blizu pola miliona.\nLions klub Vukovar je humanitarna organizacija, tako da će sav prihod od subotnje akcije ići u humanitarne svrhe, za pomoć potrebitima u Vukovaru i okolini.\nPrevious Previous post: Druga ŽNL Vukovar: Sloga iz Borova u Vukovaru savladala Radnički sa 3:0\nNext Next post: Od 16. novembra u Opštini Borovo, Eko Dunavu i DV Zlatokosa obavezne EU digitalne Covid potvrde


Neraskidive veze Beograd - Beč Beograd\nBeograd se nalazi u jugoistočnoj Evropi, na Balkanskom poluostrvu. Leži na ušću Save u Dunav, na kosi između aluvijalnih ravni.\nGrad Beograd ima status posebne teritorijalne jedinice u Srbiji sa svojom lokalnom samoupravom. Njegova teritorija je podeljena na 17 gradskih opština, od kojih svaka ima svoje lokalne organe vlasti. Beograd zauzima preko 3,6% teritorije Republike Srbije, a u njemu živi 21% ukupnog broja građana dela Srbije na kome je izvršen popis 2002. godine.\nBeograd je takođe ekonomski centar Srbije i središte srpske kulture, obrazovanja i nauke.\nPrema popisu stanovništva iz 2002. godine, Beograd ima 1.576.124 stanovnika. Pored rođenih Beograđana, grad je dom i velikog broja Srba sa prostora cele bivše Jugoslavije, koji su u grad došli bilo u potrazi za boljim životom, bilo bežeći od rata i etničkog čišćenja. Nezvanično, uzimajući u obzir veliki brojsrpskih izbeglica iz Hrvatske, Bosne i Hercegovine kao i proteranih lica sa Kosova, studenata, zatim ljudi popisanih u mestima njihovih stalnih prebivališta, broj stanovnika Beograda potencijalno prelazi 2 miliona\nBeograd je ekonomski najrazvijeniji deo Srbije. Više od 30 % BDP u Srbiji dolazi iz Beograda, koji daje više od 30 % radne snage u Srbiji.\nBeograd je domaćin mnogim kulturnim manifestacijama, uključujući FEST (Međunarodni filmski festival), BITEF (Beogradski internacionalni teatarski festival), BELEF (Beogradski letnji festival), BEMUS (Beogradske muzičke svečanosti), Beogradski sajam knjiga, i Beogradski festival piva…\nBeograd takođe ima mnogo pozorišta, a najpoznatiji među njima su Beogradsko narodno pozorište, Jugoslovensko dramsko pozorište, Zvezdara teatar, i Atelje 212. U Beogradu se nalazi i Srpska akademija nauka i umetnosti, Narodna biblioteka Srbije i Istorijski arhiv Beograda.\nBeograd ima reputaciju prestonice koja nudi svakodnevni, živopisan noćni život, sa mnoštvom klubova otvorenih do svitanja širom grada. Najprepoznatljiviji su klubovi smešteni na splavovima duž obala Save i Dunava\nPoznata mesta za ljubitelje alternativne muzike, odnosno kulture koja ne potpada pod mejnstrim, poznati su i afirmisani klubovi kao što su Akademija (Klub studenata na FLU), smeštena u podrumu Fakulteta likovnih umetnosti i KST (Klub studenata tehnike), smešten u podrumu zgrade Tehničkih fakulteta.Jedno od najpoznatijih mesta za alternativne kulturne događaje u gradu je SKC (Studentski kulturni centar).


- Ono što se dogodilo u Srebrenici nikad ne smijemo zaboraviti. Počinjen je genocid, koji je potvrđen i na najvišim međunarodim sudskim instancama odnosno u Haškom tribunalu i Međunarodnom sudu pravde u Hagu. Taj zločin ne treba nazivati tragedijom, masakrom i slično, nego njegovim pravim imenom - zločinom genocida u kojem su ubijeni ljudi samo zbog svog identiteta – poručio je Dieng.\n- Pijetet prema bilo kojoj žrtvi se ne može izražavati negiranjem ili minimiziranjem bilo koje druge žrtve. Potrebno je da se odmaknemo od onih koji javno poriču ili slave zločince kao heroje. Potrebno nam je više dijaloga, međusobnog razumijevanja i samokritičkog preispitivanja vlastitih stavova u cilju izgradnje svjetlije budućnosti svih nas u BiH kako se više nikada i nikome ne bi ponovila Srebrenica – navela je Borovac uručivši Diengu Cvijet Srebrenice.


