Slab rad na prvom, uz drugo rođenje - razlozi. Kako intenzivirati rad tokom blagog rada?\nSlaba radna aktivnost - kako izbjeći ozbiljne komplikacije?\nČesto, uzrok komplikacija u periodu isporuke je slaba radna aktivnost. Kao rezultat takve povrede, negativne posljedice mogu nastati iu procesu porođaja iu postpartumnom periodu. Da razmotrimo ovaj fenomen detaljnije, pronađite: šta podrazumeva slaba generička aktivnost, ističući uzroke, znake i metode borbe.\n"Slab rad" - šta je to?\nPre nego što razmotrimo patologiju, razumemo definiciju i saznati: koja je slaba radna aktivnost kod žena i kada se ona pojavi. O ovakvom porodničkom poremećaju se kaže, kada kontraktilna aktivnost materice nema dovoljno snage da izbaci fetus. To je posledica promene u trajanju i periodičnosti kontrakcija rada. Oni su retki, kratki, neefikasni. Kao rezultat toga, proces otvaranja grlića materice usporava, brzina fetalne progresije se smanjuje, a primećuje se i razvoj blagog rada.\nZbog činjenice da često kršenje istovremeno izaziva nekoliko faktora, razlogi slabog rada žena u određenom slučaju su problematični. Tako lekari izdvajaju neke grupe faktora koji dovode do kršenja procesa isporuke. Među njima su:\n1. Akušerske komplikacije:\nrano ispuštanje amniotske tečnosti ;\nneusklađenost u veličini fetalne glave;\nprisustvo distrofičnih i strukturnih promena u zidovima materice (prisustvo abortusa, struganja u istoriji, endometrioza, fibroida materice);\nrehidracija mišićnog sloja grlića materice (neizmenljivost organa zbog prethodnih operacija, bolesti);\nabnormalna placenta previa;\nkarlična prezentacija ;\n2. Patologije reproduktivnog sistema:\nkongenitalne anomalije strukture materice (dvostruko, u obliku sedla);\nhronični inflamatorni procesi u materici;\nbolesti endokrinog sistema, dovodeći do hormonske neravnoteže.\nhronične bolesti unutrašnjih organa (patologija jetre, bubrega, srca);\nporemećaj endokrinog sistema (gojaznost, hipotiroidizam, dijabetes melitus).\n4. Faktori koji se mogu pripisati maloj deci:\nretardacija intrauterine rasta;\nfetoplacentalna insuficijencija .\n5. Jatrogeni uzroci:\ndugi prijem sredstava za stimulaciju ritma;\nzanemarivanje anestezije tokom isporuke;\nnerazumna amniotonija (autopsija bešike kod lekara);\nprivatna vaginalna istraživanja.\nDa li je rodno slijepo nasledstvo?\nVjerovanje nekih predstojećih majki koje su nasleđene nasleđivanje su pogrešne. Ova patologija nema nikakvu vezu sa genetskim aparatom, tako da se od nje ne može naslijediti majka. U većini slučajeva, povreda se javlja kada se postupak isporuke nepravilno primenjuje, žena ne ispunjava zahteve porodilja. Dokaz o nepostojanju povezanosti povrede sa nasledjenjem je velika učestalost njenog razvoja u procesu rođenja.\nSlab rad tokom prvog rođenja\nDa bi se razumelo zašto je slaba radna aktivnost, potrebno je ukratko razmotriti sam mehanizam rođenja. Dakle, nakon otvaranja cerviksa, na kraju prvog perioda počinje faza izbacivanja. Često se slabost rada pojavljuje u fazi otvaranja, postepeno povećanje lumena cervikalnog kanala. Kao rezultat toga, ovaj period poroda je odložen, majka radne snage gubi snagu i postaje veoma umorna. S obzirom na ove karakteristike, među uzrocima blagog rada tokom prve isporuke može se identifikovati:\nnetačna prenatalna priprema trudnice;\nkršenje algoritma za sprovođenje prve faze rada - prekomerna stimulacija leka u procesu;\nnepoštovanje rođenja instruktora porodilja.\nSlab rad na drugom rođenju\nGovoreći o tome šta je povezano sa slabom radnom aktivnošću tokom ponovnog porođaja, lekari navode kršenje procesa isporuke. Karakterizacija druge i naknadne isporuke je skraćivanje perioda otkrivanja i protjerivanja. Kontrakcije se povećavaju, dobijaju intenzivni karakter za kratko vreme. Odsustvo istovremeno odsustvo više kompetentnog medicinskog osoblja u stanju da pruži generičke koristi povećava rizik od smanjenja aktivnosti materničkih struktura. Materinistička majka sama izgubi snagu, ne može se produktivno naporiti, sekundarna slabost.\nSlaba radna aktivnost - znakovi\nDijagnozu "slabog rada" pokazuje isključivo akušer koji uzima isporuku. Stoga lekari procjenjuju karakter bora, brzinu otkrivanja vrata materice. Proširenje perioda otkrivanja je simptom poremećaja. Postoje i znaci slabe radne aktivnosti:\nkratko trajanje i nizak intenzitet kontrakcija;\nsmanjenje stope fetalne progresije kroz rodni kanal;\npovećani razmaci između kontrakcija;\nozbiljna iscrpljenost bračne žene;\nSlaba radna aktivnost - šta raditi?\nNakon što jednom doživljavaju ovu povredu, žene se priprema da postanu majka po drugi put često zainteresovane za pitanje kako da intenziviraju kontrakcije slabim radom. U početku, sve zavisi od raspoloženja samog trudnoće, njene spremnosti za porođaj. Strah, preteran rad, strah za buduću bebu - loše utiču na proces isporuke.\nDa bi se smanjio rizik od razvoja slabog rada, lekari preporučuju budućim majkama:\nsmiriti se, koristeći lekove koji nisu lekovi (masaža, pravilno dišanje);\nu periodu otkrivanja neophodno je pokazati aktivnost - hodanje, lagane skokove na mestu pomoći grliću materice;\nako je žena prisiljena da uzme horizontalnu poziciju (kapica je povezana) - potrebno je ležati na strani sa kojom se nalazi prednja leđa.\ntrebalo bi da pratite stanje bešike - potrebno ga je prazniti na svakih 2 sata.\nDroge sa blagim radom\nSa takvom povredom kao slabom radnom aktivnošću, kako intenzivirati borbe, stimulirati proces, doktori odlučuju na osnovu stepena patologije, stanja majke kod porođaja. Glavni metod za aktivaciju rada bez lekova je amniotomija - povreda integriteta, disekcije, fetalne bešike. Manipuliše se prilikom otvaranja grlića materice za 2 cm ili više. U odsustvu dejstva u roku od 2-3 sata, ako slaba radna aktivnost ne nestane, pribegavajte se medicinskom jačanju rada. Među korišćenim lekovima:\nOksitocin. Ukucajte kap po kap, intravenski. Počnite da koristite prilikom otvaranja grlića materice za 5 ili više cm i nakon otvaranja bešike ili prolaza vode.\nProstenon. Primjenjuje se u početnu fazu, kada cerviks i dalje ne prolazi 2 prsta. Lek uzrokuje koordinirane kontrakcije bez kršenja cirkulacije krvi u sistemu "placenta".\nEnzaprost (dinoprost). Lijek se koristi u aktivnoj fazi otvaranja, kada lumen cervikalnog kanala dostigne 5 cm ili više. Lijek aktivno stimuliše kontrakcije miometrija uterusa. Istovremeno se povećava krvni pritisak, zgušnjavanje krvi. Ovaj lek se ne koristi u prisustvu gestoze, poremećaja sistema koagulacije krvi. Ulijete kap po kap, rastvorite u fiziološkom rastvoru.\nCarski rez sa blagim radom\nU odsustvu dejstva leka, oštećenje fetusa, carski rez se administrira blagim radom. Hitna hirurška intervencija zahteva visoku kvalifikaciju lekara, uslova. Ako je došlo do slabosti u periodu egzila (neefikasni pokušaji i borbe), često se koriste akušerski štapići. Ovaj uređaj pomaže da izvadite voće napolju. Pravovremeni priručnik za porođaj smanjuje rizik od komplikacija.\nSlaba radna aktivnost - posledice\nKada se razvija slaba radna aktivnost, drugo rođenje je prva ili prva, pomoć treba da bude pružena blagovremeno. Među negativnim posledicama ovog kršenja:\nne-koordinisana generička aktivnost;\nkompresija mekih tkiva;\nPostpartalno krvarenje kod žena.\nSnažna radna aktivnost - prevencija\nGovoreći o tome kako sprečiti takvu komplikaciju, kao slabu radnu aktivnost, kako bi izbjegli njegov razvoj, lekari obraćaju pažnju na potpunu usaglašenost sa rođenjem instrukcija babica. Preventivne mjere uključuju:\npsiho-preventivna obuka - izvođenje skupa vežbi;\nvitaminska terapija - uzimajući od 36 nedelja vitaminskih kompleksa koji sadrže folnu kiselinu, B6, vitamin C;\nstvaranje udobnog psihološkog okruženja za buduću majku.\nKako brže zarastati nakon štampe?\nZašto kosa pada nakon rođenja?\nIzvod iz bolnice zimi\nGimnastika nakon porođaja za mršavljenje\nKada mogu da napumpam štampu posle carskog reza?\nGde se pupčana vrpca od majke kreće nakon porođaja?\nKako očistiti stomak posle carskog reza?\nVežbe posle carskog reza\nNe uzimajte uzorak materice nakon porođaja\nManikir aurora borealis\nŽenski hormoni i ishrana\nCrvena četka - lekovita svojstva i kontraindikacije\nKomarnik ujeda u djetetu\nSupa od bean - klasični recept\nNoge sa ravnim stopalima kod dece - tretman\nKolač od krompira kod kuće - 8 najboljih recepata za čuvenog deserta\nBočni sto na sofu\nŠta je manikir u modi u 2014. godini?\nAmeričke poznate ličnosti postavile su pravi mob bend u društvene mreže\nInfuzija kamilice - 12 najboljih upotreba\nMuškarac alkoholičar: šta da radite ženi - savjet psihologa\nVjenčanje u ruskom narodnom stilu\nSupa iz topljenog sira


Foto: N.N. | Glavonić za "Nezavisne": Ovde su za istinom već vekovima raspisane poternice\nNevena Vržina 12.05.2018 08:20\nDugometražni igrani film "Teret" jedini je film sa prostora bivše Jugoslavije na ovogodišnjem Filmskom festivalu u Kanu, a njegov autor Ognjen Glavonić pojašnjava da je to film o generaciji naših očeva, ne samo o onome šta su oni ostavili nama, nego i onome šta su oni naslijedili od svojih roditelja, film o Jugoslaviji, njenom raspadu i lekcijama koje možemo da naučimo iz toga. Prema rasporedu u Kanu planirano je da "Teret" bude prikazan ove subote u okviru programa "Petnaest dana autora".\nGlavonić je, inače, godinama pokušavao da snimi film o vozaču hladnjače koji tokom jedne noći prevozi tovar od Kosova do Pančeva, ne znajući šta se krije u kamionu. Kao perspektivan mladi autor ovaj režiser iz Srbije prepoznat je i zahvaljujući svojim dokumentarcima "Živan pravi pank festival" i "Dubina dva".\nU intervjuu za "Nezavisne" Glavonić otkriva kako je došlo do učešća na festivalu u Kanu, zašto ga intrigiraju teške teme o kojima se ćuti i koje iz tog razloga nisu primamljive finansijerima, ali i o Sarajevo film festivalu.\nNN: Vaš film "Teret" biće prikazan na Filmskom festivalu u Kanu u okviru selekcije "Petnaest dana autora". Nije prvi put da imate priliku da se predstavite na nekom festivalu svjetskog ranga, ali je sigurno da Kan ima posebnu važnost. Sa kakvim emocijama ste primili ovu vijest, ali i sa kakvim iščekujete festival?\nGLAVONIĆ: Poziv na festival je stigao u trenutku dok film još uvek nije bio završen, još uvek smo radili na zvuku, fotografiji, efektima. Tim pozivom dobili smo konačni rok za završetak filma, ali i jednu veliku opuštenost i ispunjenost pri samom kraju rada. Nju je ubrzo zamenio strah od premijere i recepcije filma.\nNN: Priča o vozaču kamiona koji prevozi nepoznati tovar, čime se bavi "Teret", godinama je bila Vaša preokupacija. Ako sam dobro shvatila, priča je to o teretu jedne generacije, koji u ovom slučaju nosi jedan čovjek. Da li je zaista jedan čovjek sposoban da iznese sav taj teret?\nGLAVONIĆ: Priča filma nije samo o teretu tog jednog čoveka, taj teret iz naslova se odnosi na veliki broj stvari, ideja, stanja. Recimo da je glavna priča filma o tome šta je jedna generacija ostavila drugoj. To jeste priča o tome šta je generacija naših roditelja ostavila našoj, ali je takođe to i priča o tome šta je generacija naših roditelja nasledila od prethodne generacije, šta je s tim nasleđem učinila, kako je s njim postupila.\nNN: I u "Teretu", ali i dokumentarcu "Dubina dva" bavili ste se istinitim, ali teškim temama koje ljudi baš ne vole da čuju. Zašto nam je najlakše da okrećemo leđa stvarima sa kojima bismo zapravo trebalo da se suočavamo, ako ne zbog našeg, a onda zbog boljitka budućih generacija?\nGLAVONIĆ: Zato što je "teško zabosti nežne reči u debele uši". Zato što su ovde za istinom već vekovima raspisane poternice. Zato što živimo nacionalizam, a on uvek zaglupljuje, ne trpi kritiku, odbija dijalog, opravdava i podstiče zločine u svoje ime dok krivca za sve isključivo nalazi u onom "drugom". U tom krdu smrdi, ali je toplo, i možda je zato ljudima lakše da okrenu leđa, zažmure ili barem skrenu pogled.\nNN: Zašto Vas intrigiraju takve priče, posebno ako znate i da one nisu primamljive finansijerima?\nGLAVONIĆ: To je uvek plod želje da se govori slobodno, da se ne skrene pogled sa onoga što smeta i žulja, da se pričaju priče koje mi postavljaju bezbroj pitanja o sebi i sopstvenoj poziciji u društvu i sistemu u kojem živim i stvaram, da se kroz tu zapitanost i radoznalost nađe suština, istina, mir. Taj mir treba tražiti u sebi samom, a ne u drugima, makar to bili finansijeri, festivali, narod, nacija, država. Ako ga tražite tamo, a ne u sebi, ono što stvarate će zaudarati na laž, patetiku i licemerje.\nNN: Da li Vam se dešavalo da i ljudi u Srbiji ili našem regionu nakon odgledanog filma "Dubina dva" kažu da nisu uopšte bili upoznati sa pričom o leševima u Batajnici?\nGLAVONIĆ: Mislim da je taj film svoj smisao i snagu dobio posle upravo takvih reakcija. Bilo ih je, i previše, i uvek su bile praćene zaprepašćenošću da se tako nešto desilo, zapitanošću nad činjenicom da ništa o tome nisu čuli ranije, besom spram okrutnosti odgovornih, ali i odgovornošću sistema koji je naredio, omogućio i negovao neznanje, tišinu i ćutnju.\nNN: Imali ste priliku i da budete dio Sarajevo film festivala, kako biste ocijenili ovaj festival i gdje su uopšte festivali sa ovih prostora u odnosu na evropske ili svjetske?\nGLAVONIĆ: SFF je najpoznatiji festival u našem delu sveta i sigurno se po veličini i uticaju nalazi u samom vrhu evropske festivalske scene. I to nije moje mišljenje, nego činjenica. Meni su lično veoma dragi manji festivali, oni intimniji, sa manjim brojem filmova, gostiju, projekcija, koji su i dalje u tom nekom međuprostoru između entuzijazma i industrije. Takvih festivala na prostoru Jugoslavije ima dosta, uglavnom u manjim mestima, i njihovo postojanje svoj smisao ne nalazi u takmičenju sa drugim, sličnim svetskim festivalima, nego samo u činjenici da postoje i nude drugačiji sadržaj lokalnom stanovništvu, diverzitet mladima, mogućnost da se neki drugačiji filmovi vide u bioskopu, da se porazgovara sa autorom i da se kroz takve susrete možda stvore neki novi filmofili i filmadžije.\nNN: Dokazali ste da je moguće kreirati filmove koji ne zahtijevaju ogromne sume novca, a da istovremeno budu značajni i interesantni, kako publici, tako i kritici. Smatrate li da je postojeći sistem zahvalan ili nezahvalan za mlade autore i njihovo funkcionisanje u istom?\nGLAVONIĆ: Naravno, filmovi se mogu napraviti i van institucionalne podrške, bez budžeta, uz snažan entuzijazam i dobre prijatelje, ali to zavisi i od priča koje želite da pričate. Moji prethodni kratki i dokumentarni filmovi su, uz velika odricanja, mogli da nastanu i u takvim uslovima, ali "Teret" je zahtevao veću podršku. Zbog raznih razloga, finansiranje i nastanak tog filma trajali su sedam godina. Dok god ne bude bilo fonda, ili konkursa, za debitantske dugometražne filmove, smatram da postojeći sistem nije dovoljno dobar, tj. da mladim rediteljima otežava snimanje svog prvog igranog filma. Činjenica je da oko 80 odsto svih filmskih reditelja na svetu snimi samo jedan ili dva filma u karijeri, tako da sistem u kojem većinu sredstava dobijaju samo stara, dobro poznata lica, a ne neka nova, zapravo radi na štetu stvaranja sopstvene budućnosti.\nRepertoar Cineplexxa Palas od 17. januara 2019. godine


