PRILOZI ZA POLITIČKU BIOGRAFIJU DR ZORANA ĐINĐIĆA: ZORAN ĐINĐIĆ O KOSOVU, REPUBLICI SRPSKOJ I VOJVODINI\nSrbija treba da krene u odlučnu političku inicijativu!\nPrvi korak u ovoj taktici je nametanje teme!\nOva odlučna inicijativa će najpre zbuniti i naljutiti međunarodnu zajednicu!\nNiko ne radi za nas, a postoje oni koji rade protiv nas!\nZato samo svojom akcijom možemo da pariramo takvom stanju stvari!\nDr Zoran Đinđić je u srpskom javnom mnjenju ostao upamćen kao izuzetno preduzimljiv političar, čovek ogromne energije, vrlo pragmatičan. Dok nije osvojio vlast njegova politička deviza bila je da cilj uglavnom opravdava sredstva za postizanje cilja. Izjašnjavao se kao ateista, zalagao za definitivno odricanje od ideala „nebeske“ Srbije i okretanje zemaljskim brigama, dok je nacionalno osećanje gurao u pozadinu. Do kraja je ostala nejasna njegova biografija iz ranog, nemačkog perioda. Đinđićevi poštovaoci cenili su njegov moderni politički aktivizam i optimizam njegove energije, dok su ga protivnici optuživali za nedostatak patriotizma, amoralnost i bezgranično vlastoljublje. Jedni su ga, dakle, svrstavali u prvi red evropskih lidera 21. veka, dok su drugi u njemu videli samo ubačenog čoveka stranih obaveštajnih službi. Izgleda da i danas važi ova crno-bela perspektiva pogleda na Đinđića. Postoji li, međutim, jedan drugačiji, od ovih stereotipa oslobođeni Đinđić?\nMislimo da je došao trenutak da izreknemo jednu neobičnu i smelu tezu: postoje dva Đinđića, jedan dok je bio u opoziciji i drugi po preuzimanju vlasti. U ovom drugom i znatno kraćem delu njegovog života posebno su važni poslednjih manje od pola godine.\nZoran Đinđić je izgleda jedan od izrazito malog broja političara na svetu koje je vlast promenila na bolje. U dnevnoj, međustranačkoj politici zadržao je surovo pragmatično ponašanje. U svemu tome ipak ostaje nejasno koliko je sukob između njega i Koštunice njihov lični izbor, a koliko igra neuništivih glava Udbe, tajkuna i kriminalnih struktura sa obe strane. Nasuprot tome, u državnoj politici Đinđić je doneo, slobodno možemo reći, epohalne novine, koje iznosimo u 10 teza:\n• uveo je diplomatski princip državne neutralnosti (vidljivo na primeru podeljenosti Evrope na „Staru“ i „Novu“, u zavisnosti od odnosa prema Americi, a sve po pitanju (ne)ratifikacije ugovora sa Amerikom o nemogućnosti suđenja američkim vojnicima u bilo kojoj državi sveta, izuzev u Americi);\n• prvi je petooktobarski vođa koji je pokazao izvesnu dozu evroskepticizma i ukazao na licemerje zapadne diplomatije prema srpskom pitanju na Balkanu, važeće bez obzira na vladajući režim u Beogradu;\n• prvi je prozapadni političar u Srba koji je ustvrdio da „su za neke ljude u Evropi i svetu dobri Srbi - demokrate samo oni Srbi koji se odriču nacionalnog interesa svoje zemlje“;\n• jedini je petooktobarski vođa koji je bio u sukobu sa B92 (bivajući žestoko kritikovan sa ove RTV pred smrt), i izjavljivao da se za demokratske zasluge dobijaju medalje, dok će nacionalne frekvencije biti deljene po zakonu;\n• uveo je diplomatiju „prvog poteza“ ili „koraka ispred“ u odnosu na tekuće rešavanje pitanja statusa Kosova i Metohije, što je neviđen prelom u odnosu na srpsku politiku „kašnjenja“ ili „koraka posle“, karakterističnu za čitav 20. vek. Na taj način je „nekoga uhvatio usred nekih radnji“ i „nekima poremetio koncepciju za Balkan i Kosovo i Metohiju“;\n• doveo je u pitanje mogućnost multietničkog društva na Kosovu i Metohiji i javno se založio za zaustavljanje šiptarskog širenja na Balkanu i rešavanje srpskog nacionalnog pitanja, rekavši da Srbi na Kosovu i Metohiji „nisu ni napadnuti kao građani, već kao Srbi“;\n• prvi je srpski političar koji je javno povezao sudbinu Republike Srpske sa sudbinom Kosova i Metohije, na tom besprekornom primeru pokazujući večitu politiku „duplih standarda“ tzv. međunarodne zajednice;\n• stavio je do znanja vojvođanskim separatistima svih boja da pitanje Vojvodine ne postoji i da je jedina njena politička budućnost u „jedinstvenoj Srbiji“;\n• apsolutno je najzaslužniji (jedini zaslužan) za suštinski korak povratka veronauke u školski sistem i završetak radova na sabornom hramu Svetoga Save u Beogradu;\n• prvi je, bez okolišanja, direktno u lice rekao Srbima da im blagostanje ne može doći samo od sebe niti od pomoći drugih, nego da moramo početi mnogo da radimo i da se sami izborimo za bolji život, svedočeći ove reči svojim primerom aktivizma i optimizma.\nJedni ove njegove poslednje životne poteze tumače kao prosti nastavak visoko pragmatične političke prakse: sve je to bio dobro proračunati politički interes, najviše da se zadobije naklonost u tradicionalno nenaklonjenom „nacionalističkom“ delu biračkog tela. Drugi su u tome videli elemente ličnog preobraćenja u duhovnom i nacionalnom smislu i potpuno novog pogleda na nacionalni interes.\nŠta bi, dakle, bila istina o motivima za poslednje Đinđićeve političke i državničke nastupe? Tajna se krije u poslednjim mesecima njegovog života. Tu tajnu teško da bismo mogli da dokučimo da nema jedne stvari koja nam potpuno osvetljava pogled na tog „novog“ Đinđića. Radi se, naime, o kampanji koju je pokrenuo za odbranu srpskih nacionalnih interesa u regionu, i posebno na Kosovu i Metohiji. I za ovu kampanju se lako može reći da je tu bio u pitanju njegov dnevno-politički interes da verbalno brani Kosovo, kako ne bi zbog indiferentnog stava prema tom pitanju izgubio prve sledeće izbore. Ovaj argument bi imao logike da je Đinđić ovu kampanju otvorio na unutrašnjem političkom planu, jer ga to ništa ne bi koštalo. Međutim, prvi i osnovni, potpuno preovlađujući ton ovoj kampanji davala je njena spoljno-politička orijentacija, diplomatska i medijska bitka za Kosovo i Metohiju na međunarodnom planu, čime je istoga časa Đinđić stvorio sebi mnogo neprijatelja i ugrozio svoje međunarodne pozicije. Ovo nikako nije mogao biti njegov realno-politički interes, već stvar ličnog izbora.\nPrvog februara 2003. Đinđić je zatražio od komandanta snaga NATO-a u jugoistočnoj Evropi Gregorija Džonsona da obezbedi uslove za neodložan povratak do hiljadu pripadnika srpskih snaga bezbednosti na Kosovo i Metohiju. Zatim je uputio opominjujuća pisma Savetu bezbednosti, šefu UNMIK-a i šestorici vodećih svetskih lidera: Džordžu Bušu, Vladimiru Putinu, Toniju Bleru, Gerhardu Šrederu, Žaku Širaku i Silviju Berluskoniju. U tom periodu je dao i veliki broj intervjua vodećim domaćim, evropskim i svetskim medijima pokrećući temu Kosova (Špigl, Tajms, Glas Amerike, TV BiH, Frankfurtske vesti, Večernje novosti ... ). Šokirao je svetsku javnost povezujući eventualnu nezavisnost Kosova sa sledstvenom prekompozicijom regiona i mogućom nezavisnošću Republike Srpske. Sastajao se intezivno sa Dobricom Ćosićem, autorom čuvene ideje podele Kosmeta, kao i sa kosovskim Srbima, čiju je podršku dobio, počeo glasno i jasno da se žali da je Srbija dobila premalo od Zapada za kooperativnost koju je pokazala od oktobra 2000. godine, pokazivao skepticizam prema Uniji u koju treba da uđemo tek za 10 godina.\nNjegovi najbliži saradnici iz tadašnje Vlade polako počinju da svedoče o tom „drugačijem“ Đinđiću. Jedni se sećaju svoje zbunjenosti kada je Đinđić došao na sednicu Vlade i postavio nimalo naivna pitanja: šta treba da se radi ako Kosovo postane nezavisno, šta ako Albanci krenu da proteruju preostale Srbe sa Kosova i Metohije, šta ako se napravi iznenadna revizija Dejtonskog sporazuma koja bi ukinula Republiku Srpsku... Drugi čak tvrde da je Đinđićevim ubicama „bio neophodan nekakav mig spolja“, da taj „mig“ ima veze sa njegovom kampanjom za Kosovo, odnosno da „ta njegova odluka da nekim moćnim krugovima pomrsi račune, a drugima otvoreno pokaže da nešto nisu u stanju ili ne znaju da urade, ima veze sa njegovim ubistvom, samo dva i po meseca kasnije“ (1). Svi se, međutim, slažu u tome da je od dnevnog političara Đinđić najedanput postao ozbiljan državnik. Evo šta on sam o tome kaže 7 dana pred smrt: „Zbog trenutnog stanja stvari ozbiljno sam zabrinut za Srbiju koju ostavljamo svojoj deci i unucima. Sve što sam u životu postigao, postigao sam plivajući uzvodno. Nikad nisam birao lakši put. Zato i mislim da na njega nemamo pravo, pogotovo sada kad se na dnevnom redu istorije našlo ključno pitanje srpske državnosti. Pitanje bez čijeg rešavanja nećemo moći da planiramo ni svoju budućnost, niti da rešimo problem srpske etničke ugroženosti koji je u dobroj meri i posledica nejasnog statusa srpske države kojoj preti opasnost da postane predmet tuđih etničkih apetita. Duboko sam uveren da mi moramo da imamo konačno zaokruženu državu, pošto ona samo tako može da brani svoj nacionalni interes. Nas više ne sme zadovoljavati da imamo suverenitet spolja, dok nas iznutra izjeda neki osmi putnik. Nama u državnom gnezdu ne treba kukavičije jaje. Ne bih voleo da učestvujem u nečemu zbog čega bi neko kroz pedeset godina imao razlog da za mene kaže: Onaj Đinđić je bio naivan, pravio je državu za nekog drugog “.\nProblem za međunarodnu zajednicu u pojavi jednog ovakvog nacionalnog lidera morao je biti veliki: poznati Miloševićev protivnik, čuveni opozicionar, veliki demokrata i zapadnjak, jedan od najperspektivnijih evropskih lidera po sudu raznih inostranih ustanova koje su mu dodeljivale brojne nagrade, onaj koji je isporučio Miloševića u Hag, političar sa izuzetnim poznanstvima i vezama na Zapadu, koji je govorio više jezika i potpuno poznavao/živeo Zapad – najedanput počinje da svim snagama brani srpske nacionalne interese i ukazuje na nepravilnosti u zapadnom odnosu prema Srbima. Šta uraditi sa takvim političarom? Ne možeš mu prikačiti etiketu da je retrogradna snaga, nastavljač Miloševićeve politike, novi Milošević, izolovati ga i uvesti mu sankcije. To bi izgledalo krajnje providno i čak smešno. Ne možeš koristiti uobičajenu ideološku argumentaciju, jer on je baštinik, sledbenik i apologeta istih ideja. Moraš ili napraviti potez neprijateljstva prema dojučerašnjem prijatelju, pa tako otkriti svoje prave namere, ili biti pošten i udovoljiti njegovim zahtevima?! Nije bilo načina kako mu doskočiti. Đinđić je bio dugoročni pobednik, imao je sve argumente na svojoj strani i prozapadnu, „čistu“ biografiju. Trebalo je mnogo vremena da mu se pravi nova biografija i izmišljaju afere. Dugo bi potrajalo dok bi ga izolovali i smenili. Taman je sve izgledalo završeno sa Srbima, a odjednom dobijamo mnogo veći problem nego što smo ga imali sa Miloševićem. Šta nam ostaje kao jedino rešenje?\nZoran Đinđić je konstatovao jednu prostu činjenicu za koju nam je dugo trebalo da je shvatimo: nemamo sigurnih saveznika, ali imamo konstantne neprijatelje, naše interese neće niko drugi braniti nego se mi moramo na tome odlučno angažovati. Evo njegovih reči: „Akcija nama u ovom trenutku ne može da škodi. Niko ne radi za nas, a postoje oni koji rade protiv nas. Zato samo svojom akcijom možemo da pariramo takvom stanju stvari“.\nUprkos svemu ovome danas nema političara niti stranke koji slede Đinđićev politički koncept. To ne čini ni stranka na čijem je čelu bio, kao ni mnogi drugi koji se u njega kunu i „sa njegovog puta ne skreću“, dok su njegovi nekadašnji politički protivnici daleko od toga da izvuku neku pouku iz Đinđivog političkog testamenta.\nDa li je Zoran Đinđić od ateiste postao verujući čovek (po svedočenju mitropolita Amfilohija, pred smrt je prilikom službenog boravka u Jerusalimu, na ličnu inicijativu, posetio Hristov grob), od nacionalno nesvesnog Srbina – zaštitnik nacionalnih i državnih interesa, od evropejstvujuščeg političkog lidera – evroskeptik? Da li je Đinđić tek sa pozicija vlasti uvideo neka spoljna politička kretanja uperena protiv srpskog naroda, koja u vreme svog opozicionog staža nije primećivao ili je mislio da su izazvana isključivo Miloševićem? Da li je, konačno, Đinđić pred smrt pomirio u sebi vrednosti „nebeske“ i „zemaljske“ Srbije? Da li je između ličnog i stranačkog interesa, sa jedne, i opšteg, nacionalnog i državnog interesa, sa druge strane, Đinđić izabrao ovo drugo? I da li je zbog svega toga morao biti ubijen?\nMožemo o dr Zoranu Đinđiću misliti šta god želimo. Možemo odbaciti i samu pomisao da se mogao promeniti ili da par meseci života mogu iskupiti decenije. Možemo njegove predsmrtne političke inicijative smatrati pogrešnim, ili čak štetnim po srpske nacionalne interese, ali moramo priznati da je u ovim njegovim aktivnostima Srbija po prvi u put unazad 90 godina imala nekakav pokušaj državne strategije. Tako krupan državnički čin nije mogao učiniti „stari“, „dnevnopolitički“ Đinđić, već jedan potpuno „preumljeni“, „preobraženi“ – „novi“ Đinđić, koji je dobro razumeo šta se Srbima sprema, ne želeći da izgubi dušu gledajući svoje lične interese bez obzira na propast svoga naroda koju je video da dolazi. Minimum što danas možemo jeste da izrazimo poštovanje prema ovom Đinđiću, koji po istorijskoj vrednosti i značaju daleko prevazilazi sve ono po čemu žele da nas nateraju da pamtimo „zvaničnog“, „obrađenog“ Đinđića. Dokle god „srpsko pitanje“ na Balkanu ostane nerešeno, aktuelnost Đinđićeve poslednje, predsmrtne političke vizije neće proći.\nAutor je glavni i odgovorni urednik časopisa „Dveri srpske“.\n1. Vidi: NIN, Beograd, 5. maj 2005, str. 18-21.\nIzbor citata vezanih za gornji tekst


