ko je vladimir zirinovski koji je predvidio rat | Info | Svijet\n23. May, 06:16\nBIO JE PUTINOV PROTIVNIK, PROGLASIO GA ZA CARA I DOBIO ORDEN: Ko je Vladimir Žirinovski koji je predvideo rat u Ukrajini 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n06.04.2022. / 19:14\nAutor Mia Radulović Izvor mondo.rs 06.04.2022. / 19:14\nVladimir Žirinovski, ultranacionalistički političar koga su mnogi karakterisali kao stub političkog sistema Kremlja, preminuo je u sredu u 75. godini.\nPredsedavajući Donjeg doma ruskog parlamenta, Vjačeslav Volodin, rekao je u sredu poslanicima ruske Dume da je Žirinovski preminuo "posle teške i dugotrajne bolesti". Podsetimo, rusko ministarstvo zdravlja sopštilo je da je Žirinovski 2. februara hospitalizovan na lečenje zbog korona virusa.\nOn je bio lider Liberalno-demokratske partije Rusije, glavne ruske nacionalističke partije, Žirinovski se više puta kandidovao protiv na ruskim predsedničkim izborima kao oponent Vladimiru Putinu. Uprkos tom rivalitetu, mnogi su navodili da je on bio ključni igrač u Putinovom sistemu "kontrolisane demokratije". Taj sistem je podrazumevao da postoje političke opcije koje su opozicija, dok su ujedno i lojalne Kremlju.\nPrema rečima analitičara, on je imao veliku podršku nacionalista u Rusiji koji su bili njegovi glasači, ali su zdušno podržavlai politiku koju vodi Vladimir Putin.\n"Bio je prvi populista modernog evropskog tipa. U Putinovo vreme on je postao vitalan jer je usmeravao glasove birača krajnje desnice ka Putinu. Čineći to Žirinovski je dao glas nacionalističkim, šovinističkim i imperijalističkim impulsima i založio se za ponovno ujedinjenje Rusije sa onim što je smatrao istorijskim ruskim zemljama u Ukrajini, Belorusiji i Kazahstanu", rekao je Andrej Kolesnikov, viši saradnik straživačke organizacije Karnegi moskovskog centra.\nOn je 27. decembra održao govor u parlamentu koji je, kako se činilo, nagovestio rusku invaziju na Ukrajinu, predviđajući da će prekretnica u istoriji zemlje nastupiti 22. februara, dok su akcije ruske vojske u Ukrajini počele svega dva dana kasnije, 24. februara.\n"ZAPAD POKUŠAVA DA OKRIVI RUSIJU ZA SVOJE GREŠKE": Oglasio se Putin - Amerikanci blokirali plaćanje duga u dolarima\n"Ovo neće biti mirna godina. Ovo će biti godina kada Rusija konačno ponovo postane velika zemlja i svi moraju da zaćute i poštuju našu zemlju", rekao je tada Žirinovski.\nKandidovao se za predsednika šest puta, nikada nije osvojio više od 10 odsto glasova, ali je postavio jeziv ton u politici zemlje. I imao je talenat da kaže ono u šta su visoki ruski zvaničnici naizgled verovali, ali su se plašili da kažu javno - 2016. godine uzviknuo je "Bože čuvaj cara!" nakon što je od Putina dobio državni orden za zasluge.\nPogledajte koji auto vozi Vladimir Putin:\n"Bože, čuvaj Cara! Jak, suveren, caruj u slavu, za našu slavu! Vladaj strahu neprijatelja, Care pravoslavni. Bože čuvaj Cara!"\nPosle pobede Putina na izborima 2018. godine, Žirinovski je tačno predvideo da će Kremlj uskoro ukinuti ustavno ograničenje od dva uzastopna predsednička mandata.\n"To je to. Sada je tu doživotno", rekao je on tada.\nDetinjstvo i početak političke karijere\nVladimir Volfovič Žirinovski je rođen 25. aprila 1946. godine u Sovjetskom Kazahstanu. Njegov otac, koji je bio Jevrej, deportovan je iz zapadne Ukrajine nakon što ju je zarobio Staljin; njegova majka je bila etnička Ruskinja. Žirinovski je započeo svoju karijeru kao advokat, ali čim je sovjetski sistem dozvolio određeni stepen političkog pluralizma, brzo se pridružio demokratskom vrtlogu novonastale, nezavisne Rusije. Godine 1989. bio je suosnivač Liberalno-demokratske partije, koja je, uprkos svom imenu, postala glavna nacionalistička partija u zemlji i značajna politička snaga. Kao drsko angažovan govornik, brzo je stekao ugled, zalažući se za očuvanje Sovjetskog Saveza i upozoravajući da će njegov raspad dovesti do krvoprolića.


Nastavljena izgradnja Katoličkog kulturnog centra u Tuzli, investicija od tri miliona KM – dijalogin.tv\nHome » BIH Cyberspace Dijalogin Slike TV program Dijalogin Vijesti\nNastavljeni su radovi na izgradnji Katoličkog kulturnog centra “Sveti Franjo” u Tuzli, a ukoliko sve bude prema planu, objekat bi u centru grada trebao biti otvoren u naredne dvije godine. Vrijednost cjelokupnog projekta je blizu 3.200.000 konvertibilnih maraka.\nIdeju za izgradnju Katoličkog kulturnog centra u historijskom jezgru Tuzle dao je 2006. godine tadašnji gvardijan tuzlanskog Franjevačkog samostana “Sv. apostola Petra i Pavla” fra Zdavko Anđić.\nTadašnja ideja se ogledala u tome da na mjestu gdje je decenijama bila katolička crkva, koja je zbog slijeganja terena pretrpjela velika oštećenja te je 1987. godine morala biti srušena, izgradi centar koji će kroz siluetu simbolizirati ovu crkvu, ali i biti prostor namijenjen za kulturne manifestacije koje Franjevački samostan u Tuzli organizira zajedno sa drugim institucijama.\nPet godina kasnije, odnosno 2011. godine,kamen temeljac položio je konzul Republike Hrvatske u Tuzli Josip Juras, nakon čega su zvanično počeli građevinski radovi.\nCentar se sastoji iz dva objekta – u jednom će biti smještena univerzalna dvorana, a drugi će biti namijenjen za prateće sadržaje kao što su prostorije za probe, kafić, biblioteka i kancelarije.\nVeći dio posla završen, uložena dva miliona KM\nVeći dio posla već je završen, a do danas je uloženo blizu dva miliona KM. Najveći finansijer je Vlada Republike Hrvatske, a potom slijede Vlada Tuzlanskog kantona i Grad Tuzla.\n“U junu ove godine smo potpisali ugovore sa dva izvođača radova, odnosno sa dvije firme. Prva firma je dosad okončala 97 posto radova, stakla su postavljena na univerzalnoj dvorani, tako da je centralni dio zatvoren. Druga firma je dobila opsežniji zadatak, odnosno da napravi sve izolacije oko objekta, postavi krovove i šine za kamenu fasadu”, kazao je za Klix.ba gvardijan Franjevačkog samostana “Sv. apostola Petra i Pavla” u Tuzli fra Mario Divković.\nOtkrivajući nam detalje projekta, Divković je kazao da će se za fasadu, odnosno oblaganje vanjskih zidova, koristiti prirodni njemački kamen “schiefer” koji dosad na poručju BiH nije upotrebljivan na objektima.\nVeza sa rudarskim krajem\nRok trajanja ovakve vrste fasade je, prema Divkovićevim riječima, 100 godina.\n“Zbog činjenice da na području Tuzle usljed zraka i kiše bijela fasada zna pocrniti i izgubiti svoj prvobitni sjaj, mi smo se odlučili za ovu vrstu kamena koji ima boju uglja. Također, ovim pravimo i poveznicu sa Tuzlom kao rudarskim gradom, ali i sa rudnicima i rudarima ovog kraja”, kaže Divković.\nZavršetak vanjskih radova na univerzalnoj dvorani se očekuje u maju naredne godine, nakon čega bi se moglo pristupiti unutrašnjm uređenju centra.\n“Nadamo se da ćemo radove završiti u naredne dvije godine, kada bismo trebali imati svečano otvorenje. Cilj nam je da imamo jedan multifunkcionalan prostor koji se lako može prilagođavati potrebama. Trudimo se da to mjesto otvorimo svakom čovjeku te da pokušamo ponovo kulturu vratiti u život običnog čovjeka, da se naučimo živjeti jedni s drugima i da to bude jedna poveznica svih dobrih ljudi kako grada Tuzle, tako i Tuzlanskog kantona”.\nGradnja mnogo zahtjevna zbog slijeganja terena\nGradnja cijelog centra je mnogo zahtjevna zbog činjenice da nastaje na prostornoj cjelini gdje je svojevremeno zabilježeno slijeganje terena.\nTemelji su napravljeni sa podzemnim etažama, čime je stvorena mogućnost da se objekat u budućnosti može nivelirati ako dođe do značajnijih slijeganja.\n“Poznavajući stanje na terenu arhitekt Juro Pranjić univerzalnu dvoranu je sačinio od tri dijela. Ona ima duple temelje i u slučaju kada bi bilo slijeganja ili pomjeranja tla, pomoću posebnih dizalica cijela zgrada bi se mogla ispraviti, kao što je svojevremeno bio slučaj sa pravoslavnom crkvom u Tuzli koja je ispravljena”, objašnjava Divković.\nSvakih šest mjeseci se vrši provjera fizičkog stanja dijelova objekta koji su izgrađeni, a trenutni podaci su ohrabrujući jer govore da se slijeganje stabiliziralo.\nDva objekta Katoličkog kulturnog centra “Sveti Franjo” u Tuzli bit će povezana alejom franjevaca koji su dali doprinos kulturnom identitetu BiH.


Pozivni broj Mammendorf\nGrad/mesto ili region: Mammendorf\nPozivni broj za grad Mammendorf je 08145. Za fiktivni broj telefona 6789364 i pozivni broj grada 08145, broj za pozivanje je 08145 6789364. A Mammendorf se nalazi u Nemačka.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 6789364, pozivni broj grada 08145 (Mammendorf) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 8145 6789364. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 08145, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Nemačka i želite da pozovete osobu u Mammendorf, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Nemačka je +49 (0049), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Mammendorf, morate da dodate +49 8145 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 6789364, pozivni broj grada 08145 (Mammendorf) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 8145 6789364.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Tenis :: Marej dobio, ispali Berdih i Grigor\nSINSINATI 13. 08. 2014. 21:14 >> 21:13 0\nMarej dobio, ispali Berdih i Grigor\nBritanac Endi Marej savladao je Portugalca Žoaa Sousu sa 6:3,6:3 za 73 minuta igre u drugom kolu turnira iz Masters serije 1000 u Sinsinatiju.\nMarej će se u osmini finala sastati sa pobjednikom meča Džon Izner - Marinko Matošević.\nČetvrti nosilac Čeh Tomaš Berdih iznenađujuće je izgubio na startu turnira u Sinsinatiju. Bolji od njega bio je Jen Hsun Lu sa Kineskog Tajpeha sa 3:6, 6:3, 6:4. Berdih je tako nastavio niz loših rezultata, pošto je i na prethodna dva turnira nije prošao dalje od drugog kola.\nLu, koji je prije samo sedmicu izgubio od Berdiha u Torontu, u narednom kolu će se sastati sa pobjednikom meča Fabio Fonjini - Lejton Hjuit.\nZa još jedno iznenađenje pobrinuo se visoki Poljak Jirži Janovič koji je bio bolji od Bugarina Grigora Dimitrova takođe u tri seta 6:4, 3:6, 6:3. Janovič će se u sljedećoj rundi sastati sa boljim iz duela Žulijen Beneto - Džejms Vard.


knjizevnost-knjige-festival-krokodil | wanted.rs\nKnjiževni festival KROKODIL 2020: REMAKE REMODEL krajem avgusta u Beogradu 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n12.08.2020. / 10:17\n12. izdanje renomiranog beogradskog festivala književnosti Krokodil koji okuplja regionalna literarna imena, ove godine će se održati pod sloganom REMAKE REMODEL, od 28. do 30. avgusta u amfiteatru ispred Muzeja Jugoslavije.\nKako se navodi na njihovom sajtu: "S obzirom da već neko vreme zbog pandemije virusa Covid-19, živimo u ambijentu takozvane “nove normalnosti” i svetu koji evidentno više nikada neće biti isti, veoma brzo nam je postalo jasno da su nam za tumačenje ove i ovakve stvarnosti potrebni novi, sveži narativi ali i novi, sveži glasovi koji te narative mogu da uverljivo interpretiraju."\nA post shared by KROKODIL (@krokodil_engaging_words)on Aug 8, 2020 at 10:20am PDT\nUpravo su iz tog razloga odlučili da preuzmu naslov čuvene pesme Roxy Music iz 1972. godine – Remake Remodel – ali i da ga osavremene te da mu daju potpuno novo, drugačije značenje. Stoga festival KROKODIL u svom dvanaestom izdanju s ponosom predstavlja vrhunsku selekciju od dvadesetak istaknutih regionalnih pesnikinja i proznih spisateljica, jer na lokalnoj i regionalnoj književnoj sceni upravo one već nekoliko godina donose te preko potrebne, pre svega senzibilitetske promene. U skladu s epidemiološkom situacijom, broj posetilaca biće ograničen, a rezervacije obavezne. Takođe, zbog težine ekonomske situacije prouzrokovane pandemijom COVID-19, program ovogodišnjeg Festivala KROKODIL je besplatan. Umesto kupovine karata, ekipa festivala vas poziva da izvršite simboličnu donaciju.\nKnjiževni festival Krokodil Beograd REMAKE REMODEL


London tajno ostaje u EU? - 27.05.2018, Sputnik Srbija\nBritanski evroskeptici sumnjaju da zvanični London ima plan da „tajno“ ostane u EU, piše „Telegraf“. Na te misli ih je podstakla odluka Vlade da izbornoj... 27.05.2018, Sputnik Srbija\nZvući veoma poražavajuće kad vlada jedne države radi protiv odluke svog naroda! Ali o tome neka razmišljaju Britanci dok ih mediji obaveštavaju o "zlim" Rusima!\nBritanski evroskeptici sumnjaju da zvanični London ima plan da „tajno“ ostane u EU, piše „Telegraf“. Na te misli ih je podstakla odluka Vlade da izbornoj komisiji izdvoji 829.000 funti (više od 1,1 milion dolara) za izbore za Evropski parlament 2019. godine.\n25 Maj 2018, 17:49\nList navodi da izbori za Evropski parlament treba da budu održani između 23. i 26. juna 2019. godine, dok Velika Britanija treba da napusti EU skoro dva meseca ranije — 29. marta.\n„Telegraf“ piše da finansiranje izborne kampanje za Evropski parlament pokazuje da se Velika Britanija sprema da ne izađe iz EU.\nU izbornoj komisiji su objasnili da su ta sredstva izdvojena kao mera predostrožnosti kako bi mogla da ispuni svoje funkcije u slučaju da ti izbori ipak budu održani u zemlji, što je malo verovatno. Osim toga, za taj novac komisija će vršiti svoje ustavne funkcije, uključujući „vršenje konsultacija i davanje preporuka za političke partije i kandidate i davanje saveta i preporuka službenicima o kvalitetu anketiranja“.