Bektašijska tekija u Albaniji\nBektašijski tarikat je sufijski pravac, te se smatra jednim od dvanaest temeljnih sufijskih tarikata. Ubraja se u turkofone derviške redove. Osnivač reda je Hadži Bektaša Veli iz Horosana. Djelovao je na području Anadolije. Nakon njegove smrti njegovi učenici su se razišli po svijetu i prenijeli njegovo učenje. Ovaj derviški red uglavnom se proširio po evropskim dijelovima Osmanlijske države. Ovo učenje je bilo široko rasprostranjena među janjičarima.\nMeđu najznačajnijim bektašijama, osim Hadži Bektaš Velije, spominju se: Balim Sultan, Šah Kalander, Sersem Ali-dede, Turabi Ali-dede, Muhamed Perišan-dede, Hasan-dede, Ibrahim-dede, Halil Haqi-dede, Hadži Fejzi-dede i Sali Nijazi-dede. Najveći evropski obrazovni centar bektašija nalazio u Dimoteku. Ovdje je djelovalo i po 400 derviša godišnje. Centar je posjedovao biblioteku kakve tada nije bilo nigdje u istočnoj Evropi. Evlija Čelebija u Sejahatnami spominje 700 bektašijskih tekija koje egzistiraju u Osmanlijskoj carevini. U 13. vijeku vijeku u jugoistočnoj Evropi i Albaniji djelovao je Sari Saltuk. Najstarije tekije koje pripadaju ovom redu su: Sari Saltuk na brdu kod Kruje, tekija Sinan-paša u Kanini kod Vlore, Kuzum Baba u Vlori, Frašer kod Permeta, Malind, Prišta, Tomor kod Skrapara, Melćan kod Turana blizu Korće, Kolonja, Tepelen, Durbali Sultan u Grčkoj, u Novom Pazaru, Gjakovici, Mitrovici, Tetovu, Prizrenu, Kanatlarcima. U 16. vijeku ovaj red je zabranjen, a njegovi sljedbenici su protjerivani. Danas se ovo učenje može pronaći na području Kosova i Albanije, koja se smatra centrom bektašijskog učenja.\n3 Bektašije u BiH\nKao i kod drugih sufijskih redova i u bektašijskom tarikatu je zastupljena piramidalna struktura organizacije, te svoje članove rangiraju u niz nivoa, od inicijalnih pa do vrhovnih. Nakon inicijacije (nesib) ulazi se u prvi nivo (mahip). Obični Bektašije su u pravilu u ovom prvom inicijalnom nivou. Pojedinac koji se uzdiže može dostići viši nivo derviša. Iznad nivoa derviša je nivo baba. Baba je pripadnik bektašijskog klera i vodi tekiju. Iznad babe je rang halife-baba, još znan i kao dede. Na vrhu hijerarhije je dedebaba koji je poglavar sufijskog reda. Osim ove piramidalne strukture, postoji i paralelna struktura, koju sačinjavaju muhibi.\nPripadnici bektašijskog tarikata pridaju veliki značaj svojoj poeziji koju nazivaju nutuk, što u prijevodu znači kazivanje. Po standardima ovog derviškog reda poeziju smije pisati samo derviš koji dobija duhovno nadahnuće (ilham) i koji za to ima dozvolu (izun) od svoga učitelja. Od 13. do 20. vijeka preko tri stotine pjesnika stvaralo je unutar ove tradicije. Bektašije su u početku za svoju poeziju najčešće koristili klasičnu pjesničku formu gazela dok od šesnaestog stoljeća sve više počinju upotrebljavati košmu koja na kraju preovladava i postaje standardni poetski oblik među gotovo svim bektašijskim piscima.\nBektašijska muzika dio je narodnog muzičkog stvaralaštva gdje naročito dolaze do izražaja lokalne karakteristike. Izvođač bektašijske muzike naziva se zakir ili ašik. Od muzičkih instrumenata iz prošlosti upotrebljavaju se uglavnom žičani instrumenti, a danas se koriste i s drugom vrstom instrumenata kao, npr., klarinet, gitara i violina, a posebno u urbanim sredinama. U toku bektašijskih duhovnih obreda, pored pjevanja duhovnih kompozicija, prakticira se i ples koji se naziva semaom. To je obredni ples koji se izvodi uz upotrebu određenih vokalno-instrumentalnih praksi.\nBektašije u BiH[uredi | uredi izvor]\nDerviški red bektašija nije bio mnogo raširen u Bosni i Hercegovini. Prema onome što saopštava Evlija Čelebija, postojala je jedna bektašijska tekija na periferiji Čajniča. U vezi s tim Evlija Čelebija piše: "Na jugoistočnoj strani varoši s desne i lijeve strane druma što vodi iz Tašlidže (Plevlje) u Čajniče od Sinan-pašine česme, koja se nalazi na tome drumu pola sata daleko, pa sve do Čajniča nalaze se ogromna stabla trešanja. Podalje od toga drvoreda na jugoistoku, na jednom brežuljku kojih hiljadu koraka daleko, nalazi se Gazi Murad-babina bašča s bektašijskom tekijom (asitan), koja zaslužuje da se vidi. To je tako visoka osmatračnica da se od ove tekije koja je puna hladnjaka vidi cijela varoš Čajniče".\nTekija na Buni je pripadala bektašijskom derviškom redu. Bektašijske tekije također su postojale u Sarajevu i Banjoj Luci.\n^ "Djelovanje albanskih Bektašija" (PDF). ibn-sina.net. Pristupljeno 1. 7. 2018. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link)\n^ "Albanska mafija". groups.google.com. Pristupljeno 1. 7. 2018. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link)\n^ Aida Islam, Znakovi vremena, Institut ibn Sina, str. 132.\n^ Džemal Čehajić, Bektašije i islam u Bosni i Hercegovini, str. 93.\n^ "Bektašijski tarikat i književnost u Bosni". scribd.com. Pristupljeno 1. 7. 2018. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link)\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Bektašijski_tarikat&oldid=2944037"\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 1 juli 2018 u 12:16.


Kapsule za potenciju korišćenje | Preparati za potenciju | Sexy Shop Online | Sex Shop | Erotic Shop | Seksi Shop | Seks Shop\nŠifra proizvoda: HOT78501\nŽeliš divlje vođenje ljubavi? Ove kapsule za potenciju probudiće seksualnu zver u tebi i činiti te nezaustavljivim. One se nalaze u formi koncentrovanog praška i namenjene su isključivo muškarcima. Kako bi tvoja partnerka mogla da isprati tvoj snažni tempo, savetujemo te da joj daš špansku mušicu kako bi njen libido i seksualna energija bili na maksimalnom nivou. Potrebno je neposredno pre odnosa da staviš ovaj prah da se istopi na tvom jeziku. Tvoj libido će porasti, a tvoj mezimac će biti snažniji i čvršći nego ikada pre. Moći ćeš da ih koristiš čak 7 puta, jer se toliko kesica nalazi u pakovanju. Naruči ove magične kapsule za potenciju i izazovi vatromet u tvom erotskom životu. Tvoja partnerka će ti biti zahvalna i danima neće skidati osmeh sa lica.


SDA OSUDIO INCIDENT U FERHADIJI: Sramotno narušavanje dostojanstvenog sjećanja na žrtve | Novi.ba\n27.05.2019 - 16:10 | Vijesti >> Aktuelno\nStranka demokratske akcije (SDA) najoštrije je osudila današnji incident na obilježavanju godišnjice stradanja Sarajlija u Ferhadiji. Sramotno narušavanje dostojanstvenog sjećanja na žrtve opsade nema nikakvog opravdanja, poručili su iz Kantonalnog odbora (KO) te stranke.\nUznemirujuće scene koje po svemu sudeći imaju i političke konotacije, s obzirom na to da je jedan od aktera incidenta bila kandidatkinja Naše stranke na proteklim izborima, a riječ je o vladajućoj stranci u KS, duboko su povrijedile sve iskrene patriote i građane Bosne i Hercegovine, istaknuto je u saopćenju KO SDA.\n- Ako se iza svega krije sraman pokušaj politizacije, zavađanja žrtava i sakupljanja poena, a bojimo se da je to tako, onda je to granica preko koje do sada niti jedan politički subjekt u Kanton Sarajevo nije prešao. Takav odnos prema žrtvama, prema Sarajevu i državi je nedopustiv i nezabilježen u historiji - navodi se u saopćenju.


Pojavio se prvi Anthem gejmplej snimak od dvadesetak minuta - PLAY!\nNakon veoma opskurne i mršave prezentacije za BioWareov trenutno najveći projekat Anthem, mnogi su se zapitali zašto Electronic Arts i BioWare nisu uradili bolju, upečatljiviju prezentaciju igre koja je trebala da zauzme glavnu poziciju tokom EA E3 konferencije.\nPar nedelja nakon e3, i konačno je na internetu postao dostupan snimak od oko 20 minuta gejmpleja iz igre, koji u stvari predstavlja demo koji je novinarima prikazivan i dat na testiranje tokom zatvorenih prezentcija.\nTokom snimka čujemo Bena Irvinga iz BioWarea, koji je u ulozi naratora i vodi posmatrače kroz ono što se dešava na ekranu. Snimak predstavlja misiju “Scars and Villainy”.\nIgra zaista izgleda prelepo i živopisno, svet je prepun detalja i divljna okruženja ostavlja bez daha. Što se samog gejmpleja tiče, vidimo malo napucavanja, malo istraživanja i malo sređivanja naših Javelina, odnosno ovih egzoskeleta koji predstavljaju naše glavno “oruđe” u ovim ekspedicijama u otvoreni i opasni svet igre.\nRelated Items:Anthem, Bioware, demo, electronic arts, Javelin


Ulica generala Mondezira u Beogradu | Mondo Portal\nSkupština grada Beograda će na sednici 25. jula doneti odluku da jedna ulica u glavnom gradu dobije ime generala Pijarona de Mondezira, u znak zahvalnosti za sve što je učinio za Srbiju.\n14.07.2019. | 13:57 10\nTo je najavio danas zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić.\n"General de Mondezir vodio je proces evakuacije iscrpljene srpske vojske sa obala Albanije na Krf, a potom i njene reorganizacije. Prvi marš srpske vojske preko Albanije nazvao je 'albanskom golgotom', organizovao je slanje preko 4.000 srpske dece na lečenje, oporavak i školovanje u Francusku kao i 1.000 srpskih regruta na studije na Sorboni.\nTako je osigurana budućnost srpskog naroda posle albanske golgote i Prvog Svetskog rata u kome je stradala većina obrazovanih Srba", naveo je Vesić na svom Facebook profilu.\n"Predsednici Aleksandar Vučić i Emanuel Makron obratiće se sutra građanima na Beogradskoj tvrđavi i obići obnovljeni Spomenik zahvalnosti Francuskoj, večni simbol srpsko-francuskog prijateljstva, jedinstven u modernoj istoriji sveta", ističe Vesić.\n"U znak zahvalnosti za sve što je general Mondezir učinio za Srbiju Skupština grada Beograda će na sednici koja će biti održana 25. jula, na predlog književnika Milovana Vitezovića i Udruženja književnika Srbije, doneti odluku da jedna ulica u našem gradu dobije ime - Ulica generala Pijarona de Mondezira", naveo je Vesić.\n24.08.2019. | 15:45 3 0\nAmerički predsednik Donald Tramp i predsednik Francuske Emanuel Makron ručali su pre početka Samita G7 i razgovarali...