VICHY NEOVADIOL PHYTOSCULPT: novi beauty saveznik - www.kragujevcanka.rs\nIz Laboratorija Vichy stiže svakodnevni hranljivi tretman u balzamu čijom se redovnom primenom ublažavaju znakovi starenja, učvrščuje i poboljšava tekstura kože vrata i dekoltea, i preoblikuju konture lica. Proizvod je namenjen svim damama koje se bore protiv znakova starenja, kao i onima koje prolaze kroz menopauzu.\nStarenje je neizbežno, i iako je prirodan proces koji treba prihvatiti otvorenog uma i bez gorčine, ne znači da ne postoje načini kako ga usporiti i ublažiti. Ovo se odnosi i na kožu – sa godinama pad nivoa estrogena i kolagena u organizmu i delimično smanjenje potkožnog masnog tkiva dovode do dubljih bora, naročito na obrazima, vratu i dekolteu, kao i oko očiju i usana. Uz bore, što je posebno izraženo ulaskom u pedesete i menopauzu, javlja se i opuštenost kože, odnosno gubitak definisanih kontura lica. Koža je zaista najstroži sudija, ogledalo i kritički svedok prolaska vremena, zato je nezi iste potrebno pristupiti promišljeno i ciljano.\nSa tom mišlju, svetski poznati kozmetički brend Vichy je u saradnji sa dermatolozima razvio inovativnu formulu NEOVADIOL PHYTOSCULPT, kao prvu Vichy negu namenjenu učvršćivanju kože vrata i preoblikovanju kontura lica. Njeni sastojci prirodnog porekla – biljni ekstrakt fitosterol iz lista divlje paprati i kompenzacioni kozmetički kompleks sa Proxylaneom i hijaluronskom kiselinom – poboljšavaju tonus i gustinu kože vrata i dekoltea i učvršćuju i definišu konture lica, vraćajući mu svežiji i mladalački izgled. Kao deo svakodnevne jutarnje i večernje rutine, nova formula postiže najefikasnije rezultate, što su Vichy-ju dokazala sprovedena istraživanja.\nNaime, kroz kliničke studije čak 87 odsto ispitanica potvrdilo je da im je koža na dodir čvršća i glatkija, tanke linije su manje vidljive, dok je opuštenost kože lica, vrata i dekoltea smanjena za 25 odsto. Ovakvi rezultati pokazuju da je Vichy prepoznao potrebe žena koje, usprkos brzom tempu života i svakodnevnim obavezama, i u kasnijim životnim razdobljima teže negovanom izgledu. Za dame koje su već otkrile sve izazove menopauze Vichy u okviru Facebook grupe #NEMA PAUZE U MENOPAUZI, pruža razne savete i iskustva kako su pedesete prelepo razdoblje u životu svake žene, što će NEOVADIOL PHYTOSCULPT samo potvrditi.\nOdlike novog Vichy-jevog svakodnevnog tretmana u balzamu su i lagana, nelepljiva struktura, i brzo upijanje. Posle nanošenja tretman se upija u kožu za idealnu masažu vrata i lica, a nakon što se ohladi njegova tekstura pretvara se u sloj koji podiže i učvršćuje kožu. Osećaj prijatnosti prilikom nanošenja i dugotrajni efekat su zagarantovani, a ukupni efekat zasigurno neće proći neprimećeno.\nTags: lepota, nega, saveti za lepotu, saveti za negu, zatezanje lica\nEfikasni trikovi za pripremu organizma za proleće


POSLJEDICE KRIZE: Najmanje prodatih automobila od 1946. godine\nUtorak, 05.05.2020 | 12:14\nProdaja novih automobila u Velikoj Britaniji u aprilu je pala za 97 posto, što je najniže za bilo koji mjesec od 1946. godine, pošto su fabrike i saloni zatvoreni zbog pandemije koronavirusa.\n- Najgore stanje na tržištu u aprilu ne predstavlja iznenađenje. Obnova ovog sektora i njegova revitalizacija zavisit će od potražnje, što će biti od ključne važnosti za pokretanje proizvodnje i obnove privrede u Velikoj Britaniji - rekao je predstavnik Udruženja proizvođača i trgovaca motornih vozila Majk Hejvs (Mike).