Kompanije Intel i Numonyx došle do krucijalnih saznanja u oblasti PCM tehnologije | PC Press\n30. oktobar 2009. 10. april 2017. Bojan Stanojević\nKorporacije Intel i Numonyx B.V su objavile da je ostvaren ključan napredak u razvoju memorije sa promenljivom fazom (PCM), nove tehnologije u izradi memorija koje kombinuju brojne prednosti današnjih različitih tipova memorija. Po prvi put istraživači su predstavili 64 Mb testni čip koji omogućuje slaganje ili postavljanje više slojeva PCM nizova u jednu kockicu. Ovo otkriće omogućuje stvaranje memorijskih uređaja većeg kapaciteta, niže potrošnje energije i optimalnog korišćenja prostora pri nasumničnom pristupu nepromenljivoj memoriji i aplikacijama skladištenja.\nPostignuti rezultati proizvod su zajedničkog istraživačkog programa razvijenog od strane kompanija Numonyx i Intel koji se fokusira na istraživanje višeslojnih ili složenih PCM ćelijskih nizova. Istraživači obe kompanije su sada u prilici da prikažu vertikalno integrisanu memorijsku ćeliju – nazvanu PCMS (memorije sa promenom faze i prekidač). PCMS se sastoji od jednog PCM elementa složenog sa novim Ovonic Threshold prekidačem (OTS) u unakrsnom rasporedu. Mogućnost slaganja ili postavljanja u slojeve nizova PCMS omogućuje skalabilnost viših memorijskih gustina dok performanse i karakteristike PCM ostaju očuvane, što je izazov koji je predstavljao sve veći i veći problem sa tradicionalnim tehnologijama korištenim za izradu memorije.\nViše informacija o memorijskim ćelijama, unakrsnim nizovima, eksperimentima i rezultatima biće objavljeni u zajedničkom štampanom izdanju “A Stackable Cross Point Phase Change Memory” i predstavljeno u zajedničkom izdanju na IEDM (International Electron Devices Meeting) susretu 9. decembra u Baltimoru, Merilend. Koautori dokumenta su naučnici kompanija Intel i Numonyx i biće predstavljeni od strane višeg inženjera kompanije Intel, DerChang Kau.\nTagovi: IEDM, Intel, Istraživanje, Nand, Numonyx, OTS, PCM, PCMS\n← PC Press: Comodo System‑Cleaner\nAmCham: Edukacija ključna za unapređenje zaštite prava intelektualne svojine →


Još uvijek nema zvaničnih informacija o tome koliko je i da li je uopšte neki broj Visočana ušao u Federalni parlament, odnosno Kantonalnu skupštinu nakon izbora. Postoje razna nagađanja, spominju se kompezacione liste, a stranke već prave izvještaje o razlozima neuspjeha odnosno uspjeha nakon 03.10., gdje su Visočani kao biračko tijelo izrazili svoje mišljenje. Nakaradnost …\nNeuspjeh na proteklim Opštim izborima u BiH, Stranka za BiH pripisuje „određenom društvenom kontekstu u kojem se odvijao izborni proces“ i očiglednoj želji građana za promjenama. Kantonalni odbor S BiH u Zenici priznao je i određene slabosti stranke koja će u naredne četiri godine vlasti biti opozicija. Šokirana rezultatima ovogodišnjih izbora, potpredsjednica Glavnog odbora Stranke …\nSjećanje nije ništa drugo nego oživljavanje uspomena na nešto što može imati sve karakteristike lijepog, dobrog, značajnog, od opšteg interesa, što se spominje punim ustima, a danas spomeneš li nešto takvo može se desiti da se zagrcneš od tuge za nečim što je stvarno značilo nešto, raslo s nama, postajalo značajno i onda jednom nestajalo. …\nPorodica i prijatelji teško oboljelog 33-godišnjeg Kenana Kremića pokrenuli su veliku akciju pomoći za obezbjeđenje sredstava za liječenje. Sredinom septembra Kenanu Kremiću je na Kliničkom centru Univerziteta u Sarajevu dijagnosticirana « C910 – Akutna limfoblasitčna leukemija (ALL – L2)». On se trenutno nalazi na liječenju na KCU u Sarajevu gdje je podvrgnut primjerenoj kemoterapiji i …\nObjavljujemo posljednji intervju Nihada Čengića od 24.06.2009.godine kada je i zvanično prestao obnašati funkciju predsjednika OO SDP-a Visoko. U ovom intervju Nihad Čengić je govorio o razlozima loše pozicije SDP-a u Visokom, a kao osnovni razlog takvog stanja naveo je lošu finansijsku situaciju u toj partiji. SDP je na nedavno održanim općim izborima doživio veliki …


Klub zdravih navika - Biznis i Finansije\nHome\tBizlife.rs\tKlub zdravih navika\nby bifadmin 15. juna 2018.\nZbog ubrzanog tempa života i nedostatka slobodnog vremena, mnogi ne stižu da se pozabave svojim zdravljem, pravilnom ishranom niti fizičkom aktivnošću. Sve je više gojaznih ljudi i dece, a broj avremenih bolesti koje nastaju zbog lošeg načina ishrane i stresa se svakodnevno povećava.\nVećina ljudi smatra da zdrav način života podrazumeva mnogo uloženog vremena u pripremu hrane i naporan fizički rad. Kako bi olakšala put do cilja onima koji su odlučni da žive zdravo, domaća kompanija koja se bavi proizvodnjom i preradom povrća i voća, Iceberg Salat centar, je pokrenula blog Klub zdravih navika (www.klubzdravihnavika.com). Blog će korisnicima pomoći da saznaju kako da na jednostavan način, bez puno utrošenog novca i vremena, mogu da se hrane zdravo, budu fizički aktivni i zadovoljni sobom.\nKroz rubrike Fitness, Recepti, Mama i dete, Stručni saveti i Detox posetioce bloga će voditi afirmisane autorke blogova o zdravoj ishrani i vežbanju. Fitness – Janka Budimir, Recepti i Iceberg salat centar kuhinja – Mila Vujisić, Mila’s homemade, Mama i dete – Katarina Stojković, Veseli zalogaji, Stručni saveti – Tatjana Popović, Totally Wellness, a u narednom periodu čitaoci će na blogu moći da prate i dnevnu rutinu ISC porodice kroz fotografije, recepte i tekstove Marije Đurovski, Housewife Detox.\nČitaoci će moći da uživaju u najukusnijim zdravim jelima koja će moći sami da pripremaju po objavljenim receptima i da kvalitetno vežbaju bez gubljenja vremena za odlazak u teretanu. Na blogu će biti dostupni stručni saveti kako da ishranom unapredite svoje zdravlje, informacije šta sve treba da sadrže obroci vaših mališana i kako da ih aranžirate da bi njima bili primamljiviji, jer je najteži zadatak svake mame da natera dete da se hrani zdravo.\nKrajnji cilj je da se što više ljudi afirmiše da pravilnim načinom ishrane i vežbom pomognu svom organizmu da lakše i brže radi, kako bi se osećali bolje, imali više energije, bili produktivniji i stvorili bolju verziju sebe.\nDragan Ćirić, D-Company: Ulaganje mnogo košta, ali se i isplati\nSiguran transport često presudan\nNiska otkupna cena mleka


Подробнее на сайте: http://getkredit.ru http://free-minigames.com\nhttps://wellbuilding.ru http://carautoremont.ruhttp://saurfang.ruhttp://wow-helper.ru https://healthenter.ruhttps://rukamisdelai.ruhttp://make-credit.ruhttps://avtoremonto.ru https://cleanmedicine.ruhttp://live-cms.ruhttp://nunax.ruhttp://buy-vehicle.ru https://originhealth.ru\nIzvor\tNovo magazin\tseptembar 06, 2017\nlumac Sergej Trifunović, reagujući što niko neće odgovarati za smrt dečaka Alekse Jankovića koji se ubio zbog vršnjačkog nasilja, pre više od mesec dana na Tviteru je napisao: "O kom, bre, ti BDP-u pričaš. O kom privrednom rastu i kojoj borbi protiv kriminala? Pišaću na vaše grobove". Poslednja rečenica tvita je, kako je objasnio Trifunović, parafraza naslova romana "Pljuvaću po vašim grobovima" francuskog pisca Borisa Vijana.\n« Šutanovac: SNS gasi svetlo jer bi da vlada Srbijom mraka Tuča tokom protesta Dveri. Mitrović dirigovao, puštao operu i delio banane »


Reciprocitet - TBU NEWS INFO\nInfinity - Beskonačno\n“Mir nije samo odsustvo rata, već aktivno prisustvo sposobnosti za ljubav, saosjećanje (empatija) i reciprociteta.”\nUkoliko uklonimo samo jednu od ove tri stavke to više nije mir već zatišije pred buru. Samo iluzija iliti Laž!\nSledeći tekstVrijeme Izazova


Matić: Sjajna vest za srpski izvoz u Veliku Britaniju\nTanjug 25. decembra 2020. 15:23\nBEOGRAD – Trgovinski sporazum koji su postigli Velika Britanija i Evropska unija je sjajna vest za Srbiju, jer bismo u suprotnom morali da plaćamo carinu prilikom izvoza u Britaniju, izjavila je za Tajnug ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić.\n„To je sjajna vest, i mislim da je mnogima od nas laknulo kada smo čuli da je konačno postignut taj dogovor u ‘pet do 12’, jer bi nama, iako nismo članica EU, situacija zaista bila vrlo komplikovana bez tog sporazuma“, ocenila je ona.\nMinistarka trgovine je dodala kako sada to nama olakšava bilateralne dogovore sa Velikom Britanijom, jer će po modelu sporazuma Brisela i Londona i Srbija moći sa Velikom Britanijom da uspostavi bilateralne trgovinske odnose.\n„Velika Britanija je za nas značajan spoljnotrgovinski partenr. Važno je da se zna da Srbija ostvaruje suficit u spoljnoj trgovini sa tom zemljom i da smo imali 31. decembra nerešenu situaciju, a od 1. januara carinu od 18 odsto, zaista bi nam se značjano zakomplikovali mnogi poslovni procesi i saradnja sa Velikom Britanijom, tako daje to sjajna vest“, zaključila je ministarka Matić.