'Trg ratnika' u punoj sali Narodnog pozorišta Mostar • Life.ba • Kultura\nBy Life.ba 06/07/2019 0\n“Trg ratnika” predstava rađena po tekstu čiji je autor engleski dramski pisac Nick Wood, u režiji Dine Mustafića, odigrana je u petak navečer u sali Narodnog pozorišta Mostar, koja je bila ispunjena do posljednjeg mjesta.\nTema izbjeglištva, ugroženosti samo zato jer si pripadnik drugog naroda, raspad porodice u ratnom vremenu i napokon snalaženje u novoj sredini u kojoj je zbog izbjegličkog statusa osjećaj marginaliziranosti očajnički mučan, ispisana je jednostavnim, a emotivnim stilom.\nTo je intimna priča o ratnom stradanju, ispričana kroz vizuru brata i sestre koji prolaze kroz sve te strahote. Ova pozorišna drama,\npremijerno je izvedena 29. aprila 2005. godine, ali tema je i danas aktuelna.\nLIFE: Mostar: Kod Starog mosta primjetni turisti iz drugih bh. gradova, na one iz inostranstva se još čeka\nPo riječima glumca Marija Drmaća, ovo je jedna lijepa glumačka igra, veliki glumački izazov.\n“Belma i ja volimo, osluškujemo i publiku koja nam je gurala taj vjetar u leđa, davala informacije da stanemo ovdje na scenu, samo nas dvoje, dvije stolice i par rekvizita. Ova predstava je važna da se igra i obnovi jer vraća vjeru u profesionalnu teatarsku etiku koja glumcu omogućava da se izrazi u minimalističkoj teatarskoj okolini”, poručio je Drmać.\n[foto] Revija oldtimera u Mostaru


In Store | Novi objekti | Delhaize, za kraj godine, otvorio još dve radnje u Beogradu\nNov Maxi supermarket, na adresi Neznanog Junaka 23, otvoren je u okviru poslovno – stambenog prostora “Palace One”, u gradskom naselju Dedinje. Kupce u novom, inovativnom enterijeru prostrane prodavnice, očekuju vrhunska usluga i široka ponuda bogatog asortimana, proizvoda brojnih kategorija prehrane i neprehrane. Odeljenje pijace, sa ponudom uvek svežeg voća i povrća, odeljenje pekare, sa izborom toplog peciva pečenog na licu mesta, mesara sa visoko kvalitetnom ponudom mesa, odeljenja delikatesa, mlečnih proizvoda, slatkih i slanih konditora, dostupni su za uspešnu nabavku.\nMaxi supermarket na adresi Neznanog Junaka 23\nKako ističu iz kompanije, kupci će pravi izbor napraviti i uz svakodnevnu asistenciju 27 zaposlenih, dok se na tri kase nesmetano odvija brz i efikasan proces plaćanja.\nNa adresi Kursulina 25 otvorena je nova Shop&Go prodavnica. Komšijska radnja svakodnevno potrošačima nudi odeljenje pijace, sa izborom svežeg voća i povrća, odeljenje mlečnih proizvoda, zdravijeg kutka, slatkih i slanih konditora. Sveža peciva na odeljenju pekare, kao i raznovrsni asortiman na odeljenju pakovanog mesa, takođe su na raspolaganju.\nShop&Go prodavnica na adresi Kursulina 25\nDevetoro zaposlenih svakodnevno vodi računa da se proces kupovine odvija uspešno. Kupci plaćanje obavljaju na dve nove, dostupne kase.\nDelhaize Serbia, kontinuiranim unapređenjem svog maloprodajnog lanca, uslugu i ponudu podiže na još viši nivo za sve svoje kupce, poručuju iz kompanije.


"Francuzi dali zlato za Srebrenicu" - B92.net\n"Francuzi dali zlato za Srebrenicu"\nBeograd -- Haški optuženik Radovan Karadžiæ sugerisao je da je francuska obaveštajna služba dala zlato kako bi vojska bosanskih Srba streljala muslimane iz Srebrenice 1995\nIzvor: Veèernje novosti sreda, 29.02.2012. | 22:57\nPosle ovakvih tvrdnji "doktora" Dabiæa, stièem uverenje da bi na IQ testu dotièni ostvario negativan rezultat!\nKao uostalom i još neki likovi koji ovde imaju opravdavajuæe komentare...\n(matori, 1. mart 2012 20:52)\nU temelje Republike Srpske je, dakle odmah pored muslimanskih leseva, utkano i zlato? Cvrstih li temelja, Boze dragi. Odoh po Bibliju da nadjem hriscansko opravdanje za ove temelje. A ako ih ne nadjem, Boze otvori nam oci i kada nas budu stizale muslimanke suze, molim te da se ne ugusimo mi koji se gnusamo onoga sto je ucinjeno u nase ime.\n(Goldwife, 1. mart 2012 17:36)\nne mogu da razumem odnos negativnih i pozitivnih komentara - cemu se oni koji mogu ovo da opravdaju nadaju za sebe, svoju decu i Srbiju?\n(Cika Mile, 1. mart 2012 13:35)\nSine Rašo, da si pucao u zrak kao deda Paun, ne bi danas morao u Hagu pucati iz prazne puske. Sedi, priznaj, i (od)lezi. Od istine koja je okrutna ne bezi. Deda Paun licno gledao, strah i bedu pada covekovog.\n(deda Paun, Solunac, konsekventno ledolomac za mir, 1. mart 2012 08:32)\nNije iskljuceno da su strane sile imale udela, ali je bitno ko je bio saucesnik i izvrsioc njihovih zamisli!\nSudeci po dosadasnoj praksi, sud u Hagu dobija previse na vremenu i ako ima dokaze koji su ocigledni.Odlican primer je Karla Del Ponte koja nije uradila nista, osim sto se mediski predstavljala njena "angazovanost".\nTakodje je licemerno sto se i pored zrtava svih naroda na balkanu jos uvek fokusiramo ko je zlocinac, a ko patriota.\nPametnije je svetu dokazati da oni koji pricaju o demokratiji jesu imali visedeceniski plan da unistavaju narode koje ce prvo zavaditi pa onda ih "miriti".\nMnogo je primera i danas kako i na koji nacin manipulisu: amerikanci, britanci, izrelci, nemci, francuzi...\n(Obican covek, 1. mart 2012 07:33)\nDzaba ti ta prièa Radovane,sudi se tebi a ne njima a i koga briga za francuze...Istorija æe pokazati ko je u pravu ali ono za šta se sudi je ubistvo hiljade ljudi u par dana pa ko god da je uradio a ti si bio neki predsednik u to vreme.\n(Darko, 1. mart 2012 07:20)\nOvaj covjek je bio propast za svoju drzavu Bosnu, na kraju je i sam propao. Ovo sto on danas prica u Hagu se u Bosni zove: baljezgati! Ovako kako se on sám brani ne brani se jedan "heroj" zla. I Karadzicu, Seselju i Mladicu treba na silu uvesti branioce po duznosti, ubrzati, i skratiti ove procese, koji su za njih mozda zabava a za narod nastavak mrcvarenja devedesetih. Samo sto su ovaj put ovi zlikovci bez komande i oruzja.\n(Bosna bosnisima, 1. mart 2012 06:41)\nNe zalazim ko je i kakav je zlocinac, i da li je uopste, ali i da jesu, "ovi nashi" jugo-zlikovci su "male bebe" za one koji su to "sve kuvali". Francuzi, britanci, Nemci, ameri...\n(Dexterijus, 1. mart 2012 06:17)\nTo sto govori taj Erdemovic nikako nije ubedljivije od onoga sto govori Karadzic. Ne samo sto se tice logicnih kontradikcija vec i priznanja da je ipak on taj koji je pucao a ne Karadzic. Dobio uz to od suda smesnu kaznu i sve sto mu treba da zivi lagodno citav zivot....\n(Miroslav, 1. mart 2012 04:57)\nA koliku "porciju" je dobio taj Erdemoviæ kada je uèestvovao u streljanju preko 1000 ljudi? Nagodio se sa sudom i umesto doživotne postao je svedok na narednim suðenjima i uveliko slobodan. Svi krivci i zlikovci treba da odgovaraju, a ne da se izvuku time što æe priznati zloèin i pristati na saradnju.\nTaj sud u Hagu je barabski kao i naš i svi sudovi u svetu, jer su svi oni pod uticajem politièara.\n(Dragi, 1. mart 2012 01:35)\nSta reci o ovakvom coveku.\nDruze Dabicu budite jednom coveku pa priznajte istinu.\n(pera kojot, 1. mart 2012 01:00)\nKad god kompjuter nesto brljavi serviser svali na virus..Kad doktor ne zna sta vam je svali na stres..Kad zlikovac ne zna kako da se izvuce svaljuje na razne tajne sluzbe...\n(vuk79, 1. mart 2012 00:59)\npeti put pisem komentar...i nepostoji rec koja ga opisuje\n(vlada, 1. mart 2012 00:55)\nKakav monstrum od coveka...I ko ti je danas heroj...\n(balkan, 1. mart 2012 00:44)\nRat u Jugoslaviji se i odužio da postao ozbiljan, ali krvav biznis. Malobrojni su profitirali na raèun velikog broja žrtava, kao u svakom krupnom poslu tipa narkobiznis.\n(Miroslav Iviæ, 1. mart 2012 00:39)\nOtici ces ti gore Radovane , tamo nema advokata jer on zna istinu ...\n(Bozija pravda, 1. mart 2012 00:21)\n(pih, 1. mart 2012 00:21)\nDrazen Erdemovic je po nacionalnosti Hrvat koji se borio na strani HV 1991 prilikom borbi kod Vukovara. Postao je clan Desetog diverzantskog odreda VRS jer su se ti okupljali placenici raznih nacionalnosti.U zamenu za priznanje da je pobio preko 1000 ljudi dobio je smanjenu kaznu iako je sasvim sigurno najveci zlikovac koji je optuzen na tom sudu. Osudjen je na svega 5 godina zatvora, tako da je pusten vec u avgustu 2000. Svedocio je protiv vise optuzenih za Srebrenicu. Oni koji saradjuju sa sudom u pogledu svedocenja protiv drugih i koji priznaju stravicne stvari brzo budu pusteni. I na njegovom slucaju se vidi kakva je lakrdija Haski sud.\n(mrki, 1. mart 2012 00:19)\nPokušava da skine odgovornost sa sebe i Mladiæa time što æe prikazati da su ljudi streljani ne zbog ubeðenja (ma kakvo ono bilo), nego zbog koristi?! Pa, to je još mnogo gore!\nNego, ako veæ tvrdi da to zlato postoji, mogao bi da kaže gde je, ipak je vežbao dosta sa viskom kao Dr.Dabiæ. (roll eyes)\n(Max, 1. mart 2012 00:17)\nOvaj jos vise bruka Srbe , zelio je reci da je VRS za nekoliko kila zlata pocinila genocid ... Pametni Radovan nema dalje\n(Jole, 1. mart 2012 00:12)\nI na kraju postoje osobe koji brane ovog èoveka i smatraju ga herojem...\n(Nenad, 1. mart 2012 00:07)\n"Erdemoviæ je potvrdio da je 16. jula na farmi Branjevo sa još sedmoricom pripadnika Desetog diverzantskog odreda streljao izmeðu 1.000 i 1.200 muslimanskih civila."\nGospode da li je moguce da postoje ovakvi monstrumi? Kao u kuglani.\n(zmitjkoe, 29. februar 2012 23:44)\nda, dobio je zlato, al to je pretopljeno zlato, od zubi i nakita, koje su vadili i skidali sa naroda prije streljanja\n(Bosanac, 29. februar 2012 23:39)\nOptuženi Karadžiæ je tvrdio da je to bilo nemoguæe uèiniti za tako kratko vreme, kao i da na tom prostoru nije moguæe sahraniti toliki broj žrtava.\nÈovek zna to lepo da rasporedi, treba znati i to izacunati. Kakvi su to monstrumi...\n(Dule, 29. februar 2012 23:30)\nTek po zavrsetku sudjenja Mladicu i Karadzicu dobice se prave dimenzije genocida - ne samo u Srebrenici nego i u podrinju od 1992 do 1995.\n(Akademija 1986, 29. februar 2012 23:28)\njos se smeje...…..\n(hari, 29. februar 2012 23:23)\nÈak i ako im je neko davao suvo zlato to nije opravdanje za streljanje civila kao na traci. Imali su veæi prosek nego u Jasenovcu.\n(Peða, 29. februar 2012 23:11)\nMa sta mi rece...\n(Hm, 29. februar 2012 23:04)


Sputnjik u Francuskoj oborio sve rekorde posećenosti - Sputnjik Srbija\n07:05 29 Septembar 2020\n19:06 16.03.2020 (osveženo 19:50 16.03.2020) Preuzmite kraći link\nBroj pojedinačnih poseta na sajtu 15. marta dostigao je brojku od 2.366.000 ljudi, što je u poređenju sa 14. martom za 103 odsto više.\n„Mi se takmičimo sami sa sobom, a ne sa francuskim medijima. Imamo najsložniji tim, koji je usmeren na zajednički cilj. Ogromno hvala svima jer volite svoj posao. Prestigli smo mnoge, ali to još nije kraj“, izjavila je glavna urednica Sputnjika u Francuskoj Natalija Novikova.\nU nedelju su u Francuskoj održani lokalni izbori, a građani su birali i gradonačelnika Pariza. Izlaznost je iznosila oko 46 odsto, a u određenim opštinama nije premašila 35 odsto, što je rekordno nizak pokazatelj.\nZbog epidemije koronavirusa u Francuskoj su 14. marta zatvoreni kafići, restorani, bioskopi i sve prodavnice, osim prodavnica sa prehrambenim proizvodima. Broj zaraženih u zemlji je 5.400, a preminulo je 120 ljudi. Bolnice nisu u stanju da se izbore sa velikim brojem obolelih, pa hospitalizuju samo teško bolesne pacijente.\nSputnjik u Francuskoj je počeo sa radom u januaru 2015. godine. Portal mesečno u proseku poseti 11.000.000 pojedinačnih čitalaca. Prosečan mesečni broj pregleda na sajtu prošle godine je premašio 23.000.000.\nanalitika, Francuska, Sputnjik