Zelenović odlučio da izađe na izbore u Šapcu (VIDEO) - Novinar.rs\nGradonačelnik Šapca i lider stranke Zajedno za Srbiju, Nebojša Zelenović doneo doneo je odluku da izađene na lokalne izbore u tom gradu i pored odluke Saveza za Srbiju da se izbori bojkotuju na svim nivoima. Zelenović je naglasio da će ZZS učestvovati samo na lokalnim, a da će bojkotovati pokrajinske i republičke izbore.\nOdluku o izlasku naizbore doneo je Glavni odbor ZZS, a kako je Zelenović rekao na konferenciji za medije, potpredsednik stranke Srđan Srećković glasao je protiv učestvovanja na izborima i odmah posle odluke GO istupio je iz stranke.\n“Građani Šapca će 26. aprila doneti odluku da li nastavljamo da gradimo Šabac kao moderan grad ili će se vlasti dokopati Sandokan”, kazao je Zelenović na konferenciji za medije i istakao da Zajedno za Srbiju ima jasan plan.\nPosted in GRADOVI, POLITIKATagged #BOJKOT IZBORA #NEBOJŠA ZELENOVIĆ #ŠABAC\nPreminuo Zoran Modli Radio Laguna je objavila da je preminuo radio novinar i nekadašnji pilot Zoran Modli (71). Dragi naši slušaoci, sa ogromnim žaljenjem vas obaveštavamo da nas je zauvek […]


četvrtak, 30 januar 2014 09:11\nŠef izraelske vojne obaveštajne službe, general Aviv Kohavi, izjavio je da je sposobnost Izraela da zastraši svoje neprijatelje jaka, ali da s druge strane terorizam i dalje predstavlja izazov za tu zemlju.\n- Ovaj period zovemo ''Era vatre'', zbog količine raketa s kojima se suočavamo kao konstantnom prijetnjom. Ima oko 170.000 projektila koji prijete Izraelu - rekao je Kohavi na godišnjoj konferenciji Izraelskog institutua za nacionalnu bezbjednost u Tel Avivu.\nPrema njegovim riječima, "sada prvi put neprijatelj ima sposobnost da udari jako na izraelske gradove".\n- Država Izrael je okružena 360 stepeni aktivnim neprijateljima. Konvencionalne prijetnje nisu nestale - upozorio je Kohavi.\nOn je, međutim, govoreći o izazovu čuvanja granica Izraela, rekao da su susjedne zemlje malo zainteresovane za rat.\n- Zemlje oko nas su zauzete sobom, imaju manje fondova da započnu rat. Ne postavlja se pitanje da li su smanjene takve prijetnje, ali one nisu nestale - rekao je on, dodavši, osvrćući se na Egipat, da je svako povlačenje Muslimanske braće u regionu značajno za Izrael.\nNaglasio je da malo zemalja u regionu u potpunosti kontroliše sve svoje kopnene i pomorske granice.\nGovorio je i o rastućoj prijetnji od sajber rata, istakavši da je već bilo mnogo napada na bezbjednosni establišment.


Beograd, 22.2.2019. Sudeći po fantastičnoj atmosferi u kojoj su protekla prva dva dana i velikom broju posetilaca, ovogodišnji Sajam turizma opravdaće očekivanja svih učesnika i zainteresovane publike. Već tradicionalno, posetioci sajma uživaće svim čulima u ukusima i mirisima gastronomske ponude, specijaliteta kao i suvenira iz svih krajeva Srbije jer se istovremeno odvijaju i: 10. Međunarodni sajam vina BeoWine, 15. Međunarodni sajam hotelsko-ugostiteljske opreme HORECA-OPREMA i 15. Sajam suvenira “Posetite Srbiju“.Za sve koji sa nestrpljenjem očekuju leto 2019., Sajam turizma je jedinstveno mesto koje podstiče na nova putovanja, otkriva nove destinacije koje se tek promovišu u Srbij, gde posetioci mogu da se upoznaju sa sveobuhvatnom i premijernom ponudom popularnih odmarališta i hotela, i na licu mesta ostvare popust, uporede cene i odluče se za svoj idealan odmor.\nSvojim vernim posetiocima Beogradski sajam spremio je poklon aranžmane. Poklone će dobiti posetioci koji kupe kartu, fotografišu se na mestima u hali gde su vidljivo postavljene 3d Hashtag oznake #sajamturizma2019, fotografiju postave na društvene mreže Instagram i Facebook i potom dobiju najviše “lajkova”\nCena pojedinačne ulaznice je 400 RSD, a porodična ulaznica (važi za roditelje sa decom do 16 godina) 800 RSD. Parking je 200 RSD po satu.


Pravi izveštaj - EUObserver - Peščanik\nSrpska reforma pravosudnog sistema puna je nedoslednosti, netransparentna je i podložna političkom pritisku, navodi se u procurelom izveštaju, potpuno suprotnom zvaničnoj i pozitivnijoj proceni Evropske unije o stanju u ovoj balkanskoj zemlji.\nOvaj zaključak je iznet u izveštaju od 23 strane, koji su napisali lokalni pravnici za delegaciju EU u Srbiji, nakon sedmonedeljnog nadzora procesa reizbora sudija, sprovedenog od 4. jula do 28. avgusta.\n„Čitav proces revizije odluka sproveden je samo da bi se zadovoljila forma i predstavlja školski primer travestije pravde“, navodi se u izveštaju.\nIzveštaj se bavi radom Visokog saveta sudstva (VSS) i Državnog veća tužilaca (DVT), koji su 2009. doneli odluku o tome koje će sudije biti zadržane na poslu nakon racionalizacije u cilju podizanja profesionalnih standarda.\nOva procedura bila je deo unutrašnjih reformi Srbije i usklađivanja propisa sa pravilima EU, a Beograd se nada da će biti nagraćen statusom kandidata u martu iduće godine.\nBilo je više od 1.500 žalbi na odluke, što je preopteretilo ustavni sud. Odgovornost za žalbene postupke predata je VSS-u i DVT-u, kojima su date jasne smernice za razmatranje slučajeva. Rad na ovom poslu počeo je u junu.\nMeđutim, prema izveštaju o monitoringu, u tom procesu nije se obraćala pažnja na nove smernice.\nŽalbe su se odnosile na činjenicu da su isti ljudi, koji su doneli prvobitne odluke da izostave neke sudije sa spiska, učestvovali u procesu revizije; da žalioci nisu blagovremeno obavešteni o početku ročišta, dok je komisija koristila lažne dokaze, prikupljene u zadnji čas.\nPokušaji sudija da ospore takve dokaze komisije sprečavani su tehničkim i administrativnim razlozima.\nU izveštaju se navode smernice koje je trebalo da se koriste u procesu revizije, i kako su one kršene. „Oba radna tela uporno su kršila ovo pravilo, konstantno uvodeći nove dokaze, koji su pristizali i predstavljani tužiocima na sam dan saslušanja“, navodi se u proceni Člana 4, o dokumentima koja se koriste na saslušanju.\nRasprave su ponekad održavane „posle ponoći, u nekim slučajevima čak u 3 ili 4 sata ujutru… u čekaonicama nije bilo hrane i pića, i bilo je samo nekoliko stolica“.\n„Opšti je utisak posmatrača da je izvršna vlast uticala na čitav proces revizije“, navodi se u zaključku izveštaja.\nU izveštaju se delegacija EU poziva da izvrši pritisak na „relevantne činioce“ da omoguće posmatračima da čuju konačno obrazloženje odluka kojima se sudijama odbija ponovni izbor. Te odluke se donose iza zatvorenih vrata.\nU suprotnosti sa izveštajem o monitoringu, najnovija zvanična ocena EU bila je pozitivna po tom pitanju.\n„Postupak revizije reizbora sudija za sada se sprovodi na zadovoljavajući način. Uprkos nekim proceduralnim nedostacima, većina odluka doneta je u skladu sa smernicama“, navodi se u izveštaju o napretku Srbije iz oktobra, koji su usvojile države članice.\n„Pismeno sam se obratila komisiji sa pitanjima o ovim nedoslednostima“, kaže Marije Kornelisen, poslanica stranke holandskih zelenih u Evropskom parlamentu.\n„Nadam se da je u pitanju greška, ali morali bi da imaju dobro objašnjenje“, kaže ona. „Izveštaj o monitoringu govori o ‘travestiji pravde’. Mogu da shvatim da ne žele da upotrebe baš taj izraz, ali reći da se radi samo o nekim proceduralnim sitnicama, to je već previše.“\nEvropska komisija kaže da nikad ne komentariše procurele ili nezvanične izveštaje.\n„Sve što imamo da kažemo o Srbiji i reformi pravosuđa nalazi se u izveštaju o napretku, ali i dalje ćemo pažljivo pratiti šta se radi“, kaže Peter Stano, potparol za proširenje. „Sudstvo je predmet posebnog interesovanja komisije.“\nPrema gđi Kornelisen, ovaj problem neće nestati: „Ovaj izveštaj o monitoringu je iz avgusta. Priča se da postoji još jedan iz novembra koji je još gori.“\nHonor Mahony, euobserver.com, 22.12.2011.


PARAGLAJDING: Srbi i Poljaci lete zajedno - Ostali sportovi, Vesti\nRedakcija 11.08.2017., 16:00\nU organizaciji VSS i Paraglajding kluba “Golija“ iz Raška od 14. do 19. avgusta na Kopaoniku se održava objedinjeno Državno prvenstvo Srbije i Poljske u preletu paraglajderom na kojem učestvuje 150 pilota. Ovo je jedinstveno takmičenje koje po prvi put dovodi dve nacije na isti teren – planinu Kopaonik, poznatu kao jednu od najboljih destinacija za disciplinu prelet na Balkanu. Na istom mestu već su održavana velika paraglajding takmičenja – Evropsko prvenstvo 2014. godine, Svetski kup 2013. godine i veliki broj predsvetskih kupova.\nI Srbija i Poljska imaju veoma dobre pilote u ovoj disciplini i biće zanimljivo uživo pratiti njihove trke na internetu. Inače, ideja objedinjenih državnih prvenstava počela je još pre nekoliko godina na inicijativu Srbije, gen.sekretara VSS i paraglajding komisije. Tako je pre nekoliko godina na Kopaoniku prvi put održano objedinjeno državno prvenstvo Srbije, Makedonije, Slovenije i Hrvatske.\nPrethodna vest KRAJ: Stanojević više nije trener PAOK-a!\nSledeća vest KAKAV ŠOK ZA PARTIZAN: Vujošević tužio crno-bele!\nKRAJ: Stanojević više nije trener PAOK-a!\nKAKAV ŠOK ZA PARTIZAN: Vujošević tužio crno-bele!