U šumi kraj Banja Luke pronađen ljudski kostur | Grad Busovača\nU šumi kraj Banja Luke pronađen ljudski kostur\nU šumi u banjalučkom naselju Dragočaj pronađen je kostur nepoznate ženske osobe. Ljudske ostatke pronašao je mještanin Petar Ćosić, koji je odmah obavijestio policiju.\nGlasnogovornica Policijske uprave Banja Luka Marija Markanović izjavila je da su policijski službenici 14. srpnja postupili po zaprimljenoj prijavi i izvršili očevid u Dragočaju, gdje su pronađeni skeletni ostaci.\n„O navedenim okolnostima upoznat je dežurni okružni javni tužitelj Okružnog javnog tužiteljstva Banja Luka, a rad na identifikaciji skeletnih ostataka je u tijeku“, objasnila je glasnogovornica PU Banjaluka.\nGlasnogovornica Okružnog javnog tužiteljstva Banja Luka Maja Đaković Vidović izjavila je da je tužitelj koji rukovodi istragom zatražio od Zavoda za sudsku medicinu da izvrši forenzičko – antropološku analizu skeletnih ostataka, koji su pronađeni u Dragočaju.\nMisteriozna smrt, kao i identitet nepoznate žene trebali bi biti rasvijetljeni nakon istrage kojom rukovodi Okružno javno tužiteljstvo Banja Luka.\nPrethodni članakDo požara na Zrću došlo je ljudskom radnjom\nSljedeći članakNakon sunčanja i opeklina najvažnije je pustiti kožu da se sama obnovi i ne guliti je


Lux, hoteli&spa, wellness| Magazin La Vie De Luxe - La Vie De Luxe\nFenomenalna lokacija, moderan dizajn i uslužni standardi luksuznog hotela Mandarin Oriental Bodrum izdvajaju ga, redefinišući koncept luksuznog odmora u ovom prelepom regionu...\nAlila Uluwatu - Istražite arhitektonski raj na poluostrvu Bukit na Baliju. Svaka vila nudi unutrašnje i spoljašnje tuševe, kvalitetnu posteljinu i odvojene garderobe „za nju i njega“, upotpunjenih organskim paketima za negu iz lokalnog izvora.\nOne & Only je zamišljen kao znak izvrsnosti, smešten na nekim od najlepših lokacija na svetu. Evolucijom portfolija One & Only, ova nova iskustva dopunjuju postojeću nagrađivanu kolekciju odmarališta, živopisno i nadahnuto slavlje života\nFOUR SEASONS HOTEL PUDONG - SAVRŠENO BEKSTVO OD GRADSKE BUKE\nPo ulasku u mali, ali dramatičan lobi prostor, gosti će se diviti velikom stepeništu koje je dizajnirano tako da bude veoma strukturalno i da ujedinjuje gornji i donji sprat...\nDOBRO DOŠLI U ANSE CHASTANET, SAINT LUCIA - BOUTIQUE RESORT\nIzuzetno veliki luksuzni i vrhunski apartmani naglašavaju vizionarsku, inovativnu, ponekad ćudljivu stranu Nicka Troubetzkoya: u jednom apartmanu, balkon je izgrađen oko crvenog gommiera u punom rastu; u drugom plameno drvo crveni svoje cveće...\nSEDAM NAJLUKSUZNIJIH HOTELA NA OSTRVU TURKS I CAICOS\nAko postoji raj na na Zemlji, malo je sumnje da je lociran negde na ostrvima Turksi Caicos. Ovo maleno smaragdno ostrvo okruženo penušavim plavim morem jedno je od ostrva\nEROSANTORINI - LUKSUZNI HOTEL NA VRHU RAJSKOG OSTRVA\nErosantorini možda izgleda poput same slike grčkog ostrvskog letovališta, ali priđite bliže i naći ćete svet neočekivanih detalja koji daju hrabar nastup u luksuznoj areni. Dizajniran od strane milanskog dizajnera Paola Navone, imanje obiluje\nCARO HOTEL VALENSIJA - DIJALOG ISTORIJE I MODERNOG\nJedinstven i autentičan u stilu, projekat dizajniran od strane dizajnera enterijera Francesc Rifé je pedantan u svojoj pažnji oko detalja, prožimajući hotel savremenim vazdušnim, čistim, geometrijskim linijama\nPine Cliffs Residence će vam dati priliku da doživite portugalski život i šarm. Grad u kojem se nalazi nije izgubio ni malo svoje stare magije, iako je jedan od najpopularnijih destinacija u ovoj zemlji.\nMASSERIA MOROSETA: DODIR HEDONIZMA I LUKSUZA MEĐU STOLETNIM MASLINAMA\nPostavljena na pet hektara maslinika sa stablima starim do 500 godina, Masseria Moroseta je enklava sa svedenom relaksacijom i seoskom jednostavnošću.\nHOTEL SPLENDIDE ROYAL, LUGANO - KOSMOPOLITSKI I ELEGANTAN\nOsnovan 1887. godine, hotel Splendide Royal nudi ambijent sa kraja 19. i početka 20. veka. Ovaj hotel sa 5 zvezdica predstavlja najotmeniji smeštajni objekat u Luganu\nISTORIA HOTEL SANTORINI - HEDONIZAM IZMEĐU EGEJSKOG MORA I NEBA\nDizajn ISTORIE je nekonvencionalna kombinacija mediteranske arhitekture i elemenata projekta koji prihvataju karakterističnu tradicionalnu arhitekturu ostrva Santorini