Bosniska, kroatiska, serbiska - Universitets- och högskolerådet (UHR)\nObrazovanje, razmena i razvoj – za sve koji žele da idu dalje\nSavet univerziteta i visokih škola je organ državne uprave sa dužnostima širokog opsega u oblasti obrazovanja. Nalazimo se u gradovima Stockholm i Visby.\nNaši zadaci, između ostalog, obuhvataju:\nKoordiniranje prijemnima na univerzitetima i visokim školama.\nPonudu mogućnosti za međunarodne razmene, obuke i prakse u inostranstvu.\nPružanje podrške i informacija svima koji žele dalje da studiraju na univerzitetu i visokoj školi.\nUpravljanje i razvoj IT sistema na nalog univerziteta i visokih škola.\nProcenu stranih obrazovnih sistema, tako da osobe sa stranim diplomama mogu da se prijave za posao ili više obrazovanje u Švedskoj.\nRad na povećanju prijema studenata na visoke škole i borbu protiv diskriminacije u visokom obrazovanju.\nOdgovornost za polaganje prijemnog ispita za visoke škole.\nPrijem na obrazovanje u visokoškolskim ustanovama\nMi smo zaduženi za prijem novih studenata u većini visokoškolskih obrazovnih ustanova u Švedskoj. Zahtev podnosite jednostavno putem naših veb sajtova Antagning.se i Universityadmissions.se. Onima koji žele da se školuju, pružamo informacije i podršku.\nKreiramo i smernice za pristup visokom obrazovanju.\nRazvoj statistike i analiza upisa studenata je još jedan od zadataka koje imamo.\nMi brinemo o visokoškolskom prijemnom ispitu, koji na godišnjem nivou polaže 150.000 osoba. Takođe, odgovorni smo i za testove u inostranstvu, koje možete polagati i u nekim drugim zemljama, prvenstveno u Evropi. Bavimo se prijavama za polaganje prijemnog testa i odlučujemo o rezultatima.\nInformacije o višem obrazovanju\nInformisanje i motivisanje za fakultetsko obrazovanje, tako da vi koji želite da se upišete na fakultet napravite dobro promišljen izbor, predstavlja još jedan važan zadatak koji imamo. Veb sajt Studera.nu je naš glavni kanal ka vama kao budućim studentima.\nSarađujemo i sa savetnicima za odabir obrazovanja i profesionalnu orijentaciju, koji za vas mogu pronaći prilagođene informacije na Uhr.se.\nVeća raznolikost, jednaka prava i proširen prijem novih studenata u visokoškolske ustanove\nPodrška visokim školama u naporima da se poveća raznolikost i da niko ne bude diskriminisan, još je jedan deo naše misije. Mi ovo radimo prvenstveno kroz monitoring i analizu, ali i organizovanje konferencija i treninga.\nProcena stranih obrazovnih kvalifikacija\nKako bismo olakšali situaciju onima koji dolaze iz druge zemlje u potrazi za poslom i studiranjem u Švedskoj, procenjujemo vaše srednjoškolsko, poslegimnazijsko i akademsko obrazovanje i poredimo ga sa švedskim diplomama. Naše procene se baziraju na međunarodnim ugovorima.\nDa bi vaša inostrana diploma bila procenjena, koristite našu online uslugu, dostupnu na engleskom i na švedskom jeziku.\nTakođe pružamo i informacije o stranom školovanju u Švedskoj i o švedskom obrazovanju u inostranstvu.\nPročitajte više o proceni stranog obrazovanja na našem veb sajtu na engleskom i na švedskom jeziku.\nInternacionalna saradnja i razmena\nRadimo na poboljšanju kvaliteta švedskog obrazovanja pružanjem mogućnosti učestvovanja u međunarodnim razmenama i saradnji. Kroz naše programe, kao što su škole, univerzitet i visoke škole, stručna obrazovanja i obrazovanje odraslih, može se dobiti novčana pomoć za projekte saradnje sa drugim zemljama. Nastavnici, studenti i učenici su primeri grupa koje mogu da učestvuju u razmenama.\nTakođe pružamo i priliku razmene usluga za zaposlene u državnoj službi i pripremamo za rad i praksu u institucijama EU.\nPružamo i informacije o uslovima za rad u regulisanim profesijama u EU.\nSaznajte više o mogućnostima za međunarodne razmene na našem veb sajtu Utbyten.se.\nAko ste student ili budući student, postoje informacije o mogućnostima za studiranje i praksu u inostranstvu na Studera.nu.\nOdržavanje sistema i sistemska podrška\nMi smo zaduženi za upravljanje, razvoj, i odgovorni za rad nekoliko velikih administrativnih IT-sistema koji se koriste u celom obrazovnom sektoru. Najveći je nacionalni prijemni sistem (NyA), koji svake godine obrađuje preko 800.000 prijava za više obrazovanje.\nCiljne grupe i interesenti\nMeđu našim ciljnim grupama i interesentima, mogu se navesti:\nŠvedski univerziteti i visoke škole\nOsobe koje traže informacije o višem obrazovanju u Švedskoj ili žele da se prijave za obrazovanje na fakultetu u Švedskoj.\nLjudi sa inostranim obrazovanjem, koji žele da ono bude procenjeno u Švedskoj.\nPojedinci zainteresovani za rad u institucijama EU.\nOsobe koje žele da polažu prijemni ispit za visoku školu.\nSavetnici za odabir obrazovanja i profesionalnu orijentaciju pri školama i fakultetima.\nOrgani državne uprave u oblasti prosvete i drugi relevantni organi uprave u Švedskoj i inostranstvu (na primer u okviru u EU).\nPredškolske ustanove, škole, visokoškolske ustanove i univerziteti, ustanove stručnog i obrazovanja odraslih, preduzeća, organizacije i druge zainteresovane strane u sektoru obrazovanja koje žele da učestvuju u međunarodnoj saradnji i razmeni različitih vrsta.\nMi smo vladina agencija, što znači da je vlada koja je naš glavni poslodavac. Zadaci Vlade su izloženi u uputstvu o poslovanju organa državne uprave, Vladinoj direktivi o izdvajanju iz proračunskih sredstava i u drugim vladinim odlukama.\nTakođe obavljamo i zadatke za švedske univerzitete i visoke škole, kao i za EU komisiju, Sida i Nordijsko veće ministara (Nordiska ministerrådet).\nTelefon: +46 (0)10-470 03 00\nPonedeljak-četvrtak od 8:30-16:30h, petak od 8:30-16:00.\nCentrala je zatvorena u vreme ručka od 12:00-13:00h.\nE-pošta saradnika u Savetu univerziteta i visokih škola: ime.prezime(at)uhr.se\nE-pošta organa uprave: registrator(at)uhr.se\nSavet univerziteta i visokih škola\nAdresa za posete: Wallingatan 2, Stockholm\nNaša kancelarija u Visbyu:\nAdresa za posete: Artillerigatan 33 A, Visby\nReferentni broj: XXXX*\n*Referentni broj aktuelne kontakt-osobe u UHR\nMatični broj organizacije: 202100-6487


Iz muškog ugla: Kada bi se muškarci ponašali kao žene na Instagramu (FOTO)\nNaslovna | Lifestyle | Život | Iz muškog ugla: Kada bi se muškarci ponašali kao žene na Instagramu (FOTO)\nZanimljiv i prilično zabavan foto-projekat koji će vas nasmejati...\nIspijanje kafe, slika iz lifta, iz ptičjeg ugla zum na vaše cipele, dok čilirate pored laptopa listajući omiljene modne magazine... Već smo apsolvirali koje fotografije postuje većina nas na popularnoj društvenoj mreži.\nTo svakako ne znači da sve cure koje imaju profil na Instagramu šeruju samo selfie ili fotografije sa najboljom prijateljicom, sve sa milion hashtagova i skraćenica poput BFF, ali istina je, ima ih dosta.\nKako da dominirate ove zime na Instagramu.\nSa druge strane, kada zavirite na profile muškaraca, morate da se složite da su momci prevashodno duhoviti, njihove šale često postaju viralni sadržaji koje ljudi dele sa svojim prijateljima sve dok čitav internet ne preplavi neki tip sa zaista dobrom idejom.\nU želji da demonstriraju kako su devojke sklone klišeima, odnosno da često prate isti šablon „ponašanja“ na Instagramu momci su napravili zanimljiv foto-projekat.\n11 najzabavnijih osoba iz sveta mode koje treba da pratite na Instagramu.\nNaime, serija fotografija pod nazivom Basic bitch je stvorena da bi pokazala kako se žene najčešće fotografišu i koje to teme okupiraju njihove Instagram profile. Istina je da čak i ukoliko ste žena, ne možete a da ove radove ne smatrate urnebesno zabavnim.\n3 razloga zašto treba da nastavite sa blogovanjem\nIskusna blogerka nas savetuje i objašnjava zašto ne treba da odustanemo od naše inicijalne ideje - bloga!\nZgodni muškarci + kafa: Instagram profil koji morate da pratite!\nKofein i zgodni momci? Zvuči i više nego primamljivo, zar ne? Prava kombinacija za dobro jutro!


source.ba | Zenički ljekari bore se za život devetogodišnje djevojčice koju je pregazilo vozilo marke Dacia\nZenički ljekari bore se za život devetogodišnjoj djevojčici iz Zavidovića koja je jučer u 17.15 sati teško stradala u nesreći u mjestu Kovači, kada ju je udarilo vozilo marke Dacia, prenosi danas Dnevni Avaz.\nPrema zvaničnim informacijama iz Operativnog centra Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona (MUP ZDK), nesreća se dogodila na regionalnom putu Zavidovići - Banovići.\n- U nesreći su učestvovali automobil Dacia, kojim je upravljao E. M. (54) iz Zavidovića, i pješakinja. Maloljetnica je tom prilikom zadobila teške tjelesne povrede, opasne po život - kaže za Avaz dežurni službenik u Operativnom centru.\nKako saznaje Avaz, djevojčica je zadobila teške i životno ugrožavajuće povrede glave i stomaka, zbog čega je hitno prevezena u Kantonalnu bolnicu Zenica.\nZenički ljekari odmah su je operisali, a njeno stanje je i dalje kritično.