BiH /Depresija uzima danak: Za prva četiri mjeseca ove godine počinjeno 128 samoubistava / Radio Sarajevo\nRadiosarajevo.ba/Psihologinja Đana Lončarica\nBiH / Depresija uzima danak: Za prva četiri mjeseca ove godine počinjeno 128 samoubistava\n14. 06. 2018. u 10:19:00 N. K.\nAvicii, Chester Bennington, Kate Spade, Verne Troyer, Dolores O'Riordan i Anthony Bourdain su svjetske zvijezde koje su si oduzele život u 2018. godini, a kao uzrok je navedena depresija. Prema nekim podacima, u BiH od depresije boluju desetine hiljada ljudi, a u narednim godinama ona bi mogla postati drugi najveći svjetski zdravstveni problem.\nNa području Bosne i Hercegovine u prva četiri mjeseca ove godine evidentirano je 128 slučajeva samoubistva, od čega 66 u Federaciji BiH, 62 u Republici Srpskoj, pokazuju statistički podaci koje je portal Radiosarajevo.ba dobio iz Federalne uprave policije (FUP) i Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske (MUP RS).\nPrema podacima iz FUP-a, na teritoriji ovog entiteta, od 1. januara do 1. maja ove godine evidentirano je 66 samoubistva, od čega su 50 počinili muškarci, a 16 žene. Među njima ima i maloljetnih osoba.\nNajčešći načini izvršenja samoubistava u BiH su vješanjem i upotrebom vatrenog oružja, a bilo je i slučajeva utapanja, trovanja...\nPrema riječima psihologinje Đane Lončarice, ovi podaci su zabrinjavajući s obzirom na ukupan broj stanovnika u BiH.\n"To možemo objasniti time što se muškarci mnogo manje obraćaju za stručnu pomoć i dosta su zatvoreniji u svojoj komunikaciji", objasnila je Lončarica u izjavi za portal Radiosarajevo.ba.\nOna je poručila da je društveni kontekst taj koji najčešće primora emotivno labilnijeg pojedinca da digne ruku na sebe i da se suicid najčešće dešava kod osoba kod kojih nisu prepoznati simptomi psihičkih bolesti, koje nisu tretirane.\n"Socijalna i ekonomska situacija u BiH nažalost najviše utiče na ljude koji su skloni suicidalnim mislima, i na kraju mnogi koji izvrše samoubistvo upravo su to uradili iz razloga što ne vide rješenje svojih egzistencijalnih pitanja“, ocijenila je Lončarica.\nTakođer, kako nam je kazala naša sagovornica, neprepoznavanje psihičkih bolesti kod pojedinih osoba te nepružanje stručne pomoći tim ljudima je jedan od faktora rasta samoubistava u BiH.\n"Bh. društvo sve više tone u društvo koje je depresivno i psihički bolesno, što uveliko utiče na zdravlje svakog člana naše zajednice“, dodala je ona.\nLončarica je savjetovala da je stručnu pomoć potrebno zatražiti kada dođe do velikih promjena u raspoloženju, do pojave depresije, izolacije, naglog gubitka tjelesne mase i slično, što bi se moglo spriječiti sveukupnim poboljšanjem kvalitete života.\n"Svjesnost o vlastitim potrebama, kontakti koji nas ispunjavaju sa drugim ljudima, razgovori, otvorena komunikacija sa prijateljima, porodicom, bavljenje stvarima koje volimo, stvari su koje dovode do većeg kvaliteta života, većeg zadovoljstva. Kad se osjećamo sretnim, time su i naše misli drugačije", poručila je Lončarica.\nPrema posljednjim podacima Svjetske zdravstvene organizacije, u Bosni i Hercegovini godišnje na 100.000 stanovnika šest izvrši samoubistvo, što je znatno manje u odnosu na zemlje regiona. Naime, u zemljama regiona najveći broj samoubistava u odnosu na broj stanovnika izvršen je u Sloveniji, Hrvatskoj i Srbiji. U Sloveniji godišnje na 100.000 stanovnika 21,4 osoba izvrši samoubistvo, u Hrvatskoj, 17,5, a u Srbiji 17 osoba. Svjetska zdravstvena organizacija upozorava da svake godine oko 800.000 ljudi u svijetu oduzme sebi život, što znači da jedna osoba na svakih 40 sekundi digne ruku na sebe.\nU FBiH ima više od 60 centara za mentalno zdravlje, koji djeluju pri domovima zdravlja. Svaka osoba koja osjeti da su se pojavile velike promjene u raspoloženju, da su depresivni, izolirani od društva, naglo su smršali, trebalo bi da se obrate u ove centre. Ukoliko poznajete osobu koja pokazuje ove simptome, pokušajte je animirati da potraži pomoć i budite joj podrška.\nNažalost, u našoj zemlji ne postoji SOS telefon za osobe sa suicidalnim mislima, ali još jednom ponavljamo da svaki Dom zdravlja ima osoblje koje se zna nositi sa ovakvim situacijama.\nTagovi: samoubistvo suicid FBiH RS depresija BiH\nDepresija / Bolest koja je uništila živote slavnih postaje problem i u BiH\nMUP LK / Livno: Žena se ubila hicem iz vatrenog oružja\nMUP ZDK-a / Muškarac u Kaknju počinio samoubistvo vatrenim oružjem\nSDP BiH / Nermin Nikšić: Vrijeme je da se konačno kaže dosta!