Biatlon u Banskom | Aparthotel Lucky Bansko SPA & Relax\nBansko nije samo jedno od najlepših i puno mesta zanimljivih u Bugarskoj, već je jedno od naših najpopularnijih letovališta za zimu.\nOvo je grad u kojem je sport velika čast i zato ne bi bilo iznenađenje reći da se sportska takmičenja održavaju tokom cijele godine u Banskom. Grad je bio domaćin brojnih svetskih, evropskih i nacionalnih takmičenja u disciplinama kao što su skijanje i biatlon, biciklizam i još mnogo toga.\nMeđutim, može se priznati da je Bansko najpopularnije sa svojim dobrim skijaškim stazama, gde se održavaju skijaška takmičenja, slalomske priredbe, alpsko skijanje, skijanje na trci i, naravno, slabost Banskalija – bijatlona. U Banskom je biatlon jednako omiljen i treniran sport kao skijanje. Mnogo ljudi ovde trenira biatlon, gde se održava kondicija, gde ambicija da postanu profesionalni trkači.\nMoramo reći da je naporan rad rezultirao da su klubovi u Banskom klubu izašli sa brojnim profesionalnim takmičarima poput Ivan Zlatev, Elena Durchova, Daniela Kadeva, Mihail Klecherov, Blagoi Totev i mnogi drugi. Glavna zasluga Banskog je da ima toliko dobrih i dobrih biatlonskih sportista koji imaju izuzetno dobre trenere, dobre tehničke opremljenosti i mnoga mesta gde se ovaj sport može vežbati u gradu i okolini.\nKo može trenirati biatlon u Banskom?\nSvi koji žele da treniraju biatlon mogu se upisati u sportski klub u Banskom, a treneri su Irina Nikulchina (bronzana olimpijska medalja za biatlon) i Elena Durchova.\nU Banskom skijaškom klubu biatlonske ekipe su podeljene u tri grupe:\nTreninzi se održavaju tokom cele godine, tokom zimskog treninga se održava na stazi Banderiška poljana ili na istoimenom stadionu, a ljeti se treninzi održavaju na stadionu, Banderiška poljana, na igralištima u gradu ili u parku. , na rolni ili na putu Bansko – Shiligranika.\nKlub ima jednu od najboljih baza za trening i pruža priliku svim tinejdžerima koji žele da treniraju ovaj sport da to rade besplatno. Klub, zajednički u opštini Bansko, pruža deci sve što im je potrebno, kao što su skijaška oprema, puške, rolke, klizne karte, pa čak i prevoz do baze za besplatno.\nMeđu takmičarima u Banskom klubu su etablirani biatlonci poput Daniela Kadeva, Dafinka Koeva, Blagoi Todev, Dimitar Parlatov i drugi. Mlade nade banskog kluba nisu samo deo nacionalne biatlonske ekipe, već ukazuju i da imaju potencijal da budu među najboljim biatloncima, ne samo u Bugarskoj, već i u svetu.\nTakmičenja za biatlon u Banskom\nTokom godina Bansko je bio domaćin rundi Evropskog kupa u biatlonu, Evropskog prvenstva, Državnog prvenstva u bijatlonu, Veteranskih prvenstava, a 2019. godine održano je Letnje takmičenje u bijatlonu – Pirin kup.\nLetnje takmičenje u bijatlonu u Pirinu održano je prvi put posle pauze od 20 godina, a na njemu su učestvovali biatlonski klubovi iz cele zemlje. Takmičenje je bilo veoma intenzivno, ali mladi biatlonci iz Banskog kluba uspeli su da ugrabe dve zlatne medalje (Blagovest Stojanov) i jednu bronzanu medalju (Nelli Zlateva).\nBiatlon u Banskom i turisti\nVrlo smo vam kratko rekli o biatlonu u Banskom, a ne da se hvalimo sa biatlonskim tradicijama, dobrom bazom ili jedinstveno dobrim trenerima koji rade u gradu. Rekli smo vam sve ovo, jer ovaj sport nije samo zabava, već vam pruža i priliku da uživate u skijanju i trčanju po volji.\nAko se odlučite za odmor u Banskom, ali ne želite da izgubite formu i tražite atraktivan sport između SPA procedura i razgledanja, bijatlon je savršeno rešenje za vas. Biatlon je pogodan za svakog člana vaše porodice, bilo da ste početnik ili imate neko iskustvo.\nKratka istorija biatlona\nBiatlon je sport sa dugom istorijom. Prva biatlonska trka u svetu održana je 1767. godine blizu granice Švedske i Norveške. U početku se ovim sportom bavila uglavnom vojska, koja je obuhvatala skijanje i pucanje puške tokom svog treninga. Međutim, postepeno je sve više civila zapalilo biatlon, što je dovelo do stvaranja Međunarodne federacije za biatlon i moderni peteroklon 1984. godine.\nPrvo biatlonsko prvenstvo sa svih strana sveta održano je 1958, a od 1960 bijatlon je uključen u program zimskih olimpijskih igara.\nMedaljari bugarskih takmičenja u biatlonu\nEkaterina Dafovska – Osvojila zlato na Zimskim olimpijskim igrama u Naganu (1998) Pored olimpijske titule, Dafovska završava svoju trkačku karijeru sa 5 pobeda na Svetskom prvenstvu u biatlonu.\nIva Škodreva – biatlonka 1991. godine osvojila je tri bronze u pojedinačnim takmičenjima.\nMaria Manolova – Takmičarka ima dve pobede na Svetskom kupu i nalazi se na 6. mestu u biatlonu Lahti – Finska (1978).\nVladimir Iliev – Mlada nada bugarskog biatlona osvojila je srebro iz sveta u Ostersundu, Švedska (2019). Iliev je postao prvi sportista koji je osvojio medalju na Svjetskom kupu za muškarce\nKrasimir Anev – Nacional je postao prvak Evrope u Belorusiji\nIrina Nikulchina – Biatlonka ima tri bronzane medalje – po jednu sa Olimpijskih igara u Salt Lake Citi-u 2002 i drugu sa sprintova 1999 na Pokljuki i Rupolding 2002.


Pokušaj silovanja devojčice u tržnom centru u Beogradu | Direkt.rs\nPočetna Hronika Pokušaj silovanja devojčice u tržnom centru u Beogradu\nPokušaj silovanja devojčice u tržnom centru u Beogradu\nNakon što su mediji jutros preneli vest da je juče pokušano silovanje devojčice u jednom beogradskom tržnom centru, u MUP za Nova.rs kažu da je „u toku rad na rasvetljavanju slučaja“.\nViše beogradskih medija prenelo je jutros vest da je, navodno, desetogodišnja devojčica napadnuta juče u jednom tržnom centru u prestonici od strane muškarca koji je ubrzo nakon incidenta uhapšen.\nTom prilikom, navodi se, policija je blokirala tržni centar i privela osumnjičenog.\nPortal Nova.rs kontaktirao je Biro za informaisanje MUP iz kog su nam na pitanja vezana za ove medijske navode kratko odgovorili da je „u toku rad na rasvetljavanju slučaja“.\n– Detalji slučaja će biti poznati danas u toku dana, rečeno nam je u Birou.\nIZVORNova.rs / Milena Ilić Mirković


Štanmajer razgovarao sa Asadom | Politika | DW | 05.12.2006\nŠtanmajer razgovarao sa Asadom\nSirija zatražila pomoć Njemačke u obnovi dijaloga sa EU. Dalje ruke od Libana kao suverene države jasno poručio njmeački ministar inostranih poslova Štanmajer.Sirija važan faktor na Bliskom Istoku.\nŠtanmajer /desno/ i sirijski predsjednik Asad\nŠesta po redu blisko-istočna turneja njemačkog ministra inostranih poslaova Franka Walter-Steinmeira po prvi put je vodila u Siriju. U avgustu je Štajnmajer otkazao posjetu kod predsjednika Bašara el Asada, pošto se ovaj prethodno oglasio anti-izraelski. Ovog puta susret je realizovan o čemu izvještava Nina Ferhojzer\nNjemački ministar inostranih poslova Frank Valter Štanmajer doputovao je u Damask sa jasnom porukom: Ruku dalje od Libana i državnog suvereniteta ove zemlje. Jer i nakon skoro tri decenije povlačenja sirijskih trupa Sirija još uvijek ima znatan uticaj u Libanu, prije svega na šitski Hezbolah. Upravo je Hesbolah prije nekoliko dana nakon masovnih demostracija zahtjevao odstupanje slobodno izabrane i antisirijski raspoložene vlade.\nNjemački ministar izrazio je strahovanje da bi situacija u Libanu mogla izmaći kontroli što je nakon razgovora sa sirijskim predsjednikom Bašar el Asadom pojasnio ovim riječima:\n"Apelovao sam na sve strane da ne smiju dozvoliti ponovno izbijanje nasilja. Apelujem posebno na Siriju da ne poduzima ništa što bi moglo da direktno ili indirektno destabilizovati situaciju u Libanu."\nOvu poruku Štajnmajer je donio direktno iz Bejruta gdje on vlastitim očima vidio demonstracije i želio Libanskom premijeru Fuadu Senijori pružiti podršku.\nNo, sirijska vlada suzdržano je primila apel Štajnmajera. Oficijelno se dodoše kaže kako se zvanični Damask ne miješa u unutrašnje stvari susjedne zemlje i poštuje suverenitet Libana.\nSituaciji u Libanu bio je posvećen najveći dio razgovora Štajnmajera u Damasku, no bilo je riječi o trenutnom opreznom približavanju između Izraela i Palestinaca o kojem se njemački ministar direktno informisao na licu mjestu – u Tel Avivu. Štajnmajer je pored ostalog rekao:\n"Bio bi radostan kada bi Sirija iskoristila svoj uticaj prema Hamasu, kako bi i ovi razgovori u cilju postizanja mira na kraju doveli do uspjeha"\nZaista bez Sirije nema trajnijeg mira na Bliskom istoku – ubjeđen je ministar inostranih poslova Štajnmajer.\nAli od vlade u Damasku nije dobio nikakve signale u pogledu konstruktivnijeg uključivanja u riješavanje bliskoistočnog konflikta. U očima Sirije svu krivicu snosi Izrael koji je okupirao Golandsku visoravan a Palestincima oduzeo zemlju.\nRazličita stanovišta davala su onovni ton razgovora i ministara inostranih poslova u Damasku, tako je sirijski ministar inostranih poslova Muallem rekao kako se Sirija nije sama izolovala nego je Siriju svijet izolovao.\nAli njemački ministara inostranih poslova uprkos svemu vjeruje da će unutrašnje reforme donijeti i odlučniji istup Sirije na spoljnjopolitičkom planu.\n”Čvrsto sam ubijeđen da Sirija ima bolju perspektivu nego što je to do sada bio slučaj. Vaša zemlja teži privrednim i političkim reformama i zato su joj potrebne investicije kako bi pored ostalog objezbjedila radna mjesta za mlade ljude – rekao je Sirijskom po dužnosti Štajmajer”\nSirija bi rado obnovila saradnju sa Evropskom unijom i stim u vezi očekuje adekvatan signal u januaru kada Njemačka preuzima precjedavanje Evropskom unijom ali štajmajer nije želio dati nikakva obećanja u tom pogledu, pošto je držanje u Evropskoj uniji, vrlo različito – od približavanja do totalnog odbijanja saradnje sa ovom zemljom.


Samsung predstavio robustni, ali i elegantni Galaxy XCover 4 – Gloria\n– Samsung svojim korisnicima nastoji da obezbedi najnaprednije proizvode koji zadovoljavaju njihove potrebe, kako za poslovnu primenu, tako i za zabavu – izjavio je Žan-Danijel Aim, potpredsednik u Evropskoj diviziji za mobilne uređaje u kompaniji Samsung.\n– XCover 4 je pravi dokaz naše kontinuirane potrage za inovacijama, jer se odlikuje širokim spektrom funkcija, što ga čini savršenim alatom za rad u bilo kom okruženju, dok istovremeno svojim dizajnom ostaje potpuno veran svojim Galaxy korenima.\nNikada nije bilo jednostavnije koristiti pametni telefon u ekstremnim uslovima, niti ostati na vezi sa svima duže vreme. Kao centralni element kojim pokazuje svoju pripadnost Galaxy korenima, XCover 4 se može pohvaliti IP68 standardom zaštite od prodora prašine i vode, poboljšanom rezolucijom zadnje kamere od 13 MP i prednje od 5 MP, kao i dugotrajnom baterijom koja se može vaditi. Čuvanje velike količine podataka takođe je pojednostavljeno zahvaljujući proširenoj memoriji od 16 GB, dok dodatna RAM memorija od 2GB čini XCover 4 moćnijim – idealnim i za ličnu i za profesionalnu upotrebu.