Kazna za dousnika | Institute for War and Peace Reporting\nKazna za dousnika\nMilan Lukic dostavljao Hagu informacije o Karadzicu, a cenu toga - kako izgleda - platio njegov brat.\nJedan od komandanata srpskih snaga tokom rata u Bosni, snabdevao je Tribunal u Hagu informacijama o optuzenom ratnom zlocincu Radovanu Karadzicu, sto ga je ucinilo metom policije RS. U pokusaju da ga ucutka, policija je ubila njegovog brata, kazu obavestajni izvori.\nMilan Lukic – optuzen od strane suda u Hagu – nije se nalazio u kuci u blizini Visegrada 18. aprila, kada je policija izvrsila prepad. Njegov brat Novica, koji nikad nije bio sumnjicen za ucesce u ratnim zlocinima, bio je u kuci i ubijen je po kratkom postupku, naocigled supruge.\nMediji sirom sveta poklonili su tada veliku paznju ovom dogadjaju, s obzirom da je to bilo prvi put da su vlasti RS preduzele akciju protiv neke osobe koja je trazena od strane Haga.\nCak je Visoki predstavnik u Bosni i Hercegovini lord Pedi Esdaun u prvi mah pozdravio ovaj pokusaj. On je 20. aprila opisao ovu policijsku akciju kao “do sada najozbiljniji pokusaj vlasti RS da privedu osobe optuzene od strane Haskog tribunala, te da na taj nacin osiguraju da ce RS izvrsiti svoje medjunarodne i domace pravne obaveze”.\nIpak, istrazivanje koje je sproveo IWPR daje sasvim drugaciju sliku.\nIzvor iz vrha policije RS rekao je IWPR-u da je na dan ubistva Milan Lukic (36) - koji medju srpskim nacionalistima u Bosni jos vazi za heroja - planirao da se sastane sa tajnim agentom Haskog tribunala kako bi mu predao dokumenta sa detaljnim informacijama o razgranatom poslu sa narkoticima u koji je umesana policija RS, a od koje je Karadziceva podzemna mreza imala koristi.\nTribunal je odbio da potvrdi informaciju da je Milan Lukic dogovorio sastanak za taj dan, ali je IWPR timu potvrdjeno da je Lukic sa njima bio u stalnom kontaktu.\nZvanicnik Tribunala bio je sokiran informacijom da je izvor iz policije RS dao IWPR-u tacno tajno ime tajnog agenta koji je saradjivao sa Lukicem. Ova cinjenica daje tezinu nasem izvoru i pokrece osetljivo pitanje internog bezbednosnog sistema Tribunala.\nKada je IWPR upitao specijalnog politickog savetnika tuzioca Jean-Daniel Ruch-a da li su zvanicnici Tribunala i policije RS bili u kontaktu pre nego sto je izvrsen pretres, on je odgovorio: “Niti smo odobrili, niti smo unapred bili obavesteni o ovoj operaciji. Saznali smo za nju tek narednog dana”.\nRAZLAZ SA KARADZICEM\nMnogi od prezivelih u istocnoj Bosni devedesetih veruju da je Milan Lukic umesan u vise ubistava od bilo kog drugog optuzenika, sa izuzetkom Karadzica i njegovog najviseg vojnog komandanta Ratka Mladica.\nLukic je optuzen 1998. godine za zlocine protiv covecnosti i krsenje zakona i obicaja rata. Po navodima haske optuznice, od sredine aprila 1992. godine do oktobra 1994. Lukic i ljudi iz njegove paravojne jedinice “Beli orlovi” pocinili su desetine, ako ne i stotine, krivicnih dela u opstini Visegrad, ukljucujuci ubistva, mucenja, prebijanja, pljacke i unistavanje imovine.\nU septembru 2003. god. sud u Srbiji osudio je Lukica u odsustvu na 20 godina zatvora za ubistvo 16 bosanskih Muslimana 1993. godine, koji su oteti iz autobusa na srpsko-bosanskj granici.\nUprkos ovome, IWPR saznaje da se Lukic kretao slobodno izmedju Srbije i Bosne, kontrolisuci svoje poslove. Kako tvrdi izvor u Hagu, Lukic je bio vlasnik ili kontrolisao “pola kafica u Visegradu”. Koristeci porozne istocne granice Bosne, Lukic je provodio vreme ili u Visegradu, ili u srpskom gradu Obrenovcu.\nLukic je bio u idealnoj poziciji da obelodani Karadziceve poslove i, mozda, cak i njegovo prebivaliste, posto je bio deo mreze koju cine biznismeni, politicari i clanovi bezbednosnih snaga koji cuvaju i obezbedjuju bivseg bosansko srpskog predsednika.\nDva nezavisna izvora, jedan iz RS, a drugi iz federacijskih obvestajnih krugova, potvrdili su za IWPR da je Lukic bio deo Karadziceve poslovne mreze sve do januara ove godine, zaduzen za unosan posao trgovine i proizvodnje narkoticima, koji su svercovani u Bosnu preko Srbije i obrnuto.\n“Novac od krijumcarenja droge bio je znacajan za obezbedjivanje Karadzicevog opstanka u bekstvu, a Lukicu je predstavljao stalan prihod”, rekao je izvor iz obavestajne sluzbe bosanske vlade koji je trazio da ostane anoniman.\nU intervjuima sa haskim zvanicnicima IWPR je dobio potvrdu da je Milan Lukic u kontaktu sa Tribunalom vec nekoliko godina.\n“Prosle godine on je navodno hteo da se preda. Organizovana je operacija kojom bi se ovo omogucilo”, kaze jedan zvanicnik Tribunala. “Ali, nije se pojavio”.\nLukicevi kontakti sa Haskim sudom bivali su sve intenzivniji kako se njegov odnos sa Karadzicem pogorsavao.\nPrelomni trenutak desio se u januaru ove godine. Prema tvrdnjama izvora iz RS policije, Lukic se sukobio za clanovima ‘Preventive’, Karadzicevog naoruzanog obezbedjenja. Konflikt je kulminirao razmenom vatre izmedju Lukica i Karadzicevih telohranitelja.\nKonflikt je navodno izbio oko isporuke narkotika i Lukicevog udela u profitu.\nIsti obavestajni izvor priseca se da se Lukic “sastajao sa Karadzicevim telohraniteljima na srpsko-bosanskoj granici, sto vise nije slucaj”.\nNajmanje dva nezavisna izvora tvrde da je Lukic ranjen u ovom obracunu.\nSukob sa ‘Preventivom’ ucinio je da se Lukic vise ne oseca bezbedno u Visegradu, na svom terenu.\nDa bi stvari bile jos komplikovanije, on se vise ne oseca bezbedno ni u Beogradu. U martu ove godine novoizabrana Vlada Srbije smenila je sa mesta zamenika ministra policije njegovog rodjaka i zastitnika generala Sretena Lukica, takodje optuzenog od strane Tribunala.\nIWPR saznaje da je u matru ove godine Lukic dostavio informaciju Tribunalu da se Karadzic krije u selu Zaovine, na granici izmedju Srbije i Bosne, blizu Visegrada. “Dobili smo adresu. Vlasnik te kuce ima veze sa porodicom Lukic”, kaze zvanicnik suda u Hagu. “Selo Zaovine je godinama korisceno kao mesto sastajalista za kriminalce”. (vidi: IWPR izvestaj o prepadu na Karadzica: Ni blizu cilja)\nIzvor IWPR-a iz policije RS kaze da je policijski prepad na kucu porodice Lukic od 18. aprila zapravo organizovan u laznom uverenju da je Milan Lukic nameravao da se upravo tu sastane sa haskim agentom i da mu preda dokumente koji ukazuju na umesanost policije RS u nezakonit izvoz anhidrida sircetne kiseline, hemijske supstance koja je jedan od neophodnih sastojaka u proizvodnji heroina.\n“Policija RS prisluskivala je telefonski razgovor izmedju Lukica i lokalnog haskog agenta tokom koga su se oni dovogorili da se nadju ‘kod Milana’”, rekao je izvor iz bosansko-srpske policije.\nPolicija RS je pretpostavila da poruka ‘kod Milana’ zapravo znaci u kuci Lukicevih roditelja u visegradskom predgradju Garca, mada je sastanak zapravo trebao da bude odrzan na sasvim drugom mestu, u malom crnogorskom gradicu Pluzine.\nCini se, dakle, da je pretres organizovan kako bi se Lukic presreo i kako bi se sprecio njegov sastanak sa predstavnikom iz Haga.\nPUCAJ DA UBIJES\nZvanicno naredjenje za napad na kucu u Garci doslo je iz Okruznog suda iz srpskog dela Sarajeva. Glasilo je da akcija ima za cilj da se stane na put “krijumcarenju narkotika, organizovanom kriminalu, nelegalnim prelascima granice, kao i da je usmerena na hapsenje optuzenih za ratne zlocine.”\nPolicajci koji su ucestvovali u prepadu na kucu porodice Lukic clanovi su specijalne policije srpskog entiteta i ne poticu iz tog mesta, vec is Banja Luke, Srpskog Sarajeva i Bijeljine. Ni policija Visegrada ni medjunarodne vlasti nisi bile obavestene o pretresu.\nZvanicno saopstenje policije izdato nakon prepada glasilo je da je policija RS imala nameru da “uhapsi ratne zlocince” i da je za vreme akcije ubijen Novica Lukic koji je “pruzao otpor”. Portparol policije potvrdio je da je Milan Lukic bio jedan od ljudi koje su nameravali da zarobe.\nIpak, IWPR novinar cuo je u kuci porodice Lukic izjave ocevidaca, clanova porodice, koji ukazuju na to da je policija izvrsila napad na kucu sa ciljem da puca i ubije, te da nije ni pokusavala da uhapsi ili zivu isporuci bilo koju osobu.\nPrizemlje dvospratnice koja pripada porodici Lukic koriste Milanovi i Novicini roditelji koji tog dana nisu bili tu. Novica je sa porodicom ziveo na prvom spratu koji ima zasebna ulazna vrata.\nNovicina supruga Ruzica izjavila je za IWPR da ih je u sedam ujutru probudio zvuk razbijanja vrata.\nOna insistira da je nemoguce da je policija mogla misliti da je bilo ko u kuci bio u poziciji da pruzi otpor, kako se navodi u policijskom izvestaju.\n“Novica je ustao iz kreveta, jos uvek u pidzami, napravio je dva koraka od kreveta ka vratima od spavace sobe, otvorio je vrata i istog momenta na njega je pucano iz pravca ulaznih vrata”, izjavila je Ruzica.\nRuzica je dalje rekla da je njenom suprugu prvo pucano u noge, ali i da je, kad se on srucio, policija htela da bude sigurna da ne bude uhvacen ziv. “Ispalili su jos nekoliko metaka u njegove grudi. Nije ispustio ni glasa. Nije bilo rasprave. Nije bilo reci”, rekla je Novicina supruga.\nMedicinski izvestaj potvrdio je da je Novici prvo pucano u noge. Novinarka IWPR-a takodje je primetila da su jedine rupe od metaka vidljive na podu u hodniku. Ovo ukazuje na to da nije bilo razmene vatre i da je Novica ubijen dok je lezao na podu, kako tvrdi i njegova supruga.\n“Nekoliko policajaca sa maskama na licima naredilo mi je da legnem na pod s licem okrenutim ka dole. Zatim su umotali Novicu u cebe i odvukli ga niz stepenice”, rekla je Ruzica. Ambulantna kola odvezla su Novicino telo u bolnicu.\nOvaj fatalni napad veoma se razlikuje od sasvim drugacijeg prepada, izvrsenog istog dana.\nDrazan Perendija, predsednik lokalnog udruzenja srpskih veterana bosanskog rata izjavio je za IWPR da je kuca rodjaka Milana Lukica, Sredoja, takodje pretresena tog istog 18. aprila. Sredoje je optuzen za iste ratne zlocine za koje se tereti i njegov rodjak.\n“Kuca je pretresena, policajci nisu nosili maske i niko nije povredjen”, rekao je on.\nPozvan 22. aprila da pred Skupstinom RS podnese izvestaj o napadu, nacelnik policije RS, Radomir Njegus rekao je poslanicima da je bilo nekoliko “ozbiljnih neuspeha.” Napomenuo je da Novica Lukic donekle fizicki podseca na Milana.\nVlasti RS suspendovale su dva pripadnika specijalne policije za koje se veruje da su ubili Novicu i koji u pritvoru iscekuju pocetak istrage.\nIzvori u Hagu insistiraju da ne poseduju nikakva dokumenta o trgovini drogom u koju su umesani Karadzic i Lukic.\n“Mi nemamo sredstva koja bi nam omogucila da pratimo trgovinu drogom u Bosni. Mi imamo samo dve osobe u odeljenju za pronalazenje ljudi; imamo pune ruke posla pokusavajuci da lociramo preostale optuzene ratne zlocince’, izjavio je jedan od izvora.\nIpak, druge bosanske organizacije za sprovodjenje zakona prate i ulaze u trag poslovima sa narkoticima.\nPo naredbi Jonathan-a Ratel-a, jednog od medjunarodnih tuzilaca u Bosni, policija RS izvrsila je jos 6. januara pretres fabrike “Terpentin” u Visegradu. Tom prilikom je pronadjeno 22,8 tona anhidrida sircetne kiseline. Pretresu je prethodila dojava holandskih vlasti da su velike kolicine hemikalija koje se koriste u proizvodnji heroina prebacene iz Holandije u Bosnu.\nKada se IWPR obratio Ministarstvu unutrasnjih poslova RS sa pitanjima vezanim za policijsku akciju u kojoj je Novica izgubio zivot, ali i za slucaj sa narkoticima, portparol Zoran Glusac odbio je da da bilo kakvu informaciju. “Ministarstvo unutrasnjih poslova RS je reklo sve sto je imalo da kaze”, izjavio je Glusac. “Trenutno sprovodimo istragu [vezano za pretres od 18. aprila] i dok se ona ne okonca mi necemo izneti ni jednu novu informaciju.”\nBez obzira na to sta ce istraga konacno utvrditi, ubistvo ce imati zastrasujuci uticaj na nekolicinu ljudi u RS koji su mozda bili spremni da saradjuju sa sudom u Hagu.\nOvoga su svesni haski istrazitelji sa kojima je IWPR razgovarao. Ono oko cega se najvise brinu je njihov agent cije je tajno ime znao clan policije RS.\nPitali su nas isto pitanje koje postavljaju sebi mnogi u Bosni: “Sta mislite da ce Milan Lukic sada uciniti?" Nisu izgubili nadu da ce se Lukic mozda sada predati, ako ni zbog cega drugog, a ono da bi ostao ziv.\nOva poslednja akcija svakako ce ga drzati podalje od Visegrada za duze vreme. Kako izvor iz policije RS kaze, “poruka je sada upucena: ako dopadne u ruke lokalnoj policiji, on ce prvo biti ubijen, a zatim predat Hagu.”\nNerma Jelacic je direktor IWPR-a za Bosnu i Hercegovinu. Tanja Matic je clan istrazivackog tima IWPR u Beogradu i trener IWPR novinarskog kursa u Pristini. Hugh Griffiths je koordinator istrazivackih projekata za IWPR.


"Samsung" da plati "Eplu" milijardu dolara\n"Samsung" da plati "Eplu" milijardu dolara анализ сайта Joomla\nKategorija: Vesti\tSAN HOSE - Američka porota odlučila je da je južnokorejska kompanija "Samsung" kopirala inovativnu tehnologiju koju je američki "Epl" koristio za svoje revolucionarne uređaje "Ajfon" i "Ajped" i da mora da plati miljardu dolara odštete. "Epl" je ovom odlukom uspeo da pobedi u sudskom sporu koji traje godinu dana, ali se očekuje ulaganje žalbe, javio je sinoć AP. Ovakva presuda mogla bi da dovede do potpune zabrane prodaje glavnih "Samsungovih" proizvoda i verovatno će pojačati dominaciju "Epla" na sve većem tržištu mobilnih kompijutera. Porota je odlučivala skoro tri dana o presudi za sedam tužbi za kršenje patentnih prava koje je podneo "Epl" i pet tužbi koje je podneo "Samsung". "Epl" i "Samsung", dve rivalske kompanije koje prodaju više od polovine "smartfonova" i "tableta" u svetu, ukrstile su ove godine koplja u sudovima u nekoliko zemalja, a ranije juče sud u Seulu je presudio da su obe strane odgovorne za kršenje patentnih prava. Međutim, proces u SAD, najvećem i najuticajnijem tehnološkom tržištu, smatra se najvažnijim.\tKomentari 0\nUdarna ves na svim sredstvima informisanja, komentara beskonacno da smasung .. appel. Kursumlija opstinu ciste bivsi clanovi tra ..la ..tru.lu.lu.... . Za to vreme naoruzani albanci s Kosova seku sumu i istoj opstini. Ugrozeni ljudi ugrozene sume policija spavaSredstva informisanja u kupacim gacicama,. vruce je.Gde sad po ovakvom vremenu da seku sume. Ne brinemo ako ih Albanci ne poseku izgorece


AKCIJA ZA LJUDSKA PRAVA: Protest zbog smanjivanja starosne granice za odlazak u penziju – Portal Luca\nAkcija za ljudska prava (HRA) protestuje zbog, kako kažu, usvajanja “na mala vrata”, bez neophodne javne rasprave, izmjena i dopuna Zakona o radu kojima je smanjena starosna granica za obavezan odlazak u penziju sa 67 na 66 godina.\nIstiču da su ovakve izmjene zahtijevale prethodni ekonomski proračun uticaja na budžet, usklađivanje u Socijalnom savjetu i procjenu saglasnosti s Ustavom Crne Gore, što je sve izostalo.\n„Ako je cilj bio da se, po svaku cijenu, penzioniše Glavni specijalni tužilac Milivoje Katnić, radi se i o neprihvatljivom cilju s aspekta demokratije i vladavine prava, kao što je to već objasnila Venecijanska komisija“, navode iz HRA.\nPodsjećaju da je, usvojenim amandmanom koji su na Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu nedavno podnijeli poslanici Demokratskog fronta Milan Knežević i Maja Vukićević, predviđeno smanjivanje granice za prestanak radnog odnosa po sili zakona sa 67 na 66 godina, i dodatno za određeni broj godina ako je zaposleni radio na radnim mjestima sa beneficiranim radnim stažom.\n„U kratkom obrazloženju amandmana je navedeno da je izmjena neophodna da bi se izvršilo ,,usklađivanje Zakona o radu sa Zakonom o penzijskom i invalidskom osiguranju jer se norma za odlazak u penziju u pogledu navršenih godina života razlikuje u pomenutim zakonima’’, navode u saopštenju.\n„Ranije je ZoR propisivao da zaposlenom radni odnos po sili zakona prestaje sa navršenih 67 godina starosti, dok je ZPIO omogućavao da muškarac ode u penziju i ranije, sa 66 godina starosti i najmanje 15 godina staža, odnosno žena sa 64 godine starosti i 15 godina staža. Do tog rješenja se došlo posle dugih konsultacija socijalnih partnera, tj. Vlade, reprezentativnih udruženja poslodavaca i sindikata“, navode iz HRA.\nSada su, kako kažu, na osnovu iznenadnog amandmana ZoR, koji je usvojila vladajuća većina, svi muškarci i žene obavezani da odu u starosnu penziju sa navršenih 66 godina.\n„Jasno je da se ovdje ne radi o potrebi ujednačavanja propisa, već o veoma ozbiljnoj izmjeni zakona koja će poremetiti živote znatnom broju ljudi, koji sada radni vijek moraju da okončaju godinu dana ranije, što znači da će morati da plate zamijene penzijom koja u prosjeku čini polovinu plate. Ova promjena će neminovno opteretiti državni penzioni fond, mada u neidentifikovanom iznosu, jer ekonomski proračun posljedice ovakve izmjene zakona nije objavljen. To su sve razlozi zbog kojih se u demokratskim državama ovako ozbiljne izmjene zakona ne usvajaju na prečac, bez procjene troškova i javne rasprave“, poručuju u saopštenju.\n„Podsjećamo da su poslanici vladajuće većine na jednako netransparentan način krenuli u izmjene zakona koji uređuju državno tužilaštvo. Iako je proces učinjen transparentnijim posle protesta domaće javnosti i međunarodnih organizacija, neprimjereno je zaobiđen proces pripreme zakona i javne rasprave od najmanje 20 dana koji se morao održati da je predlagač propisa bila Vlada. U odnosu na predlog da se putem izmjene zakona smijeni Glavni specijalni tužilac, Venecijanska komisija je izrazila zabrinutost zbog takve “zloupotrebe zakonodavnih ovlašćenja” i objasnila da je takvo ponašanje “suprotno prirodi zakonodavne djelatnosti, koja definiše opšta pravila ponašanja, a ne preduzimanje izvršnih radnji u odnosu na određene pojedince ili situacije”. Posljednju odluku vladajuće većine, da se veliki broj ljudi bez opravdanog razloga otjera u penziju samo da bi joj se približio i Glavni specijalni tužilac, smatramo izrazito neodgovornim potezom na štetu građana i vladavine prava u Crnoj Gori“, saopštili su iz HRA.\nPovezane teme:Akcija za ljudska pravaHRA\nHRA: Obezbijediti trajno zapošljavanje asistenata u nastavi