Polovina od 11 genocida, koliko se u posljednjih nekoliko stotina godina dogodilo nad Bošnjacima, desilo se na teritoriji Sandžaka. Stalnim uvjeravanjem „vuka da neće više klati ovce“ odlagalo se sa utvrđivanjem činjenica o onome što se događalo u prošlosti… Sama činjenica da u nazivu Instituta nema nacionalne, vjerske, geografske, niti bilo koje druge odrednice, da je osnovan pod krovom Internacionalnog univerziteta, govori o našim stremljenju da ova institucija okupi sve humane ljude u borbi protiv zla koji se zove genocid… Poseban gost bio je i beogradski advokat i veliki prijatelj Sandžaka i Bošnjaka uopće, gospodin Dragoljub Todorović… Bez namjere da umanjim značaj bilo koga od onih koji su bili prisutni toga dana u Novom Pazaru na našoj svečanosti, imam ljudsku obavezu da izdvojim prisustvo velikog čovjeka, humaniste, koji nam je došao iz Izraela, gospodina Marjana Hajnala. Činjenica da je iz Izraela je svakako bila bitna zbog prilike da iz pr(a)ve ruke saznamo više o iskustvu jevrejskog naroda sa genocidom i Holokaustom. No, on nas je posebno oduševio svojom patriotskom ljubavlju prema Bosni, i nama pokazao i dokazao kako treba da se voli rodna gruda i da se bori za svoj narod….Genocid komunista, ili preciznije, „partizanskih četnika“, 1945. godine, na Hadžetu će biti jedan od glavnih prioriteta u našem radu. Naravno, nezaobilazni su i zločini u Štrpcima, Sjeverinu i Bukovici…Ja, lično, kada razmišljam o Srebrenici, ne mogu a da ne zastanem, i da se ne zamislim nad scenom kada naš nesretni Bošnjo doziva svoga sina Nermina da se „vrati kod Srba, da mu neće ništa“. To je momenat i moje lične drame, ali i inspiracije da učinim sve što je u mojoj moći da spriječim da ja, ali i niko i nikada i nigdje, ne dođe u situaciju da doziva svoje dijete, i da ga preda u ruke dželatu… Greška bošnjačkih političara u Sarajevu je što, Milorada Dodika, tretiraju više nego što zaslužuje….Autonomija Sandžaka nikada nije bila izvjesnija i realnija opcija….Bosna je moja domovina za koju ću se boriti, ne tražeći da mi se bilo ko zbog toga zahvaljuje. Sandžak je moja djedovina koju ću čuvati bez obzira na cijenu koju ću morati, na putu do cilja, platiti. Srbija je zemlja u kojoj živim i poštovaću je onoliko koliko zasluži…..\nPrvo, iskrene čestitke Vama i Vašim saradnicima na nedavnom osnivanju Instituta za istraživanje genocida, uz želje za uspješan i djelotvoran rad na dobrobit, prije svega Bošnjaka Sandžaka, svih Bošnjaka na dunjaluku, te svih ljudi dobre volje.\nProf. dr. MURATOVIĆ: U svoje lično ime, kao i u ime mojih saradnika najiskrenije Vam se zahvaljujem na čestitki! Veoma smo počastvovani da ste u našim aktivnostima prepoznali suštinsku poruku osnivanja Instituta za istraživanje genocida i zločina, a to je dobrobit za Bošnjake posebice, ali i ljudsku civilizaciju općenito.\nDakle, takva institucija je bila potrebna sandžačkim Bošnjacima kao kruh nasušni. Koliko su trajale pripreme za osnivanje Instituta i šta mu je neposredno prethodilo? Gdje je, eventualno, čaša bila prelivena?\nProf. dr. MURATOVIĆ: Složit ću se s Vašom konstatacijom da je ova institucija Sandžaku bila preko potrebna. Jedan od glavnih uzroka ponavljanja zločina i genocida je svakako taj da se o onom prethodnom ništa nije znalo ili se, bolje rečeno, nije zbog „viših interesa“ smjelo govoriti. Polovina od 11 genocida koliko se je, u posljednih nekoliko stotina godina, dogodilo nad Bošnjacima desilo se na teritoriji Sandžaka. Stalnim uvjeravanjem „vuka da neće više klati ovce“, odlagalo se sa utvrđivanjem činjenica o onome što se događalo u prošlosti. Nažalost, spremnost Bošnjaka Sandžaka, pa i pored svega, dijalog i suživot tumačila se kao strah, slabost.\nU praktičnom smislu, Srebrenica je kap koja je prelila čašu, u simboličkom je to događaj od 4. septembra 2010. godine, kada je lokalna vlast u Novom Pazaru, koja je pod kontrolom Rasima Ljajića, uz pomoć Žandarmerije, (ovih dana su mediji objavili vijest koja govori upravo o zloupotrebi ove specijalne jedinice u nekoliko navrata za „disciplinovanje nelojalnih Bošnjaka u Sandžaku“), počela izgradnju dječijeg obdaništa na vakufskoj parceli Mearif, u Novopazarskom naselju Hadžet, na mjestu na kojem su komunisti, 1945. godine, ubili preko 2 500 Bošnjaka. Izgradnjom objekta na mjestu stradanja tolikog broja nevinih ljudi načinjen je sramni čin nasilja nad emocijama Bošnjaka u vezi sa tom lokacijom. To je s pravom protumačeno kao pokušaj „zacementiranja istine o Hadžetu“, na način na kako je to činio beogradski režim po „Batajnici“.\nOvaj događaj je, u svojoj negativnosti, imao i pozitivne implikacije. Mešihat IZ-e u Srbiji, na čelu sa Muftijom Zukorlićem, neposredno nakon kritičnih dešavanja je donio historijsku odluku da se 4. septembar proglasi „Danom šehida Hadžeta“. To je ujedno označilo i početak priprema za osnivanje ovog Instituta koje su okončane 18. aprila svečanošću na Univerzitetu.\nSvečanosti u povodu osnivanja Instituta prisustvovala su mnoga, renomirana imena, ne samo iz Sandžaka i ne samo iz regije. Hoćete li spomenuti neke od njih i kakve su poruke oni odaslali sa tog skupa?\nProf. dr. MURATOVIĆ: Sama činjenica da u nazivu Instituta nema nacionalne, vjerske, geografske, niti bilo koje druge odrednice, da je osnovan pod krovom Internacionalnog univerziteta govori o našim stremljenju da ova institucija okupi sve humane ljude u borbi protiv zla koji se zove genocid.\nBili smo izuzetno počastvovani prisustvom eminentnih gostiju, ljudi koji su u svijetu poznati i priznati kao borci za ljudska prava. Prof. dr. Smail Čekić i Institut iz Sarajeva čiji je on direktor, je naš uzor i stariji brat, u kojem mi vidimo iskrenog saveznika i savjetnika na putu postizanja zacrtanog cilja, a to je renomirani Institut, poznat u regionu i šire po beskompromisnoj borbi za istinu i pravdu. Poseban gost bio je i beogradski advokat i veliki prijatelj Sandžaka i Bošnjaka uopće, gospodin Dragoljub Todorović.\nBez namjere da umanjim značaj bilo kog od onih koji su bili prisutni toga dana u Novom Pazaru, na našoj svečanosti, imam ljudsku obavezu da izdvojim prisustvo velikog čovjeka, humaniste, koji nam je došao iz Izraela, gospodina Marjana Hajnala. Činjenica da je iz Izraela je svakako bila bitna zbog prilike da iz pr(a)ve ruke saznamo više o iskustvu jevrejskog naroda sa genocidom i Holokaustom. No, on nas je posebno oduševio svojom patriotskom ljubavlju prema Bosni, i nama pokazao i dokazao kako treba da se voli rodna gruda i da se bori za svoj narod. Ako bih tražio zajednički imenitelj poruke koju su, naši gosti, uputili sa tog skupa onda je to slika na kojoj, jedan do drugog, sjede predstavnik pravog Beograda, pravog Jerusalima, odnosno Tel Aviva, i uvijek pravog Sarajeva, u Novom Pazaru, na „Muftijinom univerzitetu“. To je poruka da tri različita naroda, ako ih predstavljaju pravi ljudi, mogu pobijediti u borbi dobra protiv zla, vjerujući da se samo na tim temeljima može graditi sretnija budućnosti za sve.\nJesu li sačinjeni operativni, kratkoročni te dugoročni programi i planovi rada Instituta i jesu li, eventualno, utvrđeni prioriteti?\nProf. dr. MURATOVIĆ: Zbog važnosti projekta novoosnovanog Instituta, dogovorom sa Upravom Univerziteta, rasterećen sam emaneta rukovođenja Fakultetom humanističkih nauka, tako da sam sad, što bi se reklo „sto odsto“ posvećen radu na afirmaciji novoosnovane institucije. Institut je, dugoročnim planom, ustanovio prioritete. Radi se, prije svega, o istraživanju zločina nad Bošnjacima Sandžaka od vremena okupacije ovih prostora od strane Srbije i Crne Gore, 1912. godine, pa sve do danas. Mnogo je zločina, ali bi ovom prilikom izdvojio one najbrutalnije: Zločin u Brodarevu, 1922. godine, kada su jedinice zloglasnog Koste Pećanca ubile 20 kmetova Vraneškog sreza na čelu sa imamom brodarevske džamije Ibrahim ef. Pačarizom. Zločin u Starčevićima kod Tutina 1923. godine, kada je isti zločinac ubio 28 članova porodice Rizvanović. Genocid u Šahovićima kod Bijelog Polja, je jedan od najstrašnijih zločina u historiji Balkana, pa i šire. Specifičnost ovog zločina je u tome što postoji pisana naredba koju je izdala crnogorska vlast, po kojoj svaki onaj koji je htio učestvovati u tom pokolju, koji je trajao 48 sahata, mogao je to činiti bez da snosi ikakve zakonske posljedice, a poslije tog roka bi snosio. O tome piše Milovan Đilas, u svojoj „Besudnoj zemlji“. Njegov otac je bio učesnik tog zločinačkog poduhvata. Genocid komunista, ili preciznije, „partizanskih četnika“, 1945. godine, na Hadžetu će biti jedan od glavnih prioriteta u našem radu. Naravno, nezaobilazni su i zločini u Štrpcima, Sjeverinu i Bukovici.\nU svom nadahnutom govoru, na svečanosti u povodu osnivanja Instituta održanoj 18. aprila u Internacionalnom univerzitetu u Novom Pazaru, između ostalog ste ukazali da je dugotrajna šutnja sandžačkog Bošnjaka, umjesto kao spremnost na dijalog, tumačena kao strah, slabost. Evo, od sada se, hvala Bogu ne šuti, već kolektivno i institucionalno istražuje, zapisuje i pamti. Jeste li ovim činom, vi u Sandžaku, definitivno povukli svoju crvenu liniju kao onomad Jevreji?\nProf. dr. MURATOVIĆ: Srebrenica je bošnjačka „crvena linija“. Danas kada se iznova postavlja pitanje opstanka Bosne, ja postavljam i sebi i drugima pitanje, može li iko, ili koje taj koji će naš „zid plača“ otrgnuti od Sarajeva, Novog Pazara i Bošnjaka. Srebrenica je energija koja se može i upotrijebiti i zloupotrijebiti. Ja, lično, kada razmišljam o Srebrenici, ne mogu a da ne zastanem, i da se ne zamislim nad scenom kada naš nesretni Bošnjo doziva svoga sina Nermina da se „vrati kod Srba, da mu neće ništa“. To je momenat i moje lične drame, ali i inspiracije da učinim sve što je u mojoj moći da spriječim da ja, ali i niko i nikada i nigdje, ne dodje u situaciju da doziva svoje dijete, i da ga preda u ruke dželatu. Bošnjaci Sandžaka jasno i glasno, bez straha, uvijanja, pravdanja i izvinjavanja, nakon Srebrenice govore o svom stradanju, javno oplakuju svoje žrtve, tražeći pravdu ne osvetu, kazne za dželate, nadajući se da će oni, u čije ime je to urađeno, zbog njih samih, ne više zbog nas, s moći snage da se ograde od zločina i zločinaca.\nVjerovatno Vam je poznato da su u toku aktivnosti za formiranje tzv. regionalne komisije za utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima i drugim teškim povredama ljudskih prava u bivšoj Jugoslaviji. Šta mislite o tom projektu?\nProf. dr. MURATOVIĆ: Zalažemo se da svaki zločin bude rasvijetljen, zločinac procesuiran i adekvatno kažnjen. Samo na taj način ćemo biti sigurni da se zlo neće iznova dogoditi. Podržavamo proces utvrđivanja istine o onome što se dešavalo na prostorima ex-Yu, tokom 90-tih, kao preduslov za suštinskom pomirenje. Međutim, oštro se protivimo politici hipokrizije koja ima za cilj izjednačavanje i dovođenje u istu ravan zločinca i žrtve. Sud o svim, pa i ovoj inicijativi, donosićemo kroz prizmu ovoga što sam kazao.\nGospodin Dragoljub Todorović, beogradski advokat i dokazani borac za ljudska prava je na spomenutoj svečanosti u Novom Pazaru od 18. aprila ove godine, između ostalog kritikovao Rasima Ljajića i Sulejmana Ugljanina, tvrdeći da njih dvojica ne zastupaju interese Bošnjaka Sandžaka u državnim institucijama vlasti u Beogradu. Želite li ove tvrdnje komentirati?\nProf. dr. MURATOVIĆ: Ono što je važno reći, Ugljanin i Ljajić nakon izbora za BNV, održanih 6. juna prošle godine, na kojim je Bošnjačka kulturna zajednica, koju je predvodio Glavni muftija Muamer ef. Zukorlić, ubjedljivo pobijedila, više nemaju legitimitet da predstavljaju bošnjački narod u Beogradu, i da im je ostalo još malo vremena da budu predstavnici Beograda u Sandžaku. Siguran sam da je vrijeme takvih političkih trgovina, kada je Sandžak u pitanju, završeno. Toga je i režim u Beogradu, nevoljno, postao svjestan.\nPoznato je i Vama da Milorad Dodik negira da se desio genocid u Srebrenici a da aktuelni predsjednik Srbije podržava negatora genocida. Koliko je onda Tadićevo pojavljivanje u Srebrenici iskreno, odnosno ima li ono ikakav kredibilitet?\nProf. dr. MURATOVIĆ: Greška bošnjačkih političara u Sarajevu je što, Milorada Dodika, tretiraju više nego što zaslužuje. Imam utisak da oni ili ne znaju ili ne žele da se ophode prema realnom stanju na terenu. Beograd je taj koji upravlja Dodikom još od 2006. godine kada mu je Koštunica omogućio da pod extra-povoljnim uslovima kupi vilu na Dedinju.\nUsvajanjem krajnje licemjerne i neprihvatljive Deklaracije o Srebrenici, u Skupštini Srbije, u kojoj nije spomenut termin genocid srbijansko rukovodstvo je kazalo šta misli o Bošnjacima i genocidu koji je počinjen nad njima. Tadićevo pojavljivanje u Srebrenici i govor premijera Turske tim povodom je nešto što je za mene lično bilo krajnje neprihvatljivo, da ne upotrijebim neku težu kvalifikaciju.\nU skladu sa svojom odgovornošću prema prošlosti, sadašnjosti i budućnosti, Bošnjaci Sandžaka će 4.septembar obilježavati kao Dan šehida Hadžeta. Ko je i kada pobio jednu petinu tadašnje novopazarske bošnjačke populacije i kako prikupljate informacije o tim zločinima?\nProf. dr. MURATOVIĆ: I pored činjenice da Bošnjaci aktivno sudjeluju u partizanskom pokretu, ginući za ideale „nove države“, da je Sandžak najsigurnija baza partizanima, do te mjere da 1943.godine, Josip Broz Tito ozbiljno razmišlja da sjedište predsjedništva AVNOJ-a premjesti u Sandžak, u Berane, prosrpski i procrnogorski kadrovi rade na ukidanju autonomije Sandžaka. Put ka tom cilju trasiran je surovom likvidacijom Rifata Burdžovića Trša, a okončan 29. marta 1945. godine, formalnim gašenjem ZAVNOS-a. Da bi bili sigurni da neće biti otpora ovoj nezakonitoj odluci, nakon ulaska komunista u Novi Pazar počinju masovne likvidacije bošnjačkih prvaka i elite, koje traju od 28. novembra 1944. godine pa sve do početka 1946. godine. Egzekucije vrše „partizanski četnici“, koji su 1943. godine amnestirani i inkorporirani u redove komunista, sveteći se na taj način onima koji su spriječili da Novi Pazar 1941. godine ne doživi sudbinu Limske doline i istočne Bosne. Hvala Bogu, pa nismo posve okasnili sa ovim projektom, jer ima priličan broj preživjelih, ali i potomaka žrtva hadžetskog stratišta koji se javljaju, i moji saradnici već rade na bilježenju i arhiviranju njihovih svjedočenja. Na tragu smo dokumentacije koja se odnosi na taj period. Siguran sam da ćemo tu naći tražene informacije, koje će nam pomoći da dođemo do pune istine o onome što se dogodilo na Hadžetu.\nSvojevremeno ste, u svojstvu predsjednika za zaštitu ljudskih prava i sloboda pisali otvoreno pismo predsjednici Narodne skupštine Srbije vezano za Sjeverin, Štrpce..Jeste li do sada dobili ikakav odgovor i ako niste, da li ste se, eventualno, obraćali nekim međunarodnim institucijama po tom pitanju?\nProf. dr. MURATOVIĆ: S obzirom da je gospođa Đukić Dejanović bila jedna od perjanica Miloševićevog režima, ne čudi što se nije, prema našem dopisu, ponijela u skladu sa funkcijom koju obavlja. Žalosno je saznanje da živimo u zemlji, u kojoj predsjednica Parlamenta predvodi državnu delegaciju Srbije na obilježavanje „Dana sjećanja na Jasenovačke žrtve“, dok je sudbina žrtava iz Štrpca i Sjeverina ne zanima. Mi smo pisali i predsjedniku Parlamentarne skupštine Savjeta Evrope o ovakvom odnosu Beograda i nadamo se da će oni imati više sluha. Ne bi bilo prvi put, da zvanični Beograd odluči da se zanima za Štrpce i Sjeverin tek nakon pritiska koji dolazi sa strane.\nO odgovornosti Dobrice Ćosića, barem kada je riječ o zločinima nad Bošnjacima u Sjeverinu i Štrpcima, govorio je u više navrata i gospodin Dragoljub Todorović. Budući da sada nije pod imunitetom, da li se u krugovima u kojima djelujete razmišlja o podizanju optužnice protiv tadašnjeg predsjednika SRJ?\nProf. dr. MURATOVIĆ: U pismu kojeg smo poslali na adresu Parlamenta Srbije i Savjeta Evrope najavili smo osnivanje Komisije, čiji će zadatak biti da utvrdi sve činjenice vezane za otmicu u Štrpcima i Sjeverinu, kao i montirani politički proces protiv 45 Bošnjaka, tokom kojeg je 1993. i 1994. godine, u policijskim kazamatima, prebijeno više od 17.000 Bošnjaka. Komisija će, najvjerovatnije, biti formirana, nezavisno od odgovora ovih instanci, krajem ovog mjeseca. Za koga god budu postojali dokazi da je učestvovao u planiranju, pripremi i izvršenju ovih gnusnih zločina on će biti procesuiran. Dobrica Ćosić je, svakako, jedan od najodgovornijih za ove zločine jer je tada obnašao funkciju predsjednika države čiji su građani oteti i ubijeni. Ono što dugujemo žrtvama i njihovim porodicama, ali i budućnosti naše djece jeste istraga u kojoj neće biti nedodirljivih!\nŽivite i djelujete u zemlji u kojoj istina i pravda nisu baš omiljene kategorije, pri čemu vaš put postaje duži, neizvjesniji i teži, ali respektabilniji. Vjerujete li da će kad-tad doći vrijeme kada će većinski narod u Srbiji konačno naučiti lekciju od Nijemaca i hoće li se pojaviti taj srpski Willy Brandt, a što bi trebalo da u interesu i samih Srba?\nProf. dr. MURATOVIĆ: Hoću da vjerujem. Međutim, bojim se da će biti teško sve dok „pastiri njihovog stada“ budu Kačavenda, Amfilohije, Ćosić, Bećković, Tadić senior, Tanasković i njima slični.\nAutonomija Sandžaka je cilj koji je utemeljen na historijskim faktima, ljudskim pravima te međunarodnom pravu. Ali, da li je taj cilj realno ostvariv u današnjoj političkoj konstelaciji snaga, kako u samoj Srbiji, tako i u Evropi i svijetu?\nProf. dr. MURATOVIĆ: Autonomija Sandžaka nikada nije bila izvjesnija i realnija opcija. Sandžak je ponovo postao nezaobilazna tema svih regionalnih konferencija, kakva je prije neki dan završena u Karađorđevu. Sandžak ima sve uslove da u procesu evropskih integracija zemalja Balkana, dobije status moderne, multietničke evropske regije. Pitanje Autonomije Sandžaka je ekonomsko, političko, nacionalno, ali i je ono iznad svega pitanje opstanka ili nestanka sa ovih prostora!\nDa li borba za autonomiju Sandžaka uključuje i dio koji pripada Crnoj Gori?\nProf. dr. MURATOVIĆ: Apsolutno. To, nakon objavljivanja sporazuma DPS-a Mila Đukanovića, i Bošnjačke stranke, nije upitno. Sandžak će biti prekogranična regija, po modelu Južnog Tirola ili slično, uz poštovanje teritorijalnog integriteta i suvereniteta Srbije i Crne Gore.\nSmatrajući vas borcima na prvoj liniji odbrane Bosne i bošnjaštva, želim Vam puno sabura i snage da izdržite na trnovitom ali časnom putu do Istine i Pravde, te da stignete do cilja. Hvala vam za ovaj razgovor.\nProf. dr. MURATOVIĆ: Bosna je moja domovina za koju ću se boriti, ne tražeći da mi se bilo ko zbog toga zahvaljuje. Sandžak je moja djedovina koju ću čuvati bez obzira na cijenu koju ću morati, na putu do cilja, platiti. Srbija je zemlja u kojoj živim i poštovaću je onoliko koliko zasluži.\nRAZGOVOR VODIO: Bedrudin GUŠIĆ (258)\nNovi proizvodi iz Vispaka