Privatnost na internetu? - GAJP\nAna Vusurovic februar 02, 2015 Comments are off for this post\nDa li ste znali da jedna od mnogobrojnih privatnih agencija za prikupljanje podataka na internetu ’BlueKai’ poseduje privatne podatke osamdeset odsto američkih građana? Sami podaci uglavnom se odnose na potrošačke navike, hobije, lokacije gde najčešće izlazite na piće ili jedete, ali i o ozbiljnijim stvarima poput okvirima kućnog budžeta ili političkog opredeljenja. Da ste ovu, danas činjenicu zastupali pre samo dve godine smatrali bi vas pobornikom teorija zavere, ali danas ne.\nDa bi se razumela čitava situacija moramo se vratiti godinu i po dana unazad u jun 2013. godine. Pre tog datuma, na povrede privatnosti gradjana na internetu gledalo se sa određenom dozom lakoće i naivnosti. Smatralo se da računarski ’pismena’ osoba nema čega da se plaši na internetu pod uslovom da na mailove u kojima ih nepoznati advokat obaveštava o ogromnom nasledstvu ne odgovara tako što će poslati broj svoje kreditne kartice. Ovaj, kako sada vidimo lakomisleni i naivni stav oboren je krajem juna 2013.\nGrudva koja je pokrenula celu lavinu informacija bio je bivši agent Nacionalne bezbednosne agencije (NSA) Edvard Snouden. Snouden juna 2013. godine izlazi u javnost sa tajnim dokumetima, pre svega preko britanskog ’Gardijana’ i americkog ’Vašington posta’ o aktivnostima, do tada ne toliko poznate, Nacionalne bezbednosne agencije o neovlašćenom nadgledanju i praćenju ogromnog broja američkih građana. Da stvar bude gora kasnijim istraživanjima otkriveno je da su nadgledani i milioni građana širom sveta. Takođe bezbednosne agencije su od vodećih internet kompanija u velikom broju (oko 37.000 zahteva, za šest meseci 2014. godine) zahtevale baze podataka, pre svega od Googla, Facebooka, Twittera, ali i od Whatsapp i Skype. Praćenja i prisluškivanja nisu pošteđene ni nemačka kancelarka Angela Merkel i brazilska predsednica Dilme Rusof kao ni mnogi drugi svetski lideri. Da cela situacija po NSA bude gora samo par meseci pre obelodanjivanju Snoudenovih dokumenata dosio se prvi teroristički napad na tlu Sjedinjenih država posle jedanestog septembra, za vreme bostonskog maratona. Sa pravom su mnogi građani i mediji pitali da li su mere sveopšteg prisluškivanja i praćenja imaju bilo kakve pozitivne efekte. Ovakva ili slična pitanja sve su prisutnije u vodećim svetskim medija posle napada na francuski časopis ’Šarli ebdo’.\nSa stanovišta javnih politika stvari ne stoji ni malo svetlije, kako kod nas tako i u svetu. Posle terorističkog napada 11. septembra, Bušova administracija uvodi takozvani ’Patriotski zakon’, koji je, između ostalog, davao NSA neograničenu slobodu (bez sudskog naloga) da zabeleži dužinu i vreme kao i podatke ko je koga zvao na teritoriji Sjedinjenih država. Najnoviji pokušaj da se ovo stanje promeni bio je prošlogodišnji predlog o reformi Nacionalne bezbednosne agencije. Na predlog Demokratske stranke, novembra prošle godine, trebao je biti usvojen takozvani ’Zakon o američkoj slobodi agenata’ koji bi određenim članovima zakona nametnuo obavezu agencijama da za svaki pojedinačni telefonski razgovor ili praćenje internet aktivnosti moraju da obezbede sudski nalog. Međutim iako je sam zakon imao podršku i predsednika Sjedinjenih država Baraka Obame, kao i zagovornika prava na privatnost, telekomunikacijskih i internet kompanija ovaj zakon nije došao do Senata, samim tim pravni okviri pod kojima je NSA i ostale obaveštajne agencije delovale ostaje isti, barem do sredine ove godine kada ističe važenje takozvanog ’Patrioskog zakona’.\nŠto se tiče Republike Srbije ovu oblast reguliše Zakon o elektronskim komunikacijama iz 2010. godine. Najveća izmena ovag zakona dogodila se sredinom 2013. godine kada je Ustavni sud, članove 128 i 129 proglasio neustavnim. Ovim članovima zakona je propisano da mimo odluke suda nadležne službe mogu da pristupe zadržanim podacima, to jest informacijama o tome ko je koga, kada i odakle zvao i koliko je trajao razgovor. Ipak sam zakon i pored manjih izmena ne pruža odgovarajuće zakonske okvire i takođe zakon nije usaglašen sa evropskim normama. Sadašnjim propisima Republike Srbije ne regulišu se i i vrlo važne oblasti poput video-nadzora. Trenutnim propisima nije jasno ko ima pravo da snima građane, ali i ostaje pitanje ko čuva ove podatke i na koji način ih koristi. Pored ovih očiglednih narušavanja privatnosti građana primećene su i drugi oblaci zadiranja u privatnost građana. Pre svega nadzorom nad upotrebom interneta, pregledavanjem elektronske pošte i pribavljanje zdravstvenih podataka zaposlenih, ali i praćenjem pomoću GPS uređaja i mobilnih telefona uključujući i direktan nadzor nad razgovorima.\nI na kraju treba pomenutu da do određenih pozitivnih koraka u ovoj oblasti dolazi pre svega iz Kancelarije poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti. Iz Kancelarije poverenika, Vladi je dostavljen novi model zakona koji bi značajno unapredio i modernizovao postojeće stanje u mnogim oblasti zaštite privatnosti građana. Nažalost Vlada i dalje nije uzela u razmatranje novi predlog zakona.


Ambasada Maroka obeležila nacionalni praznik – udruzenje-smp\nAmbasada Maroka obeležila nacionalni praznik\nAmbasada Kraljevine Maroko u Srbiji obeležila je večeras svečanim prijemom u hotelu Metropol u Beogradu nacionalni praznik, 30. jul.\nPrijemu koji je priredio ambasador Maroka Mohameda Amin Belhaža prisustvovali su predstavnici državnih vlasti Srbije među kojima je bila predsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković, ministar za rad Zoran Đorđević, prestolonaslednik Aleksandar Karađorđević sa suprugom, narodni poslanik Dragomir J. Karić kao i mnogi predstavnici verskih zajednica, strane diplomate i ličnosti iz kulturnog i javnog života Srbije.\nPrijem je počeo intonirajući himu Srbije, a zatim i Kraljevine Maroko, nakon čega se ambasador svima zahvalio na dolasku. On je kazao da su prijateljski odnosi između Maroka i Srbije zasnovani na zajedničkim vrednostima, međusobnom razumevanju i poštovanju suvereniteta i teritorijalnog integriteta.\nNacionalni praznik Maroka, koji se obeležava 30. jula, slavi ustoličenje sadašnjeg kralja, Muhameda VI, 30. jula 1999. godine. Kralj, iz dinastije Aluita, koja vodi poreklo od Fatime (sedmi vek naše ere), najmlađe kćeri proroka Muhameda, je doktor pravnih nauka sa Univerziteta u Nici, govori četiri jezika (arapski, francuski, španski i engleski) i od stupanja na presto preduzimao je reforme koje su Maroko usmerile na put privrednog i društvenog razvoja.\nBelhaž smatra da se čine napori za podizanje ekonomske saradnje Srbije i Maroka na viši nivo, jer dve države imaju veliki potencijal, a svaka od njih mnoge prednosti. Maroko važi za politički stabilnu zemlju, sa povoljnim poslovnim okruženjem i kapijom, za ostatak Afrike sa kojim Kraljevina ima snažne ekonomske veze.\nSrbija i Kraljevina Maroko ove godine obeležavaju 60 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa.\n← Maroko može biti siguran prolaz za Srbiju u Africi\nNa čaju i kolačima kod AMBASADORA MAROKA u Srbiji →\nGost na TV Balkan Marokanka Chaibia Bouydo Nikolić\nالشعيبية نيكوليتش… الفاعلة الجمعوية التي سطع اسمها في دول البلقان


Predlog izmena i dopuna Zakona o izgradnji ostavlja mogućnost za tumačenje i moguće zloupotrebe, priznaju u Ministarstvu građevine, te su uvažene žalbe građana, a u zakonu je uvršten amandman koji precizira odredbe u vezi sa pripremom urbanističkog projekta.\nCilj predloženih izmena bio je da se preciziraju odredbe zakona u pogledu mogućnosti korišćenja energetskih potencijala poljoprivrednih gazdinstava, odnosno da se omogući efikasno održivo korišćenje biomase i drugog otpada koji se javljaju u poljoprivrednoj proizvodnji. Na ovaj način podstiče se energetska efikasnost, održivo upravljanje otpadom i smanjuju negativni uticaji na životnu sredinu u poljoprivrednoj proizvodnji - saopštavaju iz Ministarstva.\nSvesni propusta, a kako bi, kako kažu, usvojeni zakon bio što kvalitetniji i kako bi se izbegle moguće dvosmislenosti, uvaženi su razlozi da predložena norma ostavlja mogućnost za tumačenje i moguće zloupotrebe.\nIako je odlukom Ministarstva građevine izgradnja mini-hidroelektrane na reci Jelašnici kod Surdulice zabranjena, mehanizacija se pojavila i krenula sa radovima, što je izazvalo proteste i revolt građana.\nTončev gradnja i Igis Grin su krenuli sa radovima, iako postoji zabrana Ministarstva građevinarstva do 2020. godine. Urađeno je ravnanje terena, iako postoji zabrana na tom mestu i na delu od 5 km.\nInvestitor mini-hidroelektrane je firma Igis Grin iz Beograda, koja je i prijavila radove prošle godine, ali kako kaže predstavnik ove firme koji se javio redakciji Južnih vesti na telefon preduzeća, dozvola za ovu MHE prodata je prošle godine.\n"Ja sam prijavio radove i prodao. Vi se za*ebavate sa mnom, ja sam to prodao, nemam sa time ništa. Slušajte, nemojte više da me zovete, ja nemam veze sa tim", ljutito je iskomentarisao predstavnik firme koji nije želeo da se predstavi.\nDozvola je prodata preduzeću Tončev gradnja, potvrdio je za Južne vesti vlasnik firme Novica Tončev, koji je istovremeno i predsednik Skupštine Opštine Surdulica, na čijoj teritoriji se gradi mini-hidroelektrana.\nOn je potvrdio da postoji zabrana Ministarstva građevine za područje reke Jelašnice, ali kaže da je dozvola za gradnju izdata pre zabrane, tako da Opština od tada ne izdaje dozvole.\nPostojeća elektrana ne ugrožava branu i izdata je dozvola još pre 5 godina i više. Ministarstvo može da naloži Opštini da poništi tu dozvolu, ali da isplati investitora, a to dosad nije uradilo i investitor je uredno prijavio početak radova još prošle godine - kaže Tončev.\nIma odgovor i zbog čega je Ministarstvo građevine zabranilo izdavanje dozvola za ovo područje.\n"Građani Jelašnice treba da se zapitaju zašto je Ministarstvo zabranilo izdavanje dozvole za to područje, a ja ću vam reći da je tu Ministarstvo planiralo izgradnju brane za vodosnabdevanje Vladičinog hana", kaže Tončev.\nPredsednik Skupštine opštine Surdulica dodaje da poseduje svu dokumentaciju i prepisku sa Ministarstvom građevinarstva, ali da će, s obzirom da je na putu, novinaru Južnih vesti sve papire dostaviti - naknadno.\nMeštani sela Radoovnica i Donji Stajevac u opštini Trgovište, ali i ljubitelji prirode, protiv su izgradnje mini-hidroelektrana na njihovoj teritoriji, ali nadležne to nije sprečilo da krenu sa radovima na reci Tripušnjici u Donjem Stajevcu. Istovremeno, u fazi izgradnje je i mini-hidroelektrana u selu Radovnica gde radove stopiraju meštani.\nIzgradnja mini-hidroelektrana na reci Pčinji i njenim pritokama počela je pre više od decenije, do sada je izgrađeno 5 hidroelektrana, 3 na reci Tripušnjici, jedna na Lesničkoj i jedna Koćurici, a jedino gde ih još uvek nema je Kozjedolska reka, od 38 potencijalnih lokacija za izgradnju na teritoriji Opštine Trgovište.\nJedan od najvatrenijih boraca za očuvanje reke Pčinje Srboljub Zlatković kaže da je u Radovnici desetak puta dolazila policija da interveniše zato što se meštani okupe i naprave ljudski štit kada radovi treba da počnu i sada je u toku sudski proces, dok je u Donjem Stajevcu izgradnja krenula bez otpora jer su ljudi pasivni i u strahu.\nZlatkovićdodaje da ima dosta propusta u građevinskim dozvolama i da je on sam kao laik u dokumentaciji pronašao otvoreno kršenje zakona.\nU dokumentu “Uslovi zaštite prirode” koji ide uz svaki projekat piše da cevovod ne sme da se položi u korito reke jer se reka devastira dok se gradi. Na Kozjedoloskoj reci gde smo osporavali izgradnju stoji u dozvoli “cevovod će biti postavljen u korito Kozjedolske reke”.\n" Ja sam kao građanin podneo krivičnu prijavu protiv zloupotrebe službenog položaja i poneo potpise koje sam sakupljao protiv izgradnje, to se odugovlačilo dok od Tužilaštva nisam dobio odgovor kako nisu pronašli elemente krivičnog dela", priča Zlatković.\nOn je do sada sakupio stotinak potpisa protiv izgradnje mini-hidroelektrana. Postoji i stranica na društvenim mrežama “Reka Pčinja i njena priroda” i ona okuplja ljubitelje prirode koji se zalažu za očuvanje ove reke. Ali kako i sam Zlatković kaže, kada je počelo da se gradi na ovom području niko nije imao svest o tome koliko je štetno, ljudi tek sada počinju da se bude, a on je odnedavno stupio u kontakt i sa ljudima iz inicijative Odbranimo reke Stare planine.\nAktivista za očuvanje reka i poznavalac riba Goran Tokić kaže da je Pčinja dragocena rečica zbog endemskih vrsta koje žive u njoj.\n"Upravo tu žive neke ribice i vodozemci kojih nema nigde više, bukvalno 20-30 km toka i to je kraj. Tu živi makedonska pastrmka, potočna mrena, sve su endemi. I kad neka država ima to - to se štiti na sve moguće načine. A to se trenutno uništava zato što je “bogu iza nogu” i baš ih briga što ima 7-8 endemskih vrsta ", kaže Tokić.\nPredsednik Opštine Trgovište Nenad Krstić potvrđuje da su 2 mini-hidroelektrane u fazi izgradnje, ali o tome da su meštani stopirali radove u Radovnici ne govori.\nA na pitanje Južnih vesti “ko su investitori” odgovara da ih ne poznaje.\n"Stvarno ne znam, znam da je investitor iz Beograda. Oni su se menjali, prvo je bio iz Pančeva, pa iz Niša, sada je iz Beograda, ali stvarno ne mogu da Vam kažem, ja lično ne poznajem investitora ", rekao je Krstić.\nNi urbanistička služba na koju je predsednik Opštine uputio nije se odazvala, tako da su detalji o lokacijama i građevinskim dozvolama nepoznati.\nZbog zabrinutosti štetom koju bi izgradnja hidroelektrana mogla da nanese ljudima i sredini oglasila se i Narodna stranka iz Trgovišta ističući kao problem, pored gubljenja reka, još i to što u izgradnji mini-hidroelektrana nema zapošljavanja jer sistemi rade automatizovano sa najviše jednom osobom koja je upošljenja za održavanje a korist imaju samo investitori.\nBorci protiv izgradnje malih hidroelektrana (MHE) u opštini Trgovište tvrde da investitor nema sve potrebne dozvole za gradnju MHE „Pročovci 3“ na reci Tripušnici kod Donjeg Stajevca iako su radovi u toku.\nU odgovoru se navodi da je Zavod za zaštitu prirode Srbije dostavio ministarstvu novu Studiju zaštite Predela izuzetnih odlika “Dolina Pčinje”, koja predviđa nove granice područja, odnodno proširenje na 3344 hektara teritorije opštine Bujanovac i 884 hektara opštine Trgovište.\nSvetska organizacija za zaštitu prirode Adrija (WWF) saopštila je da privatni investitori mini hidroelektrana šire lažne vesti i demantuje njihove tvrdnje da MHE ne utiču negativno na prirodu i da WWF podržava njihovu izgradnju.\nPoslednjih desetak godina svedočimo sistemskom uništavanju reka i potoka usled ekspanzije malih hidroelektrana, navodi se u saopštenju WWF i dodaje da su u Srbiji i celom regionu prisutni problemi uzrokovani nekontrolisanom izgradnjom MHE.\nZa razliku od tvrdnji investitora iznetih u tekstu koji je ranije objavio Tanjug, u WWF fondu kažu da je šteta koju MHE čine prirodi i širem društvu izuzetno velika - od uništavanja rečnih korita, zarobljavanja reka u cevi, gubitka biološke raznovrsnosti i devastacije okolnog područja, do ugrožavanja izvora pitke vode i opstanka lokalnog stanovništva.\n"Zbog svega navedenog, WWF nikako ne može podržati izgradnju MHE", poručuje ta organizacija dodajući da se naprotiv uvek transparentno zalagala za održivo korišćenje obnovljivih izvora energije.\nWWF ponavlja stav da treba zaustaviti podsticaje za sve vrste malih hidroelektrana i da na taj način treba ograničiti njihovo nekontrolisano širenje i uništavanje naših reka.\n"Trenutna politika podsticaja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora odgovara isključivo investitorima u MHE, značajno ograničavajući proizvodnju iz drugih obnovljivih izvora, poput sunca i vetra. Štaviše, što je manja instalisana snaga postrojenja, to je veća podsticajna otkupna cena struje, čime se dodatno povećava pritisak na reke, jer je investitorima u interesu da sagrade što više postrojenja manje instalisane snage. To često podrazumeva stavljanje nebrojenih kilometara reka u cevi. U prilog tome govori i činjenica da je 95 odsto sagrađenih MHE snage ispod 1 MW", pojašnjava Nataša Milivojević iz WWF Adrije".\nAnaliza ulaganja u male hidroelektrane, koju je 2018. godine uradila organizacija Bankwatć, pokazuje kako se većina takvih projekata u Srbiji finansira novcem stranih banaka, a posebno grupa Erste Banke (Austrija) i UniCredit Banke (Italija).\nU WWF-u ističu da bi zauzvrat hiljade kilometara reka bile izgubljene.\nIzvor: Južne vesti/večernje novosti/Tanjug/Bujanovačke