Odnosi i partnerstvo Sjedinjenih Država i Kosova su jaki, ali je važno da se ne misli da će ti odnosi Vašingtona i Prištine trajati zauvek, poručio je američki ambasador na Kosovu, Philip Kosnett.\nNa virtualenoj konferenciji za novinare Kosnett je kazao da je „normalno da će naši odnosi evoluirati“ i da se od Kosova u budućnosti treba očekivati da će postati ekonomski nezavisno, i manje zavisno od američke pomoći, dijaspore ili međunarodne pomoći uopšte.\nKako je dodao, SAD su pomogle Kosovu da se ekonomski osamostali i bude sigurnije mesto, ali je dodao da je to sada na „narodu i političkim liderima Kosova“.\nKako je dodao, administracija američkog predsednika Donalda Trampa bila je posvećenija i uradila je mnogo više od bilo koje druge administracije u poslednjih 20 godina na poboljšanju situacije na Kosovu i na Zapadnom Balkanu.\n„Nalazimo se u trenutku kada su američka vlada i naši prijatelji u EU zaista fokusirani na Zapadni Balkan, na postizanje napretka. Mogu vam reći da u SAD-u postoji podrška obe partije tome, ali ne mogu da vam obećam da će aktuelna energija i posvećenost trajati zauvek. Važno je da se iskoristi ovaj trenutak“, kazao je Kosneti.\nOn je dodao da eventualna promena američke administracije nakon izbora 3. novembra ne bi trebala da promeni išta što se ekonomske normalizacije odnosa između Kosova i Srbije tiče, budući da za „nezavisnost Kosova, razvoj i regionalnu stabilnost postoji podrška obe američke partije“.\nGovoreći o dijalogu Kosova i Srbije, Kosnett je rekao da SAD ne misli da je održiv mir i ekonomski razvoj u regionu moguć ako se ekonomska i politička pitanja odvojeno tretiraju.\n„Mi podržavamo ovaj proces (dijalog u Briselu op.a.) i verujem da je važno da se on paralelno nastavi sa inicijativom koju je preuzela moja vlada – fokus na ekonomskim pitanjima koji bi poboljšali život građana Kosova i Srbije“, kazao je Kosnet.\nUpitan da li bi o formiranju Zajednice opština sa srpskom većinom trebalo ponovo da se diskutuje u Briselu između Kosova i Srbije, Kosnett je rekao da to pitanje pripada EU, gde evropski partneri, Kosovo i Srbija vode proces.\n„Neću da se upuštam u komentare o specifičnim pitanjima o kojima se diskutuje u procesu kojeg predvodi EU“, dodao je američki ambasador.\nŠto se jednogodišnjeg moratorijuma tiče po pitanju članstva Kosova u međunarodne organizacije i kampanje za povlačenje priznanja nezavisnosti Kosova od strane Srbije, a što je deo vašingtonskog sporazuma, Kosnett je rekao da je razlog tome bio da se šansa pruži ekonomskim inicijativama.\n„Znamo da je potrebno vreme da se primete rezultati oko onoga oko čega su se strane u Vašingtonu složile. Ne možemo očekivati autoputeve i železnice preko noći. Strane su se složile da je bolje da se oslobode političkog pritiska, političke traume, da udahnu od procesa ispunjeni tenzijama, i da se u periodu od godinu dana fokusiramo na ekonomska pitanja."\nGovoreći o očekivanjima naglasio je da su ubeđeni da "ukoliko dve vlade, Kosova i Srbije, ozbiljno pristupe svojim obećanjima, biće velikog napretka u tom periodu“.


Republika / OVO ĆE VAM SVAKODNEVNO KORISTITI: Evo kako Windows 10 može da vam promeni život\nutorak, 14. 8. 2018.| 01:30\nSvima nam dobro dođe podsetnik za zadatke koje treba da obavimo tokom dana, a tu vam od velike pomoći može biti Windows 10 koji automatski šalje podsetnike e-poštom. Postoji niz aplikacija koje možete da upotrebite kako bi vas Windows 10 podsećao na sastanke, rođendane i druge važne godišnjice, kao i sve ostalo što vam je važno. Međutim, verovatno nema bolje od digitalnog pomoćnika Cortane. Evo kako to funkcioniše.\nAko niste isključili Cortanu, opcija Suggested Task bi trebalo da bude aktivna već na početnim podešavanjima. Ako jeste, proverite da li ste Cortani omogućili pristup vašim komunikacionim informacijama. To možete da uradite ako otvorite Settings, pa Cortana i zatim Permissions & History. Kliknite na Manage the information Cortana can access from this device i proverite da li je uključena opcija Contacts, email, calendar & communication history.\nProverite da li je uključena i opcija Suggested tasks.\nNa taskbaru pokrenite Cortanu, pa kliknite na sličicu Notebook na levoj strani. Prebacite se na tab Manage skills, skrolujte do Suggested tasks da li su uključeni (klizni prekidač i kućica).\nPotom treba da povežete sa Cortanom servise e-pošte koju želite da koristite.\nOtvorite opet Notebook pa Manage skills. Kliknite na Connected services. Odaberite Office 365, Outlook.com, Gmail ili Knowmail, u zavisnosti od toga koju poštu korisite. Pratite uputstva kako biste povezali svoj korisnički nalog.\nKad završite Suggested Task biće spremni za korišćenje i Cortana može da vas podseća na obaveze i zadatke, piše Make Use Of.\nStigao je AMD-ov 32-jezgarni Ryzen Threadripper 2990WX\nPOPULARNA STONA IGRA GLOOMHAVEN DOBIJA VIDEO-IGRU!\nDA LI JE WINDOWS 10 KONAČNO PRESTIGAO "SEDMICU"?\nWindows Windows 10 Windows 10 Fall Creators Update Kompjuter Hi tech Hi-tech Tehnologija Računar Internet\nSharshooter14. avgust 2018. u 12:06\n... podesite parametre u registriju kao i ponovno formatirajte disk, pa posle svih ovih jednostavnih ??? podesavanja lepo instalirate wunderlist aplikaciju na svom telefonu i zaboravite na kompjuter :-)\nWindows 10 ažuriranje korisnicima "poklanja" 7GB prostora\n(VIDEO) Sigurnosni sistem Windows-a PREVAREN POMOĆU FOTOGRAFIJE!\nMicrosoft smanjuje ažuriranja za Windows 10\n- nedelja, 7. 6. 2020. u 02:11 0\nOve sezone u trendu je frizura koja pristaje i damama sa dužom, ali i onima sa kraćom kosom.\n- nedelja, 7. 6. 2020. u 01:49 0\nSvako od nas ima neke najpoželjnije osobine potencijalnog partnera koje bi ga odmah privukle. Postoje horoskopski znakovi koji u ljubavi...\n- nedelja, 7. 6. 2020. u 01:18 0\nPrvi utisak je veoma bitan, hteli vi to da priznate ili ne, pogotovu kada idete s nekim na sastanak.\n- nedelja, 7. 6. 2020. u 00:47 0\nTvorac ove dijete je dr Valter Kempner, a kreirana je davne 1939. godine.\nPolovni Enzo Ferrari ograničene serije prodat je za rekordnu svotu novca na jednoj onlajn aukciji.\nDosadio vam je uobičajeni doručak koji se uglavnom sastoji iz parčeta hleba, jaja, nekog namaza i...


Srbi u „kandžama“ sekti: Ovo su najopasnije? | OD KNJIGE DO DUŠE\n← Е, ту је квака – 11. конкурс за најбољу кратку причу из области научне и епске фантастике на тeму\nLuisa Valensuela, živa legenda argentinske književnosti: Moćnici se i dalje boje intelektualca →\nSrbi u „kandžama“ sekti: Ovo su najopasnije?\nSatanina crkva, O.T.O, Crna ruža, Satanini vitezovi, Vatra pakla, samo su deo ozloglašenih sektaških organizacija koje deluju u Srbiji, upozorili su za MONDO sektolozi. U našoj zemlji ima čak više desetina hiljada sektaša, koji su članovi sekti koje imaju totalitarne i destruktivne ciljeve. Mnoge od njih kriju se pod maskom raznih organizacija, upozorava srpski sektolog Slađan Mijaljević.\nRed vukodlaka i Vatra pakla „love duše“ po Srbiji?\n„Opasne sekte su i one koje vam zabranjuju da primite transfuziju krvi u bilo kom obliku, pa i po cenu da izgubite život! One organizacije koje vas navode da se odreknete svoje porodice i svojih prijatelja, a da isključivo samo njih imate za prijatelje i pomno ih slušate. One koje vam neskriveno nude tehnike i metode drugih religija, a pri tome apsolutno niti su stručni niti su ovlašćeni za tako nešto“, kaže stručnjak.\nSATANISTIČKE SEKTE – KULT SATANE\nSatanističke sekte odavno deluju kod nas i na našu nesreću vrlo su prisutne, kaže Mijaljević koji je u prvi plan izdvojio Sataninu crkvu, O.T.O, Crnu ružu, Satanine vitezove, Vrata pakla, Vatru pakla i razne veštičije organizacije koje prihvataju direktno satanizam…\n„Crna ruža jeste najrasprostranjenija i ima više podružnica u svim većim gradovima po Srbiji, ali koliko tačno članova ima to niko sa sigurnošću ne može da utvrdi iz nekoliko razloga. Broj članova se drži u strogoj tajnosti, velika je fluktacija članstva, ne postoji ni služba ni zvaničan registar da bi neko ustanovio broj članstva…“, kaže Mijaljević.\nZapad traži da Srbija prizna sekte!?\nČlanovi satanističkih sekti uglavnom su u crnoj odeći, skloni samodestrukciji, i privrženi kultu Satane.\nO.T.O – Ordo Templi Orientis (Red istočnog hrama) jedna je od satanističkih sekti koja članove ima i u Srbiji.\nIako se na sajtu O.T.O u Srbiji ne navodi da prinose životinjske žrtve, dešavalo se da se „pričešćuju“ za oltarom i to uzimanjem kolača pomešanim sa svežom krlvlju mačaka, pasa, zečeva, petlova i drugih životinja.\nOva sekta je zasnovana na učenju Alistera Kroulija, engleskog okultiste, koji je O.T.O proglasio „Misionarskom organizacijom Novog Eona“, odnosno misionarima novog doba.\nPosebno mesto među satanistima, kako u svetu, tako i u Srbiji zauzima – Satanina crkva – prva zvanična satasnistička crkva u svetu.\nČlanovi ove sekte slave Satanu, a orgije i bludničenje su svakodnevni deo njihovih rituala. Osnivač Satanine crkve Šandor La Vej, Amerikanac mađarskog porekla, od svoje kuće je napravio satanistički hram (crni zidovi, oltari, pentragami na podu, crne sveće…)\nISTOČNJAČKE SEKTE, JOGA I MEDITACIJA\nU našoj državi na nesreću ima i istočnjačkih verskih sekti, koje imaju i priličan broj masaka organizacija, upozorava Mijaljević.\nPrisutni su: (TM) Transcedentalna meditacija, Ošo šri Radžniš-Put belih oblaka, Čin Moj, Munova unifikaciona crkva, Sai Baba, Hare Krišna, kao i bezbrojne škole Joge i meditacije…\nOve sekte u našoj zemlji imaju po više hiljada sledbenika i mogu biti izuzetno opasne.\nOzloglašena Munova sekta vodi se učenjem da na svakih 2.000 godina Bog šalje novog mesiju na Zemlju. To su bili Adam, Avram, Mojsije, Hrist, a sada je to Sun Mjung Mun – osnivač Unifikacione crkve.\nZoran Luković, inspektor u penziji, naveo je u svojoj knjizi „Verske sekte“ da se u Munovoj sekti non-stop radi. „Ustaje se ujutro u četiri i uz oskudnu ishranu radi se do iznemoglosti, najčešže prodajući razne predmete na ulici, a zarađeni novac daje se crkvki. Sebi se ostavlja nužni deo… Jedina satisfakcija je obećano spasenje kroz činjenicu da se deca najvećeg mesije“.\nUnifikaciona Munova crkva je u štampi u Srbiji oglašavala razne kurseve stranih jezika pod povoljnim uslovima.\nU njihovoj organizaciji su i masovna venčanja. Po dogmi Unifikacione crkve, kako je naveo Luković, bračni drugovi sreću se prvi put na dan venčanja. Kandidat za venčanje dužan je da sedam godina najpre živi u celibatu, od toga tri godine radi kao „sakupljač novca“, onda mu se kompjuterski određuje bračni drug, a mesija ima ekskluzivno pravo na izbor.\nU Srbiji ima dosta i Sai Babinih sledbenika. Istočnjačka sekta prisutna je u Srbiji još od početka devedesetih kada je u Beogradu otvoren Sai Babin centar. Prema verovanju ovih sektaša, Sai Baba je „živi Bog“. Sledbenici veruju da je on reinkarnacija Boga Višnua.\nSeanse ove sekte održavaju se uglavnom u stanovima, a u Beogradu posebno pažnju im privlači ušće Save u Dunav.\nSai Babine pristalice, u Srbiji, ali u svetu, okrenuti su ekologiji, tako da među njihovim pristalicama ima aktivista u ekoloških strankama i „Zelenima“.\nDRŽAVA DIGLA RUKE!?\nNaš sagovornik, iskusni sektolog koji je pomogao brojnim porodicama čiji su članovi bili vrbovani, kritikovao je državu zbog nemara kada je reč o sektama.\nSpecifična hrišćanska definicija sekte je “religijska grupa koja poriče jednu ili više osnovnih biblijskih istina”. Jednostavnije rečeno, sekta je grupa koja uči nešto što će prouzrokovati da se neko ne spasi, ako u to veruje. Za razliku od religije, sekta je grupa koja tvrdi da je religijska, ali koja poriče osnovne istine te religije. U početku sekta je bila neutralan pojam za jednu manjinsku grupu koja bi dolazila u konflikt s većinom. U tom smislu i rano hrišćanstvo može da se razume kao sekta unutar judaizma. U srednjem veku, pod pojmom sekte opisivane su jeretičke grupe koje su se odvajale od crkve, dok u moderno doba pod sektama se podrazumevaju zatvorene verske grupe, odnosno kultovi. Dva najuobičajenija učenja sekti su da Isus nije Bog i da se spasenje ne postiže samo verom, a dva najpoznatija primera sekti su Jehovini svedoci i Mormoni. Obe grupe za sebe tvrde da su hrišćanske, ali obe poriču božanstvo Hristovo i spasenje po veri.\n„U proteklih 30 godina poslednjih pet su najteže! Kancelarija za verska pitanja (ukinuto ministarstvo Vera) priznala je desetak verskih organizacija sektnog tipa za zvanične ‘registrovane’ verske organizacije. To su pretežno pseudohrišćanske organizacije sa veoma zvučnim nazivima, a koje u svojim učenjima imaju veoma diskutabilne tehnike i zahteve u ponašanju koje mogu, i to čine, narušiti zdravlje, razbiti porodicu, svoga člana izopštiti kako iz porodice i komšiluka, familije tako i iz škole, fakulteta ili sa radnog mesta…“, naveo je Mijaljević.\nOn ističe da država mora znatno više pažnje da posveti problemu sekti koje haraju u Srbiji.\nKAKO SE ZAŠTITITI OD SEKTI?\nPrepoznavanje nekog zavrbovanog člana sekte nije lako, ali uzimajući u obzir da su članovi porodice u stalnom i dugotrajnom kotaktu s adeptom (žrtvom), prvi uočavaju promene u ponašanju, promene u ishrani, promene u razmišljanju, uočavaju nove „drugove i drugarice“, objašnjava Mijaljević.\n„Postoji nekoliko nivoa zaštite – preventiva, obrazovanje i represiva. Preventivom se mogu baviti svi, naročito tradicionalne verske zajednice, NVO, ustanove za širenje kulture i umetnosti, škole i neke državne institucije. Obrazovanjem, kroz sve obrazovne institucije. Represijom se mogu baviti samo ovlašćene državne službe: centri za socijalni rad (što apsolutno nije slučaj), zdravstveni centri (što je veoma redak slučaj), policija, tužilaštvo… svi oni su dužni da dostavljaju redovne informacije u svoje analitičke centre gde bi se uobličavali određeni pred zakonski akti i na kraju Skupština i pravosudni sistem koji bi trebalo da donose i sprovode zakone u zaštiti stanovništva“, naveo je sektolog.\nOn kaže da se to odavno radi u mnogim državama u svetu, dok je kod nas na vrlo niskom i tragi-komičnom nivou!\n„U našoj državi ne postoji institucija koja se bavi sektnom viktimologijom. Postoji samo jedno savetovalište pri Srpskoj pravoslavnoj crkvi„, ukazao je Mijaljević.\nPrema njegovim rečima, žrtve sekti su svih starosnih doba, nivoa obrazovanja i imovinskog stanja. Svaka sekta ima svoje ciljne grupe. Što je adept mlađi time može biti samo uspešna ili uspešnija žrtva i ništa više.\nOn kaže da sekta od svakog može da ima korist, kao i da vrlo dobro znaju kako to da iskoriste.\n„Dešavalo se da neki ljudi pa čak i cele porodice tražeći pomoć i rešenje ulaze iz sekte u sektu i prođu kao u najtežim ratovima. Izgube zdravlje, imovinu a po neko i život. Kao da su nastradali u Afričkoj savani: prvo ih napadnu predatori, ubiju i podkidaju najveće komade mesa. Zatim, dođu strvinari koji oglođu skoro sve do koske. Posle njih dođu lešinari koji ostave samo najtvrđe kosti. I na kraju insekti i vrelo sunce, ni trag ne ostane!“, ilustrovao je Mijaljević.\n„Dešavalo se da se guru i žrtva nikada ne vide i ne sretnu licem u lice, a za samo nekoliko meseci žrtva izvrši samoubistvo!“, istakoo je Mijaljević.\nI za kraj naš sagovornik vam poručuje da se informišite o sektama i obrazujete, inače bi u suprotnom sve moglo skupo da vas košta – i da vam eksplodira pravo u lice.\nPosted on 13. maja 2017., in Narodna verovanja, mitovi, običaji i zanati, Zanimljivosti. Bookmark the permalink.\t1 komentar.\nPićuka | 13. maja 2017. u 09:39\nGdine Mijaljević, otiđite jednom u životu na neki kurs yoge da se lično uverite kakva je to demonska sekta. Što se tiče tvrdnje iz definicije sekte da poriču spasenje po veri tu se slažem. Za spasenje nije dovoljna samo vera već i delovanje za života. Metoda oprosta greha u nekim religijama sama po sebi negira osnovne postulate vere. Pazi kako delaš u životu, nema oprosta.\nMnogo starije religije od Hrišćanske su to davno definisale.