NBS: Devizne rezerve u septembru rekordnih 11,18 milijardi evra\n► NBS: Devizne rezerve u septembru rekordnih 11,18 milijardi evra\nNeto devizne rezerve Narodne banke Srbije (NBS) na kraju septembra iznosile su rekordnih 11,184 milijarde evra, što je za 123 miliona evra više nego u avgustu, saopštila je danas NBS.\nBruto devizne rezerve (devizne rezerve NBS uvećane deviznim sredstvima banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima) na kraju septembra iznosile su oko 13,295 milijardi evra, što je za 195,5 miliona evra više nego prethodnog meseca.\nU odnosu na kraj septembra 2018. godine bruto devizne rezerve povećane su za oko 2,123 milijarde evra, najvećim delom po osnovu intervencija NBS na domaćem deviznom tržištu, kupovinom 1,985 milijardi evra.\n"Deviznim rezervama na ovom nivou obezbeđuje se pokrivenost novčane mase M1 od 188 odsto i šest meseci uvoza robe i usluga, što je dvostruko više od standarda kojim se utvrđuje adekvatan nivo pokrivenosti uvoza robe i usluga deviznim rezervama", navodi se u saopštenju.\nDodaje se da je rast bruto deviznih rezervi NBS nastavljen i u septembru kada je država dodatno smanjila svoje devizne obaveze za 94 miliona evra po osnovu deviznih kredita i hartija od vrednosti, što je doprinelo daljem smanjenju javnog duga i poboljšanju njegove valutne strukture.\nPovećanje bruto deviznih rezervi u septembru u najvećoj meri je rezultat priliva po osnovu intervencija NBS na međubankarskom deviznom tržištu kupovinom 295 miliona evra, kao i efikasnog upravljanja deviznim rezervama, donacija, devizne obavezne rezerve usled uobičajenih aktivnosti banaka i drugim osnovima u ukupnom neto iznosu od 77,9 miliona evra.\nTi prilivi u devizne rezerve, kako se navodi, bili su dovoljni da nadomeste odlive po osnovu razduženja države po deviznim kreditima i hartijama od vrednosti i drugim osnovima, u ukupnom iznosu od 194,4 miliona evra.\nDinar je u septembru nominalno ojačao za 0,2 odsto u odnosu na evro, dok je od početka ove godine ojačao 0,6 odsto.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Ojačaćemo pretpostavke za razvoj medija\n04. 05. 2022. 14:49 >> 14:50\nSrzentić je poručila da je 42. Vlada zatekla medijsko tržiste iscrpljeno od dugogodišnje krize koja je pogodila taj sektor, ali je mnogo urađeno na pokretanju brojnih procesa koji potvrđuju "da smo na dobrom putu da uredimo medijsku scenu na kojoj će mediji slobodno govoriti, raditi u bezbjednom okruženju i na uređenom tržištu".\n"Ovaj dokument bi trebalo da nam trasira put realnog razvoja svih segmenata naše kulture, adresira sve probleme i ponudi rješenja. Zato ću i na početku manadata posjetiti sve institucije/organizacije kulture na lokalnom i nacionalnom nivou, isto u centru, na sjeveru ili jugu, i razgovarati sa što većim brojem zaposlenih u ovom sektoru", rekla je Vlaović.\n"Isti strateški odgovor za razvoj moramo punuditi i jačanju nezavisne kulturne scene i jačanju kadrovskih kapaciteta u kulturi. Imamo mnogo izazova, kao na primjer kako unaprijediti sisteme zaštite kulturne baštine i jačati mehanizme za zaštitu i očuvanje kulturnih dobara i njihovo stavljanje u funkciju održivog korišćenja", kazala je Vlaović.\nMinistarstvo kulture Tamara Srzentić Maša Vlaović