Rukometaši "Kikinde Grindex" silno motivisani: Vreme je da "Dinamo" poklekne u "Jezeru" · gradski.online\nRukometaši “Kikinde Grindex” silno motivisani: Vreme je da “Dinamo” poklekne u “Jezeru”\nKIKINDA- Bolji nastavak sezone u elitnom takmičenju, Kikinđani nisu mogli da zamisle. U subotu, od 18 sati, na parketu “Jezera”, sledi veliki vojvođanski rukometni derbi. “Plavi” će ugostiti pančevački “Dinamo”.\nLider ARKUS lige u jesenjem delu sezone delovao je skoro nepobedivo, a naši rukometaši smatraju da je došlo vreme da “Dinamo” poklekne u grotlu kikindskom hrama sporta. Da nastavak sezone protekne kao u nalepšim sportskim snovima, članima stručnog štaba i prvotimcima “Kikinde Grindex” poželeo je Pavle Markov, gradonačelnik:\n– Neće biti lako u duelu sa “Dinamom”, kao što neće biti lako ni da se domognete plej of faze. Siguran sam da publiku nećete razočarati. Grad Kikinda ovom klubu pruža jasnu i nedvosmislenu podršku. Zaslužni su za afirmaciju Kikinde i njen dobar sportski imidž.\nTačno je da veliku pažnju poklanjamo školskom sportu i mladima, ali su nam važni i ovakvi klubovi. Njihovi rezultati su vredni pohvale. Dobro se nose sa klubovima iz većih rukometnih centara. Siguran sam da publiku u subotu neće razočarati- kaže Markov.\nSportski direktor “Kikinde Grindex”, Vojislav Bulatović, poziva publika da ispuni narandžastu tribinu “Jezera”. Na stanovištu je da će, vrlo brzo, rukometna filozofija novog trenera, Nedeljka Matića, biti vidljiva na tabeli ARKUS lige:\n– Činjenica je da je naš roster skraćen. Nastojaćemo da ga popunimo sa jednim bekom. Objektivno nam nedostaju dva igrača, ali ipak nismo ni toliko slabi. Pored iskusnog rukometnog stručnjaka, nismo ostali lišeni usluga Milana Lisice. Momci su u pripremnom periodu zaista dobro radili. Odlučni su da već u subotnjem meču pokažu da poseduju pobednički mentalitet i da su spremni da krče put do plej of faze- jasan je i do kraja otvoren Bulatović.\nDa će u duelu protiv lidera na tabeli ostaviti srce na terenu, obećali su trener, Nedeljko Matić i miljenik kikindske rukometne publike, Milan Lisica. Kao što smo već pisali, on ipak nije promenio rukometnu sredinu:\n– Prijatno sam iznenađen ovolikim interesovanjem medija za rukomet. Čak je i gradonačelnik došao da nas pozdravi i podrži. Tako nešto skoro nisam doživeo u Srbiji. Momci su spremni za meč sa “Dinamom”. U slučaju povoljnog ishoda, značaj naše pobede biće još veći jer nismo kompletni. Krajnje domete ove ekipe još ne mogu da dokučim, ali naš definitivni cilj jeste plasman u plej of- poručio je Matić.\nPrethodnoUspeh kikindskih strelaca: Jelena Tomić i Ervin Šalgo prvaci Vojvodine, pištoljaši ekipno prvi\nSledećeIz Nemačke: Stigla ortopedska pomagala, da starački korak bude sigurniji


Shottle Hall Belper, hotel England. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Shottle Hall: Datum dolaska :\nShottle Hall - Opis\nkolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici White Lane sa pozicijom zapad za grad Belper, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.U hotelu Shottle Hall pronaći ćete sve usluge, a posebno: Bar, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Samo za nepušače. Kategorija mu je pet zvezdica, a stil Luksuzan.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Ukoliko želite da idete na aerodrom, East Midlands je udaljen 26 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 52 minuta kolima.Ima brzu internet konekciju.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju privatni parking.\nShottle Hall tip(ovi):\nShottle Hall sadržaji i usluge\nStil hotela Birchover Hotel Apartments Darley Abbey je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Recepcija otvorena 24 sata, Besplatan parking. Na 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, 9,5 km -\nProverite cene i raspoloživost za Shottle Hall: Datum dolaska :


Rabljeni kosilice, stroji za metenje, vozila za prijevoz opreme za rad oglasi za prodaju - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Komunalni strojevi > Češka Republika\nRabljeni komunalni strojevi iz Češka Republika\nLista oglasa iz kategorije komunalni strojevi iz Češka Republika. Mozete sortirati polovne komunalni strojevi po ceni, godini proizvodnje ili modelu.Koristite navigaciju na levoj strani da ubrzate pretragu. Mozete i prosiriti pretragu na oglase iz komunalni strojevi iz drugih zemalja.\nWillibald TBU 3POpća stanje (1-5): 5, Broj prijašnjih vlasnika: 1\nAntonio Carraro TTR 4400 HST IIPrednji utovarivač: Da\nAntonio Carraro Tigre 4300Pogon: 4 WD\nČeška Republika, martin.schafferpekass.eu\nMercedes-Benz UNIMOG U 130 DISTRIBUTORKorištenje: Vansjko, Bruto težina: 8500, Najveća brzina: 106, Pogon: 4 WD, Snaga motora: 133.24, Zemlja proizvodnje: CZ\nČeška Republika, Stříbro\nBrowns Grassmaster 6MOpća stanje (1-5): 5, Bruto težina: 630, Tip moći: Drugo, Transportne dimenzije (DxŠxV): 1.7 x 3 x 2.5 , Zemlja proizvodnje: UK\nKubota B 6000 DTOpća stanje (1-5): 5, Broj prijašnjih vlasnika: 2, Bruto težina: 550, Tip kabine: Otvorena kabina, Tip sanduka: Fiksni okvir, Vrsta goriva: Diesel, Snaga motora: 11, Mjenjač: Brzina, Upravljanje: Krevetni okvir, Najveća brzina: 18, Emisijski razred: Euro 0, Nivo buke: 80, Garancija: Da, PTO: Da, Marka guma: Bridgestone, Hidraulični izlaz: 4\nMercedes-Benz Schmidt swingo 250Snaga motora: 74.78, Pogon: 4 WD, Zemlja proizvodnje: DE\nOther Effedi (Gasolone 28 + (CZ) IBL 2500Emisijski razred: Euro 2, Broj prijašnjih vlasnika: 1\nOther _JINÉ (IT) FRONTONI Camel\nJacobsen Greens King IVZadnji pregled: 10.05.2019, Opća stanje (1-5): 5, Broj prijašnjih vlasnika: 0, Bruto težina: 209, Vrsta goriva: Diesel, Snaga motora: 19.0347, Pogon: 2 WD, Najveća brzina: 10.6, Mjenjač: Hidrostatički, Radna širina: 177, Rezajuće jedinice: 3, Korištenje: Komercialne kosilice, Jedinica za rezanje: Ispod, Metoda rezanja: Cilindar\nČeška Republika, Zlín, CZ


Nebraska (2013) - The Filmske Recenzije\nAleksandar Pejn (Alexander Payne) je cenjeno ime u svetu filmofila iz prostog razloga što vešto koketira između meinstrim i andergraund filma – njegovi filmovi su namenjeni širokoj publici, ali nose sa sobom nešto veće što čini da se ne mogu smestiti među letnje hitove, već jednostavno nemaju rok trajanja. Do sada je u svojim filmovima ekranizivao romane i sam je adaptirao scenarija (za taj rad je nagrađen sa dva Oskara), a njegov poslednji film po tom pitanju predstavlja presedan jer je scenario originalan.\nGlavni junak filma je Vudi Grant (Bruce Dern), pomalo senilni starac koji je na osnovu prospekta u kome se spominje ta cifra ubeđen da je osvojio nagradu od milion dolara. Njegov sin Dejvid (Will Forte) ga konstantno ubeđuje kako nije u pravu i odvraća ga od njegovih pokušaja da se zaputi ka gradu u Nebraski. Vremenom Dejvid shvata da će Vudi biti najsrećniji čovek na svetu ukoliko krenu na to putovanje, on popušta i odlučuje da odu zajedno do tog grada kako bi ga napokon uverio da nema nagrade. Ono što obećava dosadan roudtrip postaje idealna prilika da malo bolje upozna svog oca, a na tom putovanju će se susresti sa brojnim likovima, među kojima se ističu rodbina i Vudijevi prijatelji iz mladosti.\nPejn je doktorirao na tematiku roudtrip filmova koji predstavljaju sjajnu potporu za ono dodatno što nam Pejn predstavlja. Komičnim likovima i situacijama on dodaje poprilično zanimljive i originalne likove koje smešta u čudne, ali opet sasvim realne situacije u kojima se likovi ističu po svom neznanju, nezrelosti ili tvrdglavosti. Scenario vešto balansira između međuljudske drame koja se ozbiljno bavi porodičnim pitanjima i komedije situacija i likova sa kojima se glavni tandem susreće. Iako nije napisao scenario likovi, dijalozi i postavke radnje neodoljivo podsećaju na njegove ranije filmove, a po prvi put Pejn snima u crno-beloj tehnici.\nSporiji ritam filma nam pomaže da bolje upoznamo likove koji ispod ljušture jednostavnosti, arogancije ili nezainteresovanost krije nešto mnogo više. Iznenađujuće je da je piscu scenarija Bobu Nelsonu ovo debitantski scenario za dugometražni film, odmah je nominovan za Oskara i postavlja se pitanje gde je ovaj čovek bio ranije. Njegov scenario je izrazito slojevit i predstavlja sjajnu studiju karaktera likova. Evidentno je da se Nelson trudio oko svog rada, ali se iskreno se nadam da za njegovu eventualnu sledeću saradnju sa Pejnom neće proći nekoliko godina.\nPerformansi glumačke ekipe daju dodatni plus uverljivosti i kvalitetu filma. Pre svih treba spomenuti Brusa Derna koji je fantastičan i veoma interesantan u predstavljanju senilnog i tvrdoglavog alkoholičara Vudija. Toliko je uverljiv u predstavljanju kompleksnosti ovog lika da je nemoguće odvojiti glumu od istine. Njegog sina Dejvida glumi Vil Forte sa kojim sam se susretao u manje-više osrednjim komedijama u kojima se nije previše isticao glumačkim talentom, pa je kvalitet njegove glume u ovom filmu zaista pozitivno iznenađenje. Tu je, naravno, i Bob Odenkirk (Bob Odenkirk) u ulozi drugog Vudijevog sina, Rosa.\nŠest nominacija za Oskara predstavljaju preporuku sami po sebi. Ukoliko ste fan sporijih, inteligentnih drama sa veoma postojanim likovima i vrhunskim kvalitetom izrade ovo je pravi film za vas.


Francusko-srpski seminar o politici konkurencije - La France en Serbie\nAccueil > Aktuelnosti i mediji > Javna uprava i evropske integracije > Evropske integracije > Francusko srpski seminar o politici konkurencije\nFrancusko-srpski seminar o politici konkurencije [fr]\nAmbasada Francuske, u saradnji sa Ministarstvom za evropske integracije Republike Srbije (MEI), organizovala je 27. i 28. septembra seminar o politici konkurencije. Tri eksperta iz Uprave za zaštitu konkurencije (Pariz) došla su da nastave i prodube dijalog sa svojim srpskim kolegama o metodama koje se koriste u oblasti konkurencije : Anne Krenzer, Eliezer Garcia-Rosado i Marianne Combaldieu, sve tri eksperti u Upravi za zaštitu konkurencije Francuske.\nTokom seminara predstavile su svojim kolegama iz Komisije za zaštitu konkurencije u Srbiji funkcionisanje Leniency programa, metoda koje se koriste u sporazumima u javnim nabavkama, kao i sprovođenje uviđaja i zaplene. Seminar je bio prilika za brojne diskusije o metodama koje koriste obe Uprave za konkurenciju, što je omogućilo dvema institucijama da produže prošlogodišnje diskusije i približe obe institucije.\nSaradnja Francuske i Srbije u politici konkurencije je deo približavanja Srbije važećim evropskim propisima i praksama u kontekstu ekonomskog kriterijuma evropskih integracija definisanih u Kopenhagenu: "Funkcionalna tržišna ekonomija i sposobnost suočavanja sa pritiskom konkurencije i tržištima unutar Unije".\nAmbasada Francuske u Beogradu angažovala je francuskog eksperta, savetnika za evropske integracije i posebno za preuzimanje tekovina Evropske unije iz oblasti ekonomije, gdina Pol-Aleksi Bertezena, koji je raspoređen pri Ministarstvu za evropske integracije.