Hiljade grudvi na ovoj sibirskoj plaži je izašlo pravo iz bajke - VICE\nHiljade grudvi na ovoj sibirskoj plaži je izašlo pravo iz bajke\nIako za sada izgleda ne postoji naučni naziv za ove grudve, nama se najviše svidelo kada ih je jedan korisnik Reddit-a nazvao "jaja Sneška Belića".\n11 Novembar 2016, 6:00am\nKao nekoga ko obožava prirodne fenomene Sibira, iskreno me je oduševila nedavna priča koja nema veze sa klimatskim promenama, tužnim životinjama, ili smakom sveta.\nProšle nedelje, stanovnici arktičkog sela Njida su prisustvovali retkom prizoru na jednoj od lokalnih plaža. Poput nečega iz bajke, hiljade velikih, sferičnih grudvi je iznenada prekrilo tlo nakon jake oluje. Grudve su imale i do 25 centimetara u prečniku i bile su ravnomerno raspoređene kao da ih je neko namerno tako postavio.\n"Pojavile su se samo na jednom mestu. Kao da ih je neko tu prosuo. Sve su različitih veličina, od teniske do lopte za odbojku", rekla je Ekaterina Čenjik Siberian Times-u.\nZapravo, ono što se desilo ima više veze sa meterologijom nego sa bajkama. Ovakve grudve se formiraju kada nakon snažnog snega nastupi period odmrzavanja i ponovnog smrzavanja. I poput delova stakla koje okean oblikuje, komadi leda su ovaj oblik dobili ritmičnim kretanjem plime i oseke. Na kraju se dobija skoro savršena grudva, ili njih hiljade.\n"Svuda duž obale su se formirali komadi leda, a kada su naišli talasi, razbili su ih u manje delove i počeli da ih kotrljaju po pesku. Delovi leda su počeli da rastu. Tako smo dobili ove grudve različitih veličina", objasnio je stručnjak u Moscow Times-u.\nLokalni mediji navode da je ovo prvi ovakav slučaj u Njidi, ali su ovakve grudve ranije viđene svuda, od Švedske, do Sleeping Bear Dunes nacionalnog rezervata u Mičigenu tokom 2013.\nStručnjaci iz Mičigena su slično objasnili fenomen govoreći da su delovi leda izlomljeni, a da su ih oblikovali talasi.


Direktori internet kompanija: “Društvene mreže nikada deci ne bismo dozvolili” - www.025.rs\nwww.025.rs / DEČIJI KUTAK / Direktori internet kompanija: “Društvene mreže nikada deci ne bismo dozvolili”\nNemam decu, ali imam nećaka kojem sam odredio neke granice. Ima nekih stvari koje neću dozvoliti, a među njima i socijalne mreže.\nTags: aplikacije, deca, društvene mreže, internet\nSa kakvim momcima bi trebalo da budete u vezi pre udaje?\nSprečite gljivičnu infekciju, nekoliko praktičnih rešenja\nArhiva Select Month October 2020 (312) September 2020 (431) August 2020 (499) July 2020 (405) June 2020 (403) May 2020 (481) April 2020 (576) March 2020 (804) February 2020 (436) January 2020 (455) December 2019 (598) November 2019 (671) October 2019 (697) September 2019 (671) August 2019 (600) July 2019 (487) June 2019 (336) May 2019 (367) April 2019 (381) March 2019 (302) February 2019 (221) January 2019 (342) December 2018 (380) November 2018 (500) October 2018 (506) September 2018 (375) August 2018 (309) July 2018 (298) June 2018 (340) May 2018 (616) April 2018 (597) March 2018 (604) February 2018 (468) January 2018 (528) December 2017 (606) November 2017 (620) October 2017 (576) September 2017 (469) August 2017 (418) July 2017 (337) June 2017 (270) May 2017 (437) April 2017 (325) March 2017 (439) February 2017 (380) January 2017 (387) December 2016 (369) November 2016 (164)\nCategories Select Category APATIN (2,711) DRUŠTVO (1,365) EKONOMIJA (224) POLITIKA (275) SPORT (937) DEČIJI KUTAK (1,496) GALERIJA (173) IT (206) KULA (2,559) DRUŠTVO (1,703) EKONOMIJA (495) POLITKA (369) SPORT (165) NASLOVNA (8,840) ODŽACI (2,571) DRUŠTVO (1,548) EKONOMIJA (222) POLITIKA (343) SPORT (630) Promo (39) SLOBODNO VREME (285) SOMBOR (5,699) DRUŠTVO (3,051) EKONOMIJA (889) POLITIKA (674) SPORT (657) SRBIJA (1,343) Svet (117) Video (188) VREMEPLOV (454) ZABAVA (1,739) ZDRAVLJE I LEPOTA (2,294)


Angella KOP 402 - Seoski Turizam\nAngella KOP 402 konaci nalazi se u delu kompleksa Angella delux, u srcu društvenog života turističkog centra. Ovaj apartman u centru Kopaonika je kvadrature 18m² sa jednim ležajem (jedan francuski ležaj za dve osobe). Ovoj smeštaj na Kopaoniku uzdiše lepotom predivnim pogledom. Pogodan za porodicu i četri odrasle osobe. Ovde možete naći mnoštvo butika, kafea, restorana, kao i nekoliko samoposluga… Luksuzno opremljena soba je karakteristika Angella kompleksa. Sadrži mini bar, sto i stolice, WiFi, LED TV-kablovska, kupatilo sa tuš kabinom. Na raspolaganju Vam je sva potrebna posteljina i peškiri. Namenjen je za smeštaj jedne do dve osobe.\nKopaonik smeštaj Angella KOP 402 očekuje svoje goste tokom cele godine. Dobrodošli na Kopaonik. Planinu koja pleni svojom lepotom. Na Kopaoniku možete naći i dodatne sadržaje poput ski instruktor na Kopaoniku kao i rentu skoja na Kopaoniku. Čekamo Vas na Kopu da uživamo zajedno.\nID objave 9591\nZdravo, Zainteresovan sam za [Angella KOP 402]\n24 juna, 2020 716 pregleda