Studentkinje Visoke poslovne škole Leskovac pobednice "Mini Olimpijade - Računovodstvo 2018" - Dnevnik Juga\nPočetna / Visoka poslovna škola strukovnih studija / Studentkinje Visoke poslovne škole Leskovac pobednice „Mini Olimpijade – Računovodstvo 2018“\nDnevnik Juga 27/05/2018\tVisoka poslovna škola strukovnih studija Ostavi komentar\nStudentkinje Visoke poslovne škole strukovnih studija Leskovac, ostvarile su zapažene rezultate na takmičenju „Mini Olimpijada – Računovodstvo 2018“, održanom ove subote u Banja Luci.\nAna Stanković, studentkinja prve godine, studijskog programa Finansije, računovodstvo i bankarstvo, zauzela je prvo mesto na ovom takmičenju, dok je studentkinja prve godine studijskog programa Menadžmenta biznisa i logistike Tamara Cvetković, podelila drugo i treće mesto sa koleginicom Radom Lugić – Mikanović (Banja Luka College). Naposletku, studentkinja prve godine studijskog programa Menadžment biznisa i logistike Katarina Golubović, zauzela je četvrtu poziciju, osiguravši timu Visoke poslovne škole strukovnih studija Leskovac status sveukupnog pobednika.\nTakmičenje „Mini Olimpijada-Računovodstvo 2018“ održano je po osmi put, u organizaciji BLC College-a. Ove godine, 25 mladih računovođa, odmeravalo je svoja znanja iz oblasti finansijskog računovodstva, upravljačkog računovodstva, finansijskog izveštavanja i revizije.\nPored studenata iz Visoke poslovne škole strukovnih studija Leskovac, u nadmetanju iz računovodstva, učestvovali su i studenti sa Fakulteta za hotelijerstvo i turizam Vrnjačka Banja, Fakulteta za ekonomiju i informatiku Novo Mesto (Slovenija), Sveučilišta/Univerziteta „Vitez“ Travnik (FBiH), Banja Luka College-a i Visoke poslovne škole strukovnih studija Beograd.\nUporedo sa takmičenjem „Mini Olimpijada – Računovodstvo 2018“, održan je i naučni skup „Ekonomija u digitalnom dobu“ , koji je okupio predstavnike naučne i stručne javnosti sa područja Srbije, Crne Gore, Slovenije, Makedonije i Bosne i Hercegovine. Ovom prilikom, više profesora Visoke poslovne škole strukovnih studija Leskovac, izložilo je svoje naučne i stručne radove iz oblasti računovodstva, marketinga i informatike.\nTagovimala olimpijada vpsle\nPrethodni PRIPREME ZA LITIJU Čišćenje i uređenje centra grada\nSledeći Za vikend dve saobraćajne nezgode\nU organizaciji omladinske organizacije AIESEC danas je u Visokoj poslovnoj školi strukovnih studija održana konferencija …


Eto mene opet. Ove nedelje sam nastavio sa vežbanjem, uz redovnu dijetu. Došao sam do neverovatnog rezultata. Skinuo sam 2 procenta telesne masnoće za samo nedelju dana. Bili smo kod mnogih prijatelja, svi su potpuno zaprepašćeni mojim izgledom, a odveo sam i jednu dobru prijateljicu prvi put kod Doktorke. Prvo joj je moja majka pokazala […]\nVan uobičajenog rasporeda, evo malog teksta za vikend. Jedan u nizu iz moje buduće neobjavljene knjige “Kuvar Kvalitetne Klope” (nemojte praviti skraćenicu). Znam, znam, nemojte me podsećati da sam obećao da ću svake nedelje napisati po jedan recept, znam obećao sam, ali je ponekad jako teško to sve uklopiti, evo ovaj planiram već nedelju i […]\nOve nedelje postao sam stric. Moj brat, od ujaka, dva meseca mlađi od mene, je postao otac. Ove nedelje sam se konačno spustio ispod magične granice od 110kg koja je bila postavljena kao granica posle koje mogu da krenem da se bavim fizičkim aktivnostima. Pretpostavio sam to pa sam preko reda, pre zvaničnog merenja počeo […]\nBila je to još jedna naporna nedelja. Bili smo na slavi kod roditelja moje drage, ugostili smo moju tetku tokom vikenda, prisustvovali polufinalu i finalu SerbiaOpen-a, ugostili kumove koji su tu u poseti, a tokom ove nedelje sam oslabio samo pola kilograma i po centimetar u struku, kukovima i nogama. Zlobnici će reći (i biće […]\nOve nedelje, kao što znate, bio je 1. maj. Praznik rada koji se slavi tako što se ne radi. Kao i sve ostalo nelogično u našoj zemlji. Takođe, ovaj praznik je još jedan od mnogih koje koristimo “da odemo u prirodu”, ali se to obično svede na preterano unošenje hrane, na licu mesta spremljene za […]


U Srbiju dnevno ulazilo čak 20 miliona evra | Kamatica\nPočetna > vest > U Srbiju dnevno ulazilo čak 20 miliona evra\nU Srbiju dnevno ulazilo čak 20 miliona evra\nTekst objavljen: 14.01.2019 11:42\nPre tačno dve decenije rodio se evro, valuta koja je danas sinonim za Evropu. Prve tri godine bio je praktično “nevidljiv”, koristio se samo u obračunima i elektronskom plaćanju.\nPrve novčanice i kovanice za oznakom evra u promet su puštene 1. januara 2002. godine. Tada je, u 12 zemalja Evropske unije - Austriji, Belgiji, Finskoj, Francuskoj, Nemačkoj, Grčkoj, Irskoj, Italiji, Luksemburgu, Holandiji, Portugaliji i Španiji - obavljena najveća zamena valuta u istoriji.\nUkupno je štampano 14 milijardi novčanica evra, a proizvedene su 52 milijarde kovanica novog evropskog novca.\nIako sve zemlje EU ne koriste evro kao svoju valutu, na to su se obavezale zakonski, uz izuzetak Danske koja je na referendumu odbila korišćenje evra.\nU Srbiju je evro stigao 2002. godine, i za kratko vreme sa trona skinuo nemačku marku, postavši nova omiljena “rezervna” valuta u našoj zemlji. U evrima se štedi, zadužuje, računa i planira. Postao je svojevrsno merilo vrednosti i niko se više i ne seća da je startovao kao duplo jači od voljene marke.\nTakozvana konverzija stranih valuta koje su uvođenjem evra prestale da važe u Srbiji trajala je prvih pet meseci 2002. godine. Za to vreme u našoj zemlji je zamenjeno stranog novca u vrednosti većoj od osam milijardi nemačkih maraka.\n- Od januara do maja 2002. godine sproveli smo jednu od tehnički najsloženijih operacija u istoriji Narodne banke: zamenu valuta EU koje su prestale da važe u evro. Tokom tih pet meseci građanima je zamenjeno 4,2 milijarde evra, zbog čega je svakodnevno kroz Srbiju transportovano preko 20 miliona nove evropske valute. Zahvaljujući pažljivom planiranju i odličnoj saradnji sa MUP i Vojskom, cela operacija je izvedena bez ijednog incidenta - piše u Godišnjem izveštaju Narodne banke Srbije za 2002. godinu.\nIste godine, od 31. marta, evro je postao jedino platežno sredstvo u susednoj Crnoj Gori. Tadašnje procene nemačke centralne banke bile su da se na području Jugoslavije (u tom periodu reč je bilo o SR Jugoslaviji, čije su članice bile Srbija i Crna Gora) nalazi gotovo devet milijardi nemačkih maraka.\nOdnos evra i nemačke marke početkom 2002. godine bio je jedan prema 1,95583. Narodna banka Srbije prvi javno objavljeni podatak o kursu evra ima za dan 15. maj 2002. godine: srednji kurs evra bio je 60,667 dinara. Istog dana, jedna nemačka marka vredela je upola manje - 31,0185 dinara. Nažalost, cene izražene u evrima nigde nisu bile upola niže, već su se cifre ispred cenovnika u markama samo - preslikale.\nKurs evra u Srbiji danas je 118,42 dinara, dok se nemačka marka, iako više nije zvanično sredstvo plaćanja, i dalje kotira na zvaničnim kursnim listama, a kod nas je na nivou od 60,54 dinara. U zemljama EU bila je zvanično sredstvo plaćanja do 1. marta 2002. godine, kada je povučena iz opticaja.\nNarodna banka Srbije i danas kotira na zvaničnoj kursnoj listi, uz marku, još 10 sada nevažećih evropskih valuta. To su: austrijski šiling, belgijski franak, finska marka, francuski franak, grčka drahma, irska funta, italijanska lira, portugalski eskudo, španska pezeta i luksemburški franak. Razlog je potreba vođenja knjigovodstvenih evidencija u bankama.\nMarka i danas može da se u centralnoj banci Nemačke slobodno zameni za evro, a u Srbiji može da se menja samo za dinare, i to u dvema bankama. Zato ne čudi da se svake godine, i dan-danas, u Srbiji otkrije bar nekoliko novčanica falsifikovanih nemačkih maraka, koje je neko pokušao da zameni na bankarskom šalteru.\nZARADA OD PROVIZIJE\nMarke i druge strane valute koje su dolaskom evra povlačene iz opticaja nisu mogle besplatno da se zamene za evro. Tačnije, donošenje keša u drugoj valuti na šalter i odlazak za novim evrima građane je koštalo 0,9 odsto od iznosa. Besplatna konverzija obavljana je samo preko štednog računa - ako se doneta gotovina položi u banku i konverzija obavi bezgotovinski, provizija se nije plaćala. Najskuplja opcija bila je zamena maraka za američke dolare ili švajcarske franke, kada je provizija bila 1,2 odsto.\nNarodna banka Srbije nemačka marka evro uvođenje evra evro valuta