Vesti online / Vesti / Srbija / Suze heroja Ivana\nDvanaest dečaka i njihov fudbalski trener, spaseni su iz pećine na Tajlandu u kojoj su bili zarobljeni skoro dve nedelje. Jedan od onih koji su zaslužni za to što su mališani živi izašli iz opasne pećine jeste i Srbin iz Danske Ivan Karadžić. Cela planeta bruji o ovom hrabrom roniocu, a on ističe da su jedini heroji upravo spaseni dečaci.\n- Ta deca bila su prisiljena da naprave nešto što nikad u istoriji nijedno dete nije moralo da uradi. Ni na koji način nije normalno da deca od 11 godina rone u pećini. Dečaci su ronili u okolnostima koje se smatraju izuzetno opasnim. Nema apsolutno nikakve vidljivosti, jedino svetlo je ono iz naših lampi - objasnio je Karadžić za medije. Kako ističe, najveći strah prilikom spasavanja imali su od panike koja može izbiti.\n- Uz to, postoji višestruka opasnost od kvara opreme koju koristimo. Zbog toga smo imali rezervni plan: šta ako prestane da nam radi ovaj deo opreme? Onda ćemo napraviti ovo. Šta ako nam otkaže drugi deo opreme? Zamenićemo ga rezervnim. I tako dalje. Ne ide mi u glavu koliko su ta deca kul. Kad razmišljam o tome da su bili dve nedelje u malom prostoru u pećini i da nisu videli svoje majke i očeve. To su neverovatno snažna deca. Da ne poveruješ. Čitava ova priča me jako pogađa, pa se zato desi i da zaplačem - ispričao je Karadžić.\nIstiče da je strah bio prisutan konstantno.\n- Kada sam video prvo dete živo, osećao sam strah i sreću u isto vreme. Bio sam jako uplašen jer kad sam video ronioca i dete ispred sebe, a ne možemo videti daleko u tim uslovima, možda 50 metara, još uvek nisam znao je li to žrtva ili živo dete. Bio sam jako, jako uplašen. Nije to bio dobar osećaj. Ali, kad sam video da je dete živo, osećao sam se jako dobro - kaže Karadžić.\nSrbija me nosila kad gubim snagu\nU toku akcije, jedan od najboljih ronilaca Saman Kunan preminuo je pokušavajući da izroni, usled nedostatka vazduha.\n- To je bio veliki udarac za sve. Ali, to nije ubilo preko potrebni optimizam. I dalje je tu bilo 13 života koje treba spasiti - kaže Karadžić.\nIako je, kako kaže bio veoma iscrpljen, snage i dobrog raspoloženja nije manjkalo.\n- Značila mi je velika podrška koja je stigla iz Srbije. Svaka lepa reč i pozitivna energija svih onih čije su misli bile uz tu decu nisu dale da odustanemo.\nKako kaže, i u trenucima kada je situacija bila kritična i kada je delovalo nemoguće izvući decu, on nije nijednog trenutka pomislio da neće uspeti.\n- Izvadićemo ih odande! Nisam siguran baš za vremenske okvire i rokove, zato što je potrebno mnogo, mnogo ozbiljne pripreme pre toga. Ali uspećemo - rekao je Karadžić u trenucima kada je cela spasilačka ekipa bila zabrinuta zbog podizanja nivoa vode.\nKako kaže, sve vreme je bio na terenu, a spavao je tri, četiri sata dnevno.\n- Nisam dozvoljavao umoru da me savlada bez obzira na sve. Kada je nivo vode krenuo da se spušta i kada sam uvideo da će spasavanje dečaka ići lakše, ne mogu opisati taj osećaj olakšanja - rekao je Karadžić.\nU Tajlandu radi godinama kao instruktor ronjenja, a posebna specijalnost mu je upravo ronjenje u podvodnim pećinama. Nikada do sada nije učestvovao u sličnoj misiji - spasavanja dece u ovakvim uslovima. Kako je objasnio, konfiguracija terena je veoma opasna.\n- Sat i po peške smo prelazili pre prvog zarona. Smenjuju se nagli usponi i padovi. Nema vidljivosti. Voda je mutna, a kroz neke prolaze može da prođe samo ronilac, bez boca za kiseonik - opisuje Karadžić i dodaje da su se planovi menjali iz trenutka u trenutak.\n- Kada se vrati tim koji je najskorije zaronio dogovaramo se za dalje, a nadležni odlučuju - napominje naš sagovornik.\nKako kaže, oseća se sjajno što je bio deo spasilačkih ekipa.\n- Dečaci su bili sjajni i nisu se uopšte plašili. Oni su zaista heroji i očarali su me kao niko nikada u životu, svojom snagom i optimizmom - zaključio je Karadžić.\nDečaci uzrasta od 11 do 16 godina i njihov 25-godišnji trener ostali su zaglavljeni u pećini Tam Luang 23. juna pošto su jake kiše dovele do povećanja nivoa vode u pećini i blokirale im put za povratak. Svi su spaseni iz poplavljene pećine u Tajlandu, a tokom dve nedelje koje su proveli tamo izgubili su u proseku po dva kilograma. Kako su istakli tajlandski zvaničnici, njihovo zdravstveno stanje je zadovoljavajuće.\nMaskove mini podmornice\nMilioner Elon Musk predstavio je svoju ideju za spasavanje dece. Njegova ideja je da se uz pomoć mini podmornice, tačnije kapsule, dete sprovede do izlaza iz pećine. Njegov tim stručnjaka testirao je napravu u bazenu, simulirajući uske prolaze pećine na Tajlandu. S obzirom na to da je njegova ideja stigla kada je akcija spasavanja bila uveliko u toku, on je istakao da podmornice mogu biti upotrebljene u nekim budućim situacijama ako sada nisu.\nKako je rečeno, dečaci i njihov trener bili su pribrani i dobro su brinuli o sebi. A preživeli su zahvaljujući tome što su pili vodu koja kaplje sa zidova pećine. Trojica dečaka je dobila blažu upalu pluća, ali kako su naveli lekari, uz sedmodnevnu terapiju biće sve u redu. Sve dečaci normalno jedu i kreću se. U akciji spasavanja je učestvovao međunarodni tim od 90 ronilaca. Spasavanje je otežala kiša koja nije prestajala, ali i nedostatak kiseonika.\nDečaci su, zahvaljujući roniocima, poslali pisma svojim roditeljima - "Ne brinite, dobro sam", "Volim mamu, tatu i sestru. Ne brinite za mene", "Volim vas sve", "Mama i tata, ako izađem, donesite mi pečeno meso da jedem", "Učitelji, nemojte da nam date previše domaćih zadataka".\nTrener je poručio svim roditeljima da obećava da će brinuti o njihovoj deci najbolje što ume i dodao je da se izvinjava svima. Reakcije na njegovu odluku da odvede mladi tim u pećinu su podeljene. Većina rođaka ovih dečaka i njihovi najbliži rekli su da ne osuđuju mladića, mada su mu pojedinci zamerili na - "glupoj odluci".\nDok je svet slavio čudnovato spasavanje dečaka koji su 18 dana proveli zaglavljeni u pećini na Tajlandu, u njoj se odvijala prava drama, otkrivaju članovi spasilačkog tima. Nekoliko trenutaka pošto su svi dečaci i njihov trener konačno evakuisani iz pećine tri kilometra ispod zemlje, pumpe koje su ispumpavale vodu su odjednom prestale da rade i umalo se nije dogodila tragedija. Iz pećine su se čuli jezivi krici ronilaca koji su pohitali ka izlazu iz pećine dok je nivo vode u njoj naglo rastao, piše britanski "Gardijan". Na sreću, članovi spasilačkog tima uspeli su da za samo sat vremena izađu iz pećine zahvaljujući mornaričkim "fokama" i vojnom lekaru koji je u pećini i dečake održao u životu.


Savić okuplja "delfine", najbolji se čekaju | Mondo Portal\nVaterpolo reprezentacija pocinje pripreme za EP 2018 u Barseloni Dejan Savic proziva na Kosutnjaku\n5. jul, 16:10\nSavić okuplja "delfine", najbolji se čekaju 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n08.06.2018. / 11:48\nIzvor mondo.rs 08.06.2018. / 11:48


Herceg Novi u znaku zlatiborske tradicije - PressLider.rs\n18. maja 2019. 18. maja 2019. Marina Trmčić\t0 Comments\nPrezentaciji Zlatibora u Herceg Novom, pored velikog broja predstavnika\nmedija i turističkih agencija prisustvovao je i konzul Republike Srbije u Herceg Novom gospodin Zoran Dojčinović.\n← Kompanija TIFFANY dobitnik nagrade „Moj izbor 2019“\nPoraz Borca od FMP-a u revanšu →


Kontekst: Čija je odgovornost Zavod u Pazariću? | Kontekst | Al Jazeera\nVlada Federacije Bosne i Hercegovine zatražila je smjenu direktora te članova Nadzornog i Upravnog odbora Zavoda za zbrinjavanje mentalno invalidne djece i omladine Pazarić nakon objavljenih uznemirujućih snimaka štićenika toga zavoda. Nadležni ministar Vesko Drljača nije ponudio ostavku niti je zatražena njegova odgovornost, iako su osobe koje su birane u Nadzorni i Upravni odbor, između […]\nKontekst: Zašto je Putinu bitan Sjeverni tok II?\nDužina videa 24 minutes 43 seconds 24:43


EDUKACIJA NAJMLAĐIH KAO JEDAN OD VIDOVA BORBE PROTIV TRGOVINE LJUDIMA!!! (FOTO)\nTrgovina ljudima je globalni fenomen koji pogađa sve zemlje i žrtva može biti svako, nezavisno od pola, porekla, godina, nacionalnosti, obrazovanja ili socijalnog statusa.\nIstraživanja pokazuju da je kod 56 % dece, koja su putem interneta vrbovana u dečju prostituciju i pornografiju, najpre tražena fotografija.\nUpravo zbog ovakvih alarmantnih podataka koji pokazuju da godišnje preko 2 MILIONA ljudi postaju žrtve trgovine ljudima, a kriminalne organizacije koje se tima bave zarađuju oko tri milijarde dolara godišnje, zaječarski Crveni krst organizovao je danas akciju na trgu Nikole Pašića… obraćajući se najmlađoj populaciji…deci!\nU skladu sa svojom misijom i mandatom Crveni krst Zaječar uz veliku pomoć zaječarskih „petlića“ se i ove godine aktivno uključio u napore da se spreči trgovina ljudima i da se makar smanji broj žrtava i umanje posledice.\nPrema rečima učiteljice Marije Šobor ekipa „petlića“ iz O.Š. „Ljuba Nešić“ tokom današnje akcije pokušala je da kroz crtanje i bojenje svojim vršnjacima, ali i onim mlađim približi opasnosti koje ih vrebaju i na koje moraju da obrate pažnju.\n“ Ekipa Petlića do sada je dva puta osvojila Državno prvenstvo u Prvoj pomoći i još od prvog razreda oni se uče na koje sve načine mogu pomoći svojim vršnjacima, ali i mlađim i starijim od sebe.\nJa sam jako ponosna kao učiteljica na njih, i verujem da su ova dečica na pravom putu.\nOvim putem puno pozdravljam ljude iz Crvenog krsta, posebno Predragu Kociću koji ste zdušno zalaže da zaječarskim osnovcima, ali i onim malo starijim ukaže na sve opasnosti koje ih vrebaju i na koje moraju da obrate pažnju“, istakla je učiteljica Marija Šobor.\nDostupnost interneta i brojnih društvenih mreža danas predstavljaju ogroman rizik, pa se deca moraju od malena vaspitavati tako da ne smeju da razgovaraju niti otvaraju vrata nepoznatim ljudima, da od nepoznatih ne smeju uzimati hranu ni piće, niti odlaziti u nepoznatom pravcu.\nU Srbiji se, u poslednjih nekoliko godina, postižu sve bolji rezultati na polju borbe protiv trgovine ljudima, pre svega velikim zalaganjem policijskih službenika MUP-a Srbije i ostalih članova Republičkog tima za borbu protiv trgovine ljudima R Srbije.\nDo sada sprovedene preventivne aktivnosti u borbi protiv trgovine ljudima su različite vrste obuka o trgovini ljudima i trgovini decom:\npolicijskih službenika u cilju prepoznavanja slučajeva trgovine ljudima na terenu, iniciranja i vođenja istraga, kao i obavljanja razgovora sa žrtvama trgovine ljudima\nosoblja Crvenog krsta Srbije\nčlanova nevladinih organizacija.\nborba protiv trgovine ljudima crveni krst PTLIĆI svetski dan zaječar