Snežana je biciklom obišla svet i postala nomad: Zarazila se slobodom i magijom puteva, objasnila nam je zašto ljudi misle da je čudak (FOTO) – Portal za sve nacije i sve generacije\nHome / Zanimljivosti / Snežana je biciklom obišla svet i postala nomad: Zarazila se slobodom i magijom puteva, objasnila nam je zašto ljudi misle da je čudak (FOTO)\nadmin Januar 13, 2018\tZanimljivosti Leave a comment 110 Views\n– Od najranije mladosti pa sve do zrelog doba bila sam potpuno nezainteresovana za fizička putovanja. Priznavala sam samo putovanja u sebe, posredstvom lepe knjževnosti, filozofije, psihologije, umetnosti i, uopšte, duhovnosti.\nPsiholozi bi rekli da je moja podsvest već tada znala ono što sam ja otkrila tek sa četrdeset: da žudim i za ovim stvarnim, geografskim putovanjima – ističe ona.\nNa prvo veliko putovanje – koje zapravo još uvek traje – Snežana se otisnula 2011. godine, kada je imala 44 godine. Krenula je biciklom na put oko sveta.\n– Do tada sam posetila samo nekoliko zemalja u okruženju, a cikloturizmom sam počela da se bavim nekih pet godina ranije i najduže ture trajale su mi po nedelju dana. Ali imala sam sreće da je moj tadašnji partner bio iskusan cikloputnik, tako da sam od njega vrlo brzo sve naučila. Osam meseci kasnije, kada smo se razdvojili, već sam bila iskusni putnik na biciklu.\nMoja putanja vodila je od centralne Evrope, od Slovačke, na istok do Japana, na jug do Timora i na sever do Sibira. Vozila sam kroz četrdesetak zemalja, uglavnom istočnoevropskih i azijskih. U neke od njih sam ulazila više puta, a u pojedinima sam se zadržavala po nekoliko meseci. Tako sam, recimo, u Turskoj provela tri meseca vozeći, u Indoneziji devet meseci, u Japanu šest… A u pojedinim zemljama sam se zadržavala da bih pisala svoje knjige: iznajmila bih sobu i ostajala da radim po pola godine dok ne završim rukopis – kaže ona.\n– Desilo se to da mi je put ušao pod kožu. Neizlečivo sam se zarazila slobodom, magijom otvorenih puteva, jednostavnim životom u kome brinete samo o tome da jedete dobro, da spavate na sigurnom i da vam bude toplo. Životom bez stresa, bez gledanja u sat, bez previše stvari, bez komfora, ali koji mi daje osećaj da je ceo svet moja kuća. Rečju, postala sam nomad.\nŠto se brojki tiče, njih sam prestala da beležim otkad sam shvatila da to više nije putovanje, već moj način života. Ali, recimo da sam prošla kroz četrdesetak zemalja i do sada napravila nešto više od pedeset hiljada kilometara biciklom. Za ovo vreme, videla sam toliko toga, srela sam toliko ljudi i proživela toliko događaja, primila i dala toliko emocija, koliko staje u nekoliko prosečnih ljudskih života. Znate, često dok vozim, osetim takvu sreću, toliko ispunjenje životom da pomislim kako bih istog časa mogla da umrem bez imalo žaljenja – kaže Snežana.\n– Prošla sam fascinantne prevoje Transfagarašan i Tranaslpina u Rumuniji, videla bunkere u Albaniji, vozila kroz ruske i kazaške stepe, hodočastila na Mamaev Kurgan – spomenik žrtvama Staljingradske bitke bez kojih današnji svet ne bi izgledao isto, lutala kroz podzemne gradove i ulazila u kapadokijske “vilinske dimnjake”; bila sam u kući najvećeg pripovedača svih vremena – Čehova, letela paraglajderom iznad Kavkaza preko kojeg sam prethodno prešla biciklom, opisala točkovim bicikla krug oko drugog najvećeg slanog jezera u svetu Isik-Kul u Kirgiziji, vozila se Transsibirskom železnicom, a veći deo te rute prepedalala, jela omolj na Bajkalu, u hramu Ivolginski Dancan dobila sam blagoslov od lame čije se telo nije raspalo ni pola veka nakon njegove smrti, pila vodu iz sibirskih reka koje su velike poput Save, a kristalno čiste.\nTakođe sam i kampovala pored polja smrti (minskih polja) u Kambodži, obišla najveći religijski kompleks na svetu Angkor Vat, gledala spaljivanje mrtvih u hramu Pašaputi u Katmanduu, uživala u predstavi tradicionalnih apsara plesačica, pedalala Putem svile kroz Kinu, videla terakota ratnike u Šijanu, pela se na Veliki zid i na drugu najvišu zgradu u svetu koja se nalazi u Šangaju, obišla bizano kraljevstvo patuljaka (ljudi patuljastog rasta) u provinciji Junan, plovila sam Mekongkom, hranila slatkovodne delfine, ušla u pećine Vijetkongovaca, videla živu reinkarnaciju hinduističke boginje, bila u rodnom mestu Bude, prešla nepalske Himalaje vozeći preko pasa Thorung La na 5416 mnv.\nKotrljala sam se putevima na kojima su slonovi ravnopravni učesnici u saobraćaju i preko kojih ponekad pređu i krokodili, igrala se sa tigrovima u tajlandskim hramovima, prešla legendarni most na reci Kvaj, vozila kroz 1000 km dugačku pustinju Gobi, doživela pustinjsku oluju, spavala u džunglama Burme i Indonezije, pela se na aktivne vulkane, približila se na nekoliko metara najvećim predatorima na svetu — Komodo zmajevima, na Borneu posetila pleme Iban koji su tradicionalni lovci na glave (hedahunters), stigla do najsevernije i najjužnije tačke kontinentalnog Japana, učestvovala u šamanističkom ritualu, kupala se u onsenima starim hiljadu godina, hodočastila na mesta eksplozija A-bombi u Hirošimi i Nagasakiju… to je samo deo. Mogla bih da nabrajam danima – otkriva ona.\n– Najvećom prednošću smatram taj veliki intezitet življenja i prisutnost u sadašnjem trenutku, a najvećim nedostatkom nemogućnost stvaranja dubljih emocionalnih odnosa sa ljudima koje usput upoznajem. Nije slučajno što je većina nas putnika dugoprugaša (longtime travelers) pomalo na svoju ruku, svi smo mi donekle čudaci i osobenjaci.\nPošto već dugo planiram da pređem na američki kontinet, odlučila sam da sakupim malo više novca, pre nego što se tamo i otisnem. Našla sam odličan posao koji volim (pošto sam i po struci profesor jezika i književnosti), sa jako dobrim šefovima i prihvatljivim radnim vremenom, no moj je problem da ponovo živim po rutini.\nS jedne strane, to je preko potreban odmor, “resetovanje” celog mog i fizičkog i mentalnog sistema nakon godina na putu, ali sa druge, povratak “normalnom” životu, makar i privremeno, na godinu-dve, za mene predstavlja veliko iskušenje, probu izdržljivosti. Nadam se da neću posustati – kaže ona.\n– Stoga je svako putovanje korisno, svako izmeštanje iz okruženja u kome pretežno boravimo. Meni je putovanje pomoglo da se otvorim prema ljudima i svetu.\nOtvaraju vam svoja srca. Ne možete ostati zatvoreni na takve darove, već uzvraćate onim što imate: ljubavlju. E tu ljubav su dobri ljudi duž mog Puta (pišem inicijalom jer je reč o metafori života) izvukli iz mene tako što su mi davali svoju ljubav, doslovno na svakom koraku. Često to pominjem: da bih volela da jednom napišem knjigu o svim “čudima” ljudske dobrote koja su mi se dešavala svih ovih godina. A ne dešavaju se samo meni, već svim putnicima – kaže Snežana.\n– Putnik-nomad živi svoj život putujući, želeći samo da zadrži osećaj sreće kojim ga taj način života ispunjava. Ali ako bi trebalo da kažem za čime tragam, onda bih rekla da tražim dobrotu u ljudima. I nalazim je svuda, na svim meridijanima.\nKad je nađem, kad doživim još jedno “čudo ljudske dobrote”, o tome napišem priču, reportažu, blog (kasnije i knjigu). I postavim to na svoj Fejsbuk profil i sajt, na kojima me sveukupno prati dvadesetak hiljada ljudi. I nema srećnije osobe od mene kada mi ti prijatelji i pratioci napišu kako su ih priče dotakle, kako su shvatili da su ljudi svuda isti, kako su uticale na njih da i sami otvore svoje domove i svoja srca za neke putnike koje oni sreću, ili da učine za sebe nešto lepo i dobro što su oduvek želeli.\nNe volim pominjanje nekakvih “misija”, ali sam s vremenom, a na osnovu toga šta se izrodilo iz naše interakcije, shvatila da je moja “misija” širenje svedočanstava o ljudskoj dobroti.\nZadesilo se da je unutra bio vlasnik koji priča engleski. Porazgovarali smo i on nije mogao da veruje kad sam mu rekla koliko dugo pedalam oko sveta. Pozvao me je da se pridružim njemu i njegovoj supruzi na ručku, a potom mi je rekao da hoće da me sponzoriše bici-opremom. I poklonio mi je novu kacigu, rukavice, bidone… Kada sam mu na rastanku zahvalila, rekavši mu kako je dobar čovek, nije ni trepnuo odgovorivši mi: „I Bog je dobar prema meni!“\nIli nebrojeni slučajevi kada me ljudi sretnu usput i pozovu na smeštaj u svoje domove. Mnogo puta davali su mi i ključeve od svojih vikendica i letnjih kuća. Dva puta sam bila ugošćena besplatno u hotelu. Davali su mi hranu, novac, donosili mi čak i cveće u šator. Ponovo naglašavam da je to iskustvo koje deli većina putnika – priznaje ona.\n– Našla sam saputnika i nešto novca za početak. Onda sam, nakon osam meseci, ostala bez oboje – partner me je napustio, a moj podstanar pobegao ostavivši dugove.\nČešće sam imala problem da odbijem nečiju zaštitu, u situacijama kada mi nije potrebna, nego probleme što sam nezaštićena. Primera radi, kada su se u nekom selu u Kambodži meštani organizovali da stražare oko mog šatora na smenu, tokom cele noći, što se ubrzo počelo pretvarati u žurku, pa sam morala da ih molim da me ostave bez svoje zaštite – otkriva ona.\n– Kada je kineski farmer pokušao da prevrne moj šator u kome sam spavala, misleći da sam oštetila njegove useve, i kada su dvojica mladića pokušali da me opljačkaju kod Bajkalskog jezera u Rusiji, pa sam ih oterala suzavcem. Jednom mi je bila ukradena ručna torba (Peleponez, Grčka), nekoliko sitnica skinuli su mi sa bicikla kad bih ga negde parkirala, ukradene su mi nove gojzerice ispred hotelske sobe (na Borneu).\nKad živite na ovaj način, morate biti jako dobro upoznati sa lokalnim običajima i načinom oblačenja i ponašanja, zadržati zdrav oprez i verovati svom instiktu. Mnogo puta selila sam se usred noći sa jednog mesta na drugo, što podrazumeva prebacivanje sve opreme deo po deo, ili pakovanje na bicikl, pa ponovonu vožnju i iznova postavljanje, a samo zato što nisam imala dobar osećaj. Jedan jedini put kad sam prenebregla taj osećaj, desilo se da su pokušali da me opljačkaju (pomenuti mladići na Bajkalskom jezeru).\nSvi veliki avanturisti i uopšte ljudi koji se svakodnevno suočavaju sa potencijalnim opasnostima po život znaju da problem nastane kad ignorišete taj osećaj. Čovek ima prirodni nagon za preživljavanjem, jaku intuiciju, i ona se razvija u okolnostima kada nam je potrebna. A od vaše pameti zavisi da li ćete poslušati njen glas – ako ga ne poslušate, može vam biti zadnji put – ističe Snežana.\n– Naime, ja putujem sporo, zadržavam se svugde gde mi se dopadne koliko god mi to vizni režim određene zemlje dopušta. Potom, pravim pauze od putovanja da bih pisala knjige. Do sada sam tako živela po pola godine u Nepalu, u Kambodži, na Baliju, u Vijetnamu.\nU starosti, kada više ne budem mogla da putujem, želela bih da živim u nekoj zemljanoj kućici u prirodi, na tihom i povučenom mestu, i da pišem i dalje. Imam doživljaja i materijala za deset knjiga, koje, bojim se, nikad neću stići da napišem – iskrena je Snežana.\nSnežanin blog možete da pogledate OVDE.\nPogledajte još Snežaninih fotografija:\n(A.Tašković – a.taskovic@telegraf.rs)\nPrevious AMERIČKI KONGRES SAOPŠTIO: Republika Srpska ima moć…\nNext Južna Afrika može da odstupi: Rusija je novi svetski dobavljač dijamanata!


Otvoreno pismo budućem predsedniku Srbije! - Mokrolive.info\nPosted by B.K. | feb 22, 2017 | 0 |\nKoliko loše živimo i koliko nam je dostojanstvo srozano – o tome je Jovana Kešanski pisala u „Pismu buduđem predsedniku Srbije“ objavljenom na magazinu.\nPreviousPUKOVNIK NIKIĆ : Čeda je prodao zarobljene Srbe, kojima su Šiptari vadili organe! Ko je ubio Arkana?\nNextFeljton o političkim ubistvima: Ko je imao motiv da ubije Ramiza Delalića, koji je “previše znao”\nOPASNO: Džihadisti iz Maoče napadaju Srbiju i Srpsku?\nBiblioteka Pale: Besplatna članarina za đake prvih i drugih razreda\nOvo su karakteristike MENTALNO JAKIH ljudi: Da li ste razvili tu važnu sposobnost?


Još brži chat room (jabber ipak bolji) | Linux Srbija - linuxo.org\nUto, 27/05/2008 - 23:40\nPosle eksperimentisanja od strane foxa i Riska došlo je do novog chatrooma,to je mala prepravka za sve jabbere.Znači novi je linuxo@chat.jabster.pl.Ovo je urađeno iz samo jednog razloga,jer su se mnogi bunili da je prošli mnogo kasnio.\nSre, 28/05/2008 - 00:05\nTrenutno se jabster.pl TESTIRA. Znaci, koristimo i jedan i drugi (linuxo@chat.jabberfr.org) neko vreme (tipa par dana).\nSre, 28/05/2008 - 08:18\nI tako se šetamo sa servera na server, sa jabbera na irc, dok na kraju ne budemo imali pojma gde se ko okuplja i kako...\nMoramo se odlučiti za jednu lokaciju, lako dostupnu i funkcionalnu (nebitno koju samo da je jedna) inače će nas biti na sve strane, a nigde nas biti neće...\nSre, 28/05/2008 - 11:13\nSre, 28/05/2008 - 12:09\nOvaj poljski server je odlican... sto je i za ocekivati od zemlje gde je pre par godina sprovedena opasna pro Jabber kampanja.\nSub, 22/01/2011 - 00:59\nJel postoji neki linuxo chat aktivan na jabber serverima mogli bi nešto da aktiviramo ako ima insteresenata... inače koji jabber klijent koristite i dal koristite jabber uopšte ?\nSub, 22/01/2011 - 22:02\nNed, 23/01/2011 - 01:58\nNed, 24/04/2011 - 22:51\npa sada ne postoji ... posto je chat vremenom izgubio na posetiocima sto smo i mi sami krivi\na i server na kom je bila linuxo soba (jabster.pl) je ugasen za sta mi nismo krivi uopste\nne znam koliko bi bilo moguce da se na ovom serveru postavi neki majusni jabber server koji bi bio povezan sa nalozima linuxo.org ... mada je mozda ipak bolje neka sobica na nekom serveru sobzirom da svako bar ima gmail nalog a i jabber nalog nije komplikovano otvoriti\na koristio bih Kopete


17:16 Beograd, 24/05/2018\nReč je o dodatnoj pogodnosti koja je dostupna korisnicima NIS-ovog programa lojalnosti „Sa nama na putu“ koji pruža potrošačima mogućnost sakupljanja bonus poena i ostvarivanja brojnih ušteda pri svakoj kupovini goriva, robe i usluga na NIS-ovim benzinskim stanicama, kao i korisnicima NIS Agro kartice koja poljoprivrednicima omogućava mnogobrojne popuste na gorivo i dopunski asortiman u okviru najveće maloprodajne mreže benzinskih stanica u Srbiji.\nViše informacija o akciji koja traje do 31. maja, kao i spisak NISOTEC proizvoda koji su obuhvaćeni popustom dostupne su na sajtu www.nisotec.rs.\nniš nisotec benzinske stanice


NA SVETSKI DAN POZORIŠTA: Velikani srpskog glumišta na markama! - Informer\nPromo/plakat/Velikani srpskog glumišta na markama\nNa Svetski dan pozorišta, u sredu 27. marta, u beogradskom Ateljeu 212 u 12 sati biće predstavljena prigodna marka povodom obeležavanja 100 godina Udruženja dramskih umetnika Srbije (1919-2019), kao i marke iz nove serije "Velikani srpskog glumišta", izdate u saradnji UDUS sa JP "Pošta Srbije"\nU programu koji je priredio Aleksandar Gruden učestvuju i Milka Frušić, Branka Petrić, Svetlana Bojković, Vesna Čipčić, Aljoša Vučković, Milan Mihailović, Svetislav Goncić i Goran Jevtić.\nUDUS je do sada objavilo nekoliko serija poštanskih maraka sa likovima svojih članova. To su, između ostalog, serije "Poznati srpski glumci" (2003), "Velikani srpskog pozorišta" (2005), "Velikani srpskog glumišta" (2007, 2009, 2011, 2013, 2017, 2019).\nPovodom 50 godina Bitefa (2016) izdate su marke sa likovima Mire Trailović i Jovana Ćirilova, a takođe i povodom 100 godina UDUS (2019) izdata je prigodna marka.\nmarke promocija Atelje 212 Velikani srpskog glumišta\nGORA PREOBRAŽENJA: Predstavljanje romana Ljiljane Habjanović Đurović o Svetom Savi\n14:58 IN preporuka\n(FOTO) KAKO SE RAĐALA REPUBLIKA SRPSKA: Održana promocija knjige Momčila Krajišnika!


Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Ministar Dedić na Međunarodnoj ministarskoj konferenciji u Beču - Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva\nFederalni ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Šemsudin Dedić učestvovao je danas na Međunarodnoj ministarskoj konferenciji “Poljoprivreda bez GMO-a: Šansa sa ruralni razvoj u Srednjoj i Jugoistočnoj Evropi” koja je održana u Beču.\n„Ovim putem, pozdravljam napore Austrije na promovisanju inicijativa koje propituju ulogu genetičkog inženjeringa u razvoju poljoprivrede i njegovog uticaja na ruralna područja, cjelokupni okoliš, a posebno na zdravlje ljudi“, kazao je ministar Dedić.\n„Možemo reći da pravila regulisanja GMO-a koja važe u EU, važe također i u BiH. Ono što još predstoji jeste jačanje laboratorijskih i inspekcijskih kapaciteta u svrhu bolje kontrole i testiranja na GMO“, dodao je Dedić.\n„Federalno ministarstvo nikad nije izdalo odobrenje za uvoz GMO sjemena soje, niti bilo koje druge poljoprivredne kulture. Što se tiče soje, Ministarstvo poljoprivrede Federacije BiH, između ostalog, potiče i proizvodnju soje kroz Program poticaja. Bilježi se trend rasta proizvodnje ove kulture. Na nivou države, u razdoblju 2014/2015 ostvareni su sveukupni prinosi soje od 10.497 tone na 7.368 hektara površine“, rekao je Dedić.\nCilj konferencije “Poljoprivreda bez GMO-a: Šansa sa ruralni razvoj u Srednjoj i Jugoistočnoj Evropi” je da se naglase mogućnosti koje poljoprivreda bez GMO-a može imati za ruralni razvoj u Srednjoj i Jugoistočnoj Evropi.\nNa konferenciji su istaknuti pozitivni učinci poljoprivrede bez GMO-a, kao što su sve veća potražnja za organskim proizvodima, veće izvozne mogućnosti u proizvodnji sjemena bez GMO-a, kao i činjenica da se uzgojem bez GMO-a izbjegava kontaminacija meda GMO-om. Također, certificiranjem proizvoda kao proizvoda bez GMO-a stvaraju se marketinške i izvozne mogućnosti posebno za regionalne proizvode.


07.07.2021. / 13:15\nKorišćenjem roming usluga u regionu navedenih država, obračunava se korisniku na osnovu domaćih cijena iz svoje zemlje (iz koje dolazi).\nU potpunosti operativan regionalni sporazum o smanjenju cijena rominga koji je zapadnobalkanska šestorka potpisala u aprilu 2019. godine\n02.07.2021. / 12:40\nU cilju sprečavanja zloupotrebe ili prekomjerne potrošnje roaming usluga, u Uslovima korištenja su definisane mjere koje se primjenjuju u okviru politike primjerenog korištenja\n01.07.2021. / 14:16\nMinistar saobraćaja i veza Republike Srpske Nedeljko Ćorić izjavio je da će ukidanje rominga, koje je od danas na snazi, doprinijeti lakšoj komunikaciji\n30.06.2021. / 10:58\nRoming između Srbije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Sjeverne Makedonije i Albanije biće ukinut od sutra\n26.05.2021. / 10:55\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Tatjana Matić izjavila je da se od 1. jula za građane Srbije ukida plaćanje rominga u Grčkoj\n11.05.2021. / 16:34\nKorisnici mobilnih mreža od 1. jula neće plaćati dodatne naknade za roming u zemljama Balkana, odnosno koristiće roming usluge po domaćim cijenama\n05.05.2021. / 8:20\nRoming će od 1. jula na Balkanu biti potpuno besplatan zahvaljujući regionalnoj saradnji, a sljedeći korak je snižavanje ovih cijena i sa EU\n24.02.2021. / 13:04\nRežim “rominga kao kod kuće” na zapadnom Balkanu od 1. jula znači korak bliže snižavanju cijena rominga sa EU\n26.10.2020. / 13:15\nSARAJEVO/BEOGRAD – U regionu zapadnog Balkana potpuno će biti ukinut roming 1. jula 2021. godine, potvrđeno je danas na otvaranju trećeg Digitalnog samita ZB, čiji je domaćin ove godine Tirana.\nU ovom koraku biće smanjene dodatne naknade za uslugu dolaznih poziva iz regiona i uslugu prenosa podataka-pristupa internetu


Sirijska vojska uz pomoć Rusa zauzela ključno mjesto – Minber\nlis. 10, 2015 at 5:33 pm\nSirijska vojska uz pomoć Rusa zauzela ključno mjesto\nadmin 7 godina ago 348 views\nSirijska vojska je uz pomoć ruskih zračnih napada ponovno zauzela strateški važno mjesto u centralnoj pokrajini Hami koji su držali pobunjenici, objavila je Sirijska opservatorija za ljudska prava (SOHR), grupa koja prati rat u Siriji.\nVladine snage pregazile su selo Atshan na jugoistoku Hame, objavio je SOHR. Atshan se nalazi na pravcu koji povezuje istok i zapad Sirije.\nOpservatorija prenosi da je to područje strateški važno vladinim snagama jer ih približava gradu Khan Sheikounu, uporištu Fronte al-Nusra povezane s Al-Kaidom.\nKhan Sheikhoun se nalazi na magistralnoj cesti koja povezuje glavni grad Damask sa sjevernom pokrajinom Halep.\nSirijska vojska u srijedu je, uz pomoć boraca libanonskog Hezbollaha i ruskih aviona pokrenula veliku ofanzivu protiv pobunjenika u predgrađima glavnog grada pokrajine Hame, prenose agencije.\nDržavna televizija izvijestila je da su vladine snage napredovale ubivši 125 pobunjenika.\nRuski avioni izveli su 65 misija i pogodili 55 ciljeva u posljednja 24 sata, saopćilo je u subotu rusko ministarstvo odbrane.\nNapredovanje ISIL-a u Halepu\nIslamska država Irak i Levant (ISIL) zauzela je u petak nekoliko sela pored Halepa, čime se na nekoliko kilometara približila ovom gradu na sjeveru Sirije, uprkos intenziviranju ruskih zračnih udara za koje Moskva tvrdi da im je meta ova grupa.\nOvo je najveći napredak ISIL-a u nekoliko posljednjih mjeseci, zbog čega će SAD ponovo pokrenuti razgovore sa Rusijom oko izbjegavanja incidenata u sirijskom zračnom prostoru, saopćio je u petak Pentagon.\nDvije zemlje provode odvojena bombardovanja, a Rusja je saopćila da je tokom 10 dana napada ubijeno na stotine boraca.\nGlasnogovornik Pentagona Peter Cook je najavio da će razgovori vjerovatno biti održani tokom ovog vikenda.\nDodao je da je Rusija odgovorila na američke prijedloge sa ciljem da se izbjegne da ruski vojni avioni ne prelaze putanje dronovima i avionima koalicije koju predvodi SAD.\nadmin 10 listopada, 2015\nKurdski pobunjenici suspendiraju svoje operacije


Završne riječi na suđenju – Ovo je brutalni pravosudni skandal: Pročitajte šta je Zijad Turković u svoju odbranu izrekao pred Sudom BiH… – Haber.ba\nZavršne riječi na suđenju – Ovo je brutalni pravosudni skandal: Pročitajte šta je Zijad Turković u svoju odbranu izrekao pred Sudom BiH…\nZavršnim riječima prvooptuženog Zijada Turkovića i odbrane drugooptuženog Saše Stjepanovića danas je u Sudu nastavljeno iznošenje završnih riječi u predmetu Zijad Turković i drugi, čiji se akteri terete za organizirani kriminal u vezi s više teških krivičnih djela.\nZijad Turković (Foto: Arhiva)\nTurković je u završnoj riječi iznio niz primjedbi na tok i vođenje postupka u ovom predmetu, nazivajući ga “montiranim, brutalnim i beskrupuloznim pravosudnim skandalom i nasiljem nad istinom i pravdom…, potpomognutim snažnom medijskom kampanjom”.\nKritički se osvrnuo na rad zastupnika optužbe – tužiteljski dvojac Dijanu Kajmaković i Olega Čavku, optužujući ih za “kriminal i iznudu u pravosudnim odorama, manipuliranje i selektivan pristup dokazima, te skrivanje dokaza koji idu njemu u prilog, kao i bezrezervnu vjeru iskazu svjedoka pokajnika/zaštićenog svjedoka Isljama Kalendera, svjedoka Seada Dumanjića…”.\nIstovremeno je uputio i niz kritika predsjedavajućem Sudskog vijeća, sudiji Izi Tankiću, navodeći da nije na jednak način tretirao strane u postupku, te da je zabranio veliki broj dokaza koji su išli prvooptuženom u prilog.\nPrvooptuženi je kazao da njegova završna riječ u pisanoj formi može biti tretirana i kao krivična prijava protiv spomenutih tužitelja, te da bi njeni navodi mogli biti povod za pokretanje postupka po službenoj dužnosti “za nesavjestan rad u službi i zloupotrebu službenog položaja”.\nTurković je, nadalje, naveo da će učiniti sve što je neophodno da dokaže vlastitu nevinost, ustvrdivši da je cijeli postupak u ovom slučaju vođen “s onu stranu zakona”.\nU ostatku završne riječi analizirao je određene segmente iskaza prezentiranih tokom dokaznog postupka a koji se tiču “lažnih svjedočenjana kojima se optužnica temelji”.\nRočište je nastavljeno završnim riječima branitelja drugooptuženog Saše Stjepanovića, advokata Senada Bilića, koji je neuobičajenim ocijenio da je završna riječ Tužiteljstva u ovako složenom predmetu trajala svega 32 minute.\nNaveo je da se koncept odbrane zasniva na pobijanju iskaza dva tkz. svjedoka pokajnika, ocjenivši da je dobro da su ti iskazi uloženi u sudski spis “kako bi se uvjerili u njihovu apsurdnost i neutemeljenost”.\nUstvrdio je kako se radi o dokazima “rekla-kazala, odnosno rekla-porekla”, detaljno analizirajući pravno značenje i suštinu kvalifikacija iz optužnice, navodeći da je u ovom predmetu selektivno dodijeljivan imunitet od krivičnog gonjenja.\nKritički se osvrnuo i na “zloupotrebu instituta priznanja krivnje koji se pretvorio u prebacivanje krivnje na druge pod firmom kajanja”, te na činjenicu da nije došlo do prilagođavanja činjeničnog supstrata optužnoga akta.\nPrema tužbenim navodima, Saša Stjepanović se tereti za krivično djelo organizirani kriminal u vezi s krivičnim djelima neovlašteni promet opojnim drogama, zločinačka organizacija, razbojništvo, neovlašteni promet oružjem i vojnom opremom te proizvodima dvojne upotrebe.\nUz Turkovića i Stjepanovića suoptuženici u ovom predmetu su Nijaz Zuban, Muamer Zahitović, Hilmija Mašović, Milenko Lakić i Fadil Aljović.\nOptužnica u predmetu Turković i drugi, aktere ovog slučaja tereti za sudjelovanje u pet svirepih ubistava, tri pokušaja ubistva, krijumčarenje narkotika, pljačku 2,5 miliona KM ABS-banke u Cargo centru Međunarodnog aerodroma Sarajevo, te neovlašteni promet oružjem i vojnom opremom, kao i iznudu.\nTeme:suđenje, Zijad Turković


U Sjedinjenim Državama raste potražnja za diplomiranim studentima\nPrema rezultatima najnovije studije, američki poslodavci planiraju da ove godine zaposle više novopečenih diplomaca nego 2006, uključujući strance. Diplomcima time nije olakšan proces traganja za zaposlenjem.\nU svom izveštaju pod naslovom ”Trendovi u zapošljavanju 2007.“, Nacionalno udruženje koledža i poslodavaca kaže da poslodavci planiraju da ove godine zaposle gotovo 20 odsto više novopečenih diplomaca nego prošle godine. Predstavnica pomenutog udruženja, Andrea Konz, kaže da je na to uticalo nekoliko činilaca:\n”Prvi je taj što je opšte stanje privrede poboljšano. Poslodavci imaju više slobodnih radnih mesta za diplomce, jer se njihove kompanije šire.“\nPrema izveštaju, kompanije traže i veću raznolikost. Gotovo trećina poslodavaca obuhvaćenih istraživanjem planira da ove godine na trajna radna mesta zaposli strane studente. Za novopečene dipolomce najviše je zainteresovan proizvodni sektor, zatim sektor uslužnih delatnosti, pa državni sektor i neprofitne organizacije. Prema proceni Nacionalnog centra za statistiku zapošljavanja ove godine je diplomiralo gotovo milion i po studenata. Međutim, neće baš svi dobiti poslove o kojima su sanjali. Džo Džordž, koji je prošlog meseca diplomirao na Univerzitetu države Severna Karolina, kaže kako još traga za mestom video koordinatora u nekom univerzitetskom ili profesionalnom sportskom timu:\n”Sedeti i čekati nije baš ohrabrujuće. Ali nekolicina mojih drugova su u istom položaju kao ja - ne znaju kuda će otići. To me donekle umiruje.“\nAndrea Konz kaže da diplomci ne bi trebalo da odustaju od traganja za poslom jer, kako kaže, poslodavci sve više traže mlade ljude kao što su Džordž i njegovi drugovi:\n”Pošto pripadnici generacije rođene posle Drugog svetskog rata odlaze u penziju, poslodavci žele da ta mesta popune novim diplomcima, kako bi udahnuli novi život u svoje kompanije.“\nNajveći skok u zapošljavanju očekuje se na jugu Sjedinjenih Država, pa stoga ne iznenađuje što Džo Džordž ove nedelje odlazi na Floridu radi razgovora sa potencijalnim poslodavcima.