Lenovo s10e problem sa instalacijom sistema\npravljenje particije pri instalaciji sistema\nMyCity » Windows » Problem sa instalacijom sistema\nPoslao: 14 Maj 2012 15:08\nDiskpart je komanda u cmd-u (command promptu kojeg mozes pokrenuti u run-u: cmd.exe).\nPutem ove komande (odnosno subkomandi) mozes postaviti svoj usb flash disk da bude: active (odnosno bootabilan). Detaljno uputstvo: http://msmvps.com/blogs/jeffloucks/archive/2009/10.....ows-7.aspx\nZasto koristiti razne programe kada je sve vec ugradjeno u Winu.\nVerbatim1997 ::@higuy: Sta bi trebalo da uradim sa ovim programom? Samo da nasnimim na flash i pokrenem?\nNa ovom ISO fajlu u arhivi se nalazi MHDD. Iskoristi Uputstvo za kreiranje boot USB-a. ISO fajl je MS-DOS baziran.


Musa sleteo u Istanbul, ali kod Vase Micića | Košarka | Direktno\n13. 01. 2021. 16:01 0\nMusa sleteo u Istanbul, ali kod Vase Micića\nDženan Musa, krilni igrač Detorit Pistonsa posle dvogodišnjeg boravka u NBA vratio se u Evropu i potpisao ugovor na dve i po godine sa Anadolu Efesom.\nMladi 21-godišnji talenat iz Bosne i Hercegovine, je posle raskida ugovora u Americi bio "viđen" kao novi igrač Fenerbahčea. I sleteo je u Istanbul ali da potpiše za tim kojim kao plejmejker diriguje Vaslije Micić.\n- Za mnoge je Njujork najbolji grad na svetu, i sve sto se poželi nije tesko pronaći! Ipak ukoliko ste u potrazi za dobrim pivom, reklo bi se da je Evropa bolja destinacija! - najavio je transfer menadžer Miodrag Miško Ražnatović.\nMusa je posle 2018. godine, posle odličnih igara u drecu Cedevite, otišao na NBA draft gde ga je angažovao Bruklin Nets. Veći deo debitantske sezone krilni centar (206 cm) proveo u Razvojnoj ligi, prošle sezone imao je prosek od 4,8 poena 2,2 skoka, 1,1 asistencije za 12,2 minuta na 40 utakmica za Netse koji su u novembru 2020. godine odlučili da ga uključe u paket razmene tri kluba, kada je Musa završio u Detroitu, koji ga je otpustio.\nMiško Ražnatović Dženan Musa KK Anadolu Efes\nPredsednik "Vojsa" u Japanu\nObradović stigao na završne pregovore sa Zvezdom (FOTO)\nOVO NEMA NIGDE: ABA liga je neregularna!


Evo koliko STRUJE vaš kompjuter POTROŠI za nedelju dana | Najnovije vesti - Srbija danas\n21.02.2019. • 11:42 Srbija Danas/Telegraf\nKoliko vas košta?\nSvi znamo da bi kompjuter trebalo "uspavati" kada ga ne koristimo, ali vrlo lako možemo da se zanesemo i ostavimo ga u "sleep" modu i po nekoliko dana. Međutim, da li na taj način trošimo nepotreban novac na struju?\nCena korišćenja vašeg kompjutera zavisi od nekoliko faktora:\nFaktor 1: Komponente\nOvo je prilično očigledno. Gejming PC sa vrhunskim komponentama će definitivno koristiti više struje nego neki laptop sa znatno slabijim procesorom.\nFaktor 2: Kako koristite vaš PC\nSamo zato što je vaš kompjuter prava zver sa 750-vatnim napajanjem, to ne znači da će sve vreme koristiti 750 vati. Većina kompjutera dolazi sa brojnim opcijama za uštedu energije kada kompjuter ne radi ništa, ili obavlja proste zadatke kao što je surfovanje internetom.\nKako ne biste morali sami da pratite svaki potrošeni kilovat, novinari magazina PC Mag odlučili su da otkriju koliko struje kompjuter koristi. Za test, kompjuter je radio u proseu 12 sati svakog radnog dana - 8 sati je bio potpuno aktivan, dok je 4 sata proveo u "idle" modu. Tokom vikenda korišćen je nekoliko sati i dobar deo dana bio je u "sleep" modu. Za vreme radnih dana, kompjuter je korišćen za surfovanje internetom i pisanje dokumenata, ali i nešto gejminga i poneki naporniji zadatak.\nZAKERBERG JE DIGITALNI GANGSTER: Teške optužbe na račun Fejsbuka!\nKako bi tačno izračunali potrošnju, korišćen je poseban uređaj koji ide u utičnicu u tačno meri potrošnju struje.\nNa kraju nedelje, test je pokazao da je kompjuter potrošio 11.02 KWh struje.\nTagovi: kompjuter, računar, struja, potrošnja struje\nREMEK-DELO DOBIJA NASTAVAK: Mrak, užas i ludilo - dolazi "Darkest Dungeon 2" (VIDEO)\nSamo jedna društvena mreža podstiče korisnike na OFLAJN AKTIVNOST!\nEplov Face ID može da prevari samo ZLI BLIZANAC! Doduše, postoji još jedna OZBILJNA pretnja (VIDEO)


Kvaka 22 (1970) - HBO Crna Gora\nPerl Harbor 24. decembra. u 2:55\nNa krilima orlova 29. decembra. u 4:25


promocija knjige | CazinNET\n“Zašto je zabranjen bosanski jezik” i “Brehtova oporuka” pred publikom u Janji\nbosanski, jezici, zabrana, promocija knjige\nBužim: Promocija drugog izdanja knjige "Moj osmijeh je moja osveta" Srebreničanke Dževe Avdić\npromocija knjige, bužim, srebrenica, genocid u srebrenici\nCentar za kulturu, sport i informisanje Bužim organizuje promociju drugog izdanja knjige „Moj osmijeh je moja osveta“ autorice Dževe Avdić, izdanje Instituta za istraživanje zločina protiv čovječnosti i međunarodnog prava Univerziteta u Sarajevu.\nSabina Hodžić-Mehmedović u Bihaću predstavila knjigu "Mom srebreničkom heroju"\nbihać, promocija knjige, srebrenica\nOva mlada žurnalistica je preživjela genocid u Srebrenici, a u tom zločinu je izgubila 13 članova porodice.\nOvo je prva Sabinina knjiga i posvetila ju je rahmetli ocu Sabitu.\nEmir Bektić, svjedok genocida: Na putu spasa su me nekoliko puta sekunde dijelile od smrti\ngenocid, svjedok, promocija knjige\nU subotu, 8. jula, Emir Bektić će u Domu kulture u Srebrenici imati promociju knjige "Kad osvaneš sam", zbirke njegovih svjedočenja i sjećanja na golgotu koju je kao šesnaestogodišnjak preživio u ratu u kojem je izgubio oca i amidže i koji je na njega ostavio dubok trag.\nPromocija knjige negatora genocida ugroziće sigurnost u Srebrenici\npromocija knjige, srebrenica, genocid\nPredsjednik Skupštine općine Srebrenica Alija Tabaković podsjeća da će 11. jula biti obilježena 22. godišnjica genocida nad Bošnjacima zaštićene "UN" zone Srebrenica te upozorava, da iako s velikim naporima čine sve da stabiliziraju političku situaciju, neko namjerno želi to da naruši.\nPredavanje za žene i promocija knjige "Sretni ljudi" prof. Alme Taletović u Cazinu\npromocija knjige, udruženje pozitiva, slajder, alma taletović, predavanje\nUdruženje "Pozitiva" nastavlja sa svojim aktivnostima i u mjesecu maju.\nOve nedjelje, 21. maja, u amfiteatru Medrese "Džemaluddin ef. Čaušević" od 18:30 sati bit će upriličeno predavanje za žene te promocija knjige autorice Alme Taletović.\nRiječ je o knjizi "Sretni ljudi", u kojoj se nalaze odgovori na pitanja kao što su:\nPorijeklo i vrste misli, kako prepoznati misli?\nŠta aktivira emocije? Mogu li se emocije preusmjeriti?\nCazin: Promocija monografije “Pokošeni ljiljani bijeli” i poeme “Slavni gazija bužimski” autorice Ramzije Kanurić-Oraščanin\npromocija knjige, dom kulture cazin, ramzija kanurić oraščanin, izet nanić, slajder\nRamzija Kanurić Oraščanin iz Jezerskog kod Bosanske Krupe autorica je dvije vrijedne knjige: „Pokošeni ljiljani bijeli“ i „Slavni gazija bužimski“.\nPromocija obje knjige održat će se u četvrtak, 4. maja 2017. godine, u Domu kulture Cazin sa početkom u 19 sati.


Zvezdaši sakupilI 280 litara krvi - Crvena zvezda info\nFudbal / 20742 pregleda\nFudbal / 4682 pregleda\nFudbal / 4291 pregleda\nZvezdaši sakupilI 280 litara krvi\nU subotu je u Medija centru stadiona „Rajko Mitić“ održan drugi dan akcije „Crveno-bela krv“. Zvezdaši su se i ovog puta odazvali u velikom broju, a sakupljeno je ukupno 160 jedinica krvi, čime je još jednom pokazana velika humanost na našem stadionu.\nAkcija dobrovoljnog davanja krvi koju organizuje Crvena zvezda održana