Alergije - Strana 2\n18.09.2009, 00:36 #16\nZnači, bazofilni granulociti su mi opterećeni...\nPa vidim ja da mi nije dobro...\nImam tu muku već oko 9 godina. Pre toga uopšte nisam bila sklona alergijama. No, tada mi je sin imao godinu dana i zakucao mi se glavom u nos dok smo ležali na krevetu jednom, a drugi put kad sam ga obuvala je naglo digao glavu i opet u nos. Od ta dva udarca sam zaradila devijaciju, a to je bilo baš tokom avgusta. Krenula užasna kijavica bez prestanka, i tad mi je doktor rekao da mi je i sluznica oštećena i da se najverovatnije radi o početku moje alergije na ambroziju. Bio je u pravu.\nZa ovo vreme nema šta nisam probala od lekova. Neke tablete ne smem ni da pomislim da uzmem, a ove koje koristim sad mi najmanje smetaju.\nVerujem da unošenje alergena ne podrazumeva da ja obrstim malo ambrozije, nego da je u pitanju neka vakcina, ili nešto slično, je li?\nOk, videću šta mi kažu moji lečitelji, a biću ti mnogo zahvalna ako mi i ti proslediš neke bliže informacije o tome.\nHvala ti i na ovom odgovoru.\n18.09.2009, 16:08 #17\nU vojnomedicinskom centru u Novom Sadu (Petrovaradin) radi prof. dr. mr. pr. (ili šta sve ne) Vukoje, specijalista za bolesti disajnih puteva i organa.\nPatentirao je posebnu metodu, operativnim putem, lečenja od hrkanja i do sada obavio jako puno operacija, što u zemlji, što u svetu. Znam da je išao u Libiju da operiše i Gadafijevu ženu (jednu ili više njih pojma nemam) i da je dobio zvanje počasnog građanina te države.\nIsto tako ima metodu da operativnim putem zatvara receptore u nosu (ili negde, pojma nemam gde) koji su osetljivi na alergene i na taj način leči od alergijskih napada.\nKako? Šta? Gde? - moraćete se raspitati u ovom medicinskom centru.\n06.09.2012, 13:32 #18\nProšle zime sam Kikiju počela da dajem prirodne sirupe na bazi\nborovih iglica (prepune A i C vitamina),\nza izbacivanje sekreta,\ni šipka (C vitamin, pre svih), koji mu je podigao imuno sistem.\nOvo doba godine je idealno za alergije,\ntako da preporučujem jačanje imuno sistema na vreme.\n11.09.2012, 02:14 #19\nkoloru, probaj da mu dajes i propolis, u bilo kom obliku.. dobar je za sve.. a cula sam da je dobar i za alergije..\n18.09.2012, 23:04 #20\nMoj sin je alergičan na sve alergene na koje su ga testirali osim na perje. Naviše na ambroziju i grinje.\nPod terapijom je već mesec dana.\nClarinase je pio dve nedelje uz Nafazol, jer mu ništa drugo ne otpušava nos a sad smo prešli na neke engleske kapi i neke u vidu praha koje oblažu sluzokožu nosa. Izguraćemo ovaj nalet ovako, a ubuduće planiram da alergije tretiramo homeopatski.\nGrinje su mi najveći problem.\nDa li je i koliko pametno oblagati dušek najlonom, prskati krevet sprejom protiv grinja (koji nimalo nije jeftin na ovu opštu bedu), brisati prašinu asepsolom i sl?\n18.09.2012, 23:41 #21\nalergicna na tetraciklin,umalo umrla nisam\na posle sam dobila alergiju na hladnocu....alergija e frigore,na primer,ili tako nekako...znam da sam pila sandosten kalcijum i da sam primala neke kristalne inekcije u ruku jedno dvaes dana....\nmislim da sam i sama sebe malo ocelicila,jer sam kad je bilo potrebno znala sama da je izazivam,trljajuci se snegom ili umivajuci ledenom vodom....\n19.09.2012, 09:21 #22\nVeruj mi, da mi je muka od alergije više. Moj sin non stop duva nos i stalno ima da izbacuje sekret. Vodila sam ga na testiranje i alergičan je na: grinje, brezu, travu i mačju dlaku. Haos. Za terapiju nam je prepisala Aerius, sirup ili tablete, to da pije 10 dana , Nasonex sprej za nos, 2x dnevno 7 dana, a posle 1x i to 8 nedelja..Naravno tako smo i uradili, ali ja poboljšanje ne vidim...Što se tiče grinja, ja sam mu promenila jastuk i jorgan, a imam onaj usisivač što čisti grinje (tako bar kažu) pa se na taj način "štitimo". Mada nisam za tu varijantu, da se dete izoluje i živi pod staklenim zvonom. Ne treba preterivati\nJavi mi molim te, da li te kapi imaju nekog efekta?\n19.09.2012, 13:56 #23\nOn kaže da imaju.\nAko za Nasonex pitaš. Na Aerius kapi prelazimo od prvog oktobra i koristimo do kraja meseca. Mada je meni ona bočica nešto sumnjiva, mislim da smo već potrošili pola isprobavajući kako funkicioniše.\nMada, on i dalje kija ako u sobi ima prašine i uveče mu je uglavnom zapušen nos, ne mnogo kako ume, ali malo "unjkavo" priča.\nKad izađemo na terasu bude mu bolje.\nNe znam. Videćemo, još se lečimo.\n19.09.2012, 14:24 #24\nJa sad uzela Aerius u tabletama, pa cu da vidim da l' ce nesto da mi pomogne\nAlergicna sam na sve moguce i nemoguce polene (i drveca i trava i korova), na kucnu prasinu i na ujed pcele. (alergicna sam i na skolu, al' to nije klinicki dokazano ) Pomagale su mi one Nasya kapi, one isto oblazu sluzokozu nosa i, kao, stvaraju mehanicku barijeru da alergen ne moze da dopre do sluzokoze. Malo su skuplje (oko 1200 dindzi) i budu dobre kad u'vatim da ih nashpricam izmedju dva napada kijanja, jer ako mi je nos iziritiran i ja uspricam kapi, jos vise cu poceti da kijam.\nNeko probao hiposenzibilizaciju?\n22.09.2012, 22:25 #25\nRedovno ga uzimamo. To je naš čarobni napitak.\nNije u vidu tabletica, sirupa,\nveć domaći propolis.\nOno, što nije loše, je jedna kap propolisa na higijenski štapić,\npa malo pročistiti nos.\nMoja prva reakcija je bila da to peče,\nali sam naravno isprobala na sebi i ispostavilo se da je veoma delotvorno.\nNajbolji prirodni antibiotik.\nŠto se tiče Aeriusa i Presinga, mišljenje Kikijevog pedijatra je da je to isto,\nsamo malo drugačije upakovano.\nZavisi od organizma, do organizma.\nDa, i kada su u pitanju kapi poput Nasonexa i Nafazola,\n(po sistemu hiljadu lekara, hiljadu dijagnoza i mišljenja)\ndoktorka mi je rekla da je više za opciju korišćenja pumpice,\njer Nasonex stvara jednu vrstu ovisnosti,\na Nafazol pomaže u prvo vreme, ali nije lek ''na duže staze''.\nGeneralno sam protivnik bilo koje vrste kapi,\njer iritiraju grlo - glasne žice.\nFiziološki rastvor je keva\nPosle ''dogovora'' sa pedijatrom,\nodlučila sam da malcu ne dajem kapi,\nveć da mu ojačam imuno sistem i pustim da se organizam izbori sa\nalergijama, koje ima. (Sunce, prašina, polen trave)\nSvake godine u ovo vreme, jednu turu antibiotika mora da popije,\nne bi li izbacio sav sekret.\n22.09.2012, 22:27 #26\n22.09.2012, 22:33 #27\nNe mora da znaci, ja nisam.\n22.09.2012, 22:34 #28\nIsahara, mislim da sam pročitala da želiš da pokušaš sa homeopatijom.\nPodržavam, ali samo klasičnu...po Hannemanu.\nNisam patila od alergija...imala sam raznorazne druge probleme i jedino me homeopatija izvukla iz tog stanja.\nDobro, možda je i placebo...ne sporim...sve dok nisam imala konkretnih problema (cista u dojci i bol u kolenu) koje je volšebno (na moje iznenađenje...a popriličan sam skeptik + hipohonder) rešila..\nKlinac od mojih drugara (fras, bronhitis, alergije) se homeopatijom doveo u nadasve podnošljivo stanje...\nDa, htela bih da probam i homeoterapiju.\nDa se naplaćam privatnih časova, uradimo sistematski i pregled kod fizijatra jer je dobio strije na leđima od naglog rasta a i leđa ga bole, te mi se javlja da ću osim za trening morati da doniram još par crvenih za korektivnu gimnastiku da ne bi sjebo kičmu kao njegova majka, pa ga vodim u Beograd u homeopatski centar.\nSagradićemo i taj grad\nPoruku je izmenio Isahara, 22.09.2012 u 22:51\n22.09.2012, 22:50 #30\nMoje čedo jeste alergično na polen, ali ne i na propolis.


Ko preživi, glasat će | Banovici.net\nObjavljeno prije 8 godinu 5 mjeseca - 05. Jan 2014\nKraj je godine vrijeme za saniranje rezultata, shvatili su političari u BiH i bacili se na posao. Valja pronaći krivce za vlastite neuspjehe, a koliko ih se nagomilalo u posljednjih 12 mjeseci, piše i svjetska štampa. Bosni i Hercegovini The Economist predviđa socijalne nemire, lokalne gatare odustale su od kašika, valjda u strahu od kašikara, penzije i plaće su sve neizvjesnije čak i za budžetske korisnike, a ekonomija i privreda ionako su se nastanile u rubrike vjerovali ili ne. S ovakvom vlašću svaka firma koja preživi zaslužuje svjetsko priznanje, no zato su nam političari u top-formi. Zlatko Lagumdžija konačno je demantirao sve koji su mu prigovarali kako nema smisla za humor: nasmijao je bosansku planetu svojim spektakularnim otkrićima plasiranim na novogodišnjem pressu.\nSanirajući rezultate vlastite vladavine, SDP-ov lider je i šakom i kapom dijelio krivicu. Najgori je, naravno, najnoviji mrski neprijatelj, Demokratska fronta Željka Komšića. Koliko jučer iz Centra za dezinformacije, spletke i paraistine, kroz sve kanale ispod glasa se, onako u povjerenju, plasirala prava slika Komšića, neradnika, poluinteligenta, kojem je baš Zlatko sve dao, iznjedrio ga, ljuljuškao ga u krilu, napravio ga cijelog i nosio na svojim preširokim plećima. A onda je lider lično odlučio da pljusne istinu na sto: Komšić je radio i radio, sve od aprila kad je napravio Demokratsku frontu i taj je Komšić, skupa sa DF-om, SDA i SDS-om najkrivlji što je BiH tu gdje jeste. A znamo gdje je: najcrnja rupa u Evropi, najzaostalija na evropskom putu, sa deset radnih mjesta koja se svaki dan zatvaraju. Za sve je to kriv Komšić, on je to napravio za nepunih osam mjeseci, a nikako on, Lagumdžija, koji skupa sa Miloradom Dodikom već tri i po godine upravlja državom i sam vedri i oblači Federacijom!\nI, naravno, svojom partijom. Evo nešto o čemu Lagumdžija nije govorio na novogodišnjem pressu, valjda shvativši da se niko neće nasmijati ako obznani da je pronašao još jednog esdepeovca kojeg treba progoniti do izgona iz stranke. Riječ je o Slobodanu Popoviću, šefu Kluba poslanika SDP-a u Narodnoj skupštini Republike Srpske, istom onom Popoviću kojeg CCI već pet godina zaredom svrstava u sami vrh najaktivnijih poslanika u NSRS-u, onom Popoviću koji se za ideje socijaldemokracije borio puno prije nego su drugari Mića i Zlaja otkrili koliko se vole, Popoviću koji se nije libio govoriti naglas i u Banjoj Luci i u Sarajevu o svim onim bolnim i teškim temama zbog kojih je nerijetko i glava bila na pladnju. Prvo je Predsjedništvo SDP-a, a potom i Glavni odbor, sliježući ramenima dao suglasnost svom partijskom lideru da ovlasti Enesa Suljkanovića i Nermina Nikšića da konačno smijene tog Popovića! Drznik jedan samovoljni, javno je rekao da će na prvom partijskom skupu postaviti pitanje koliko košta angažman Alastaira Campbella i kojim parama se plaća.\nDa ne bi bilo zabune, prije likvidacije Popovića s mjesta šefa Kluba poslanika, Lagumdžija je odlučio nasmijati novinare: otkrio im je da je Campbell ljevičar i da njegov šestomjesečni angažman SDP košta 11.550,50 KM! Ni dvije milje mjesečno! Zaboravio je Zlatko da je već jednom javno priznao da je Campbella angažirao tek početkom augusta, što će reći da mu se računice baš i ne slažu, ali kome je to važno kad je u pitanju najpoznatiji spin-doktor na svijetu. Pa valjda je za tih četiri-šest mjeseci svoje dvije milje pošteno zaradio, učeći lidera kako da javno zasmijava narod svojim velikim humoreskama. Campbell, baš kao ni Lagumdžija, ne može na top-listu 500 najvećih plaća u BiH, on je ionako godinama među pet najplaćenijih spin-doktora na svijetu, ali niko ne sumnja da će sa SDP-om zaraditi makar koliko i bosanski mu šef. Zar nije Zlatko političar sa ubjedljivo najvećom stambenom kvadraturom u ovoj državi? A u politiku je, podsjetio nas je Komšić prije koji dan, ušao sa stojadinom i skromnim stanom na Grbavici. U međuvremenu se proširio na više adresa u preko nekoliko općina.\nVratimo se Popoviću, koji eto nije ni dobio priliku da priupita za Campbella. Istina, u međuvremenu su bila dva znamenita SDP-ova savjetovanja, jedno u Međugorju, drugo u Zenici. I iako su na oba bili pozvani i članovi Predsjedništva i Glavnog odbora i još obnašatelji značajnih funkcija u ime SDP-a, nesretni je Popović oba puta zaobiđen, da ne kažem nepozvan. Obrazloženje je dao lider lično - ne želi ni da ga vidi! Kad je tako, valja ga ukinuti, shvatili su partijski drugovi i okrenuli se oprobanom receptu već viđenom na plejadi likova - od Nijaza Durakovića preko Skenderagića, Lazovića, Pećanca, Mladena Grahovca... Te tako dadoše ramenima znak podrške egzekuciji još jednog člana SDP-a. Sad je sve do Suljkanovića i Nikšića, neće se valjda lider zamajavati prljavim poslovima. Njegovo je da, sve po Campbellovim uputama, smišlja viceve i frcera dosjetkama.\nJedan od boljih novogodišnjih crnjaka, ovo je već po mom osobnom izboru, bio je onaj kako je SDP zaustavio podjelu Federacije na dva dijela. Oni su je kao napadali, a on ju je kao branio: napadači su bili HDZ i SDA, a svi branitelji mogu stati u lik i djelo Zlatka Lagumdžije. E sad, kako objasniti narodu kome nije ni do čega, a kamoli do smijeha, ko tu koga pravi budalom? Valja nam opet malo u prošlost: Željko Komšić je i napustio SDP, ne slažući se s Lagumdžijinom politikom popuštanja HDZ-u BiH i Draganu Čoviću; SDA je bila onaj nevjerni koalicioni partner koji se protivio pravljenju Vlade FBiH bez HDZ-a, a kada je SDP nogirao SDA u korist SBB-a, nisu ni Tihić ni Izetbegović pravili račune bez krčmara sa Čovićem, nego upravo Lagumdžija. I danas, isto kao i onog dana kada je bez odijela Deda Mraza najavljivao sretniju budućnost 2020, Lagumdžijin SDP je u koaliciji sa HDZ-om BiH i HDZ-om 1990. Istina, HDZ je, skupa sa drugim Lagumdžijinim koalicionim partnerom Radončićevim SBB-om, u Parlamentu FBiH razotkrio i spriječio SDP-ov antikorupcijski set zakona taksativno dokazujući da je riječ o političkom manevru koji vodi ravno u stvaranje parapravosuđa, ali Zlatko Campbell na to nije želio trošiti riječi. Uostalom, ako je Campbell uspio započeti rat u Iraku krivotvoreći izvještaje o oružju i to za vrtoglavo veće sume, šta je za njega jedan politički rat koji ne košta ni dvije hiljade KM mjesečno? Ne veli mu živjeti ovdje, čak ni na Poljinama. Što se Lagumdžije tiče, ne mora nam više dokazivati da ima smisla za humor. Vjerujemo mu na riječ i smijemo se. Od muke.\nObjavljeno prije 8 godinu 5 mjeseca - 05. Jan 2014 | Izvor informacije: oslobođenje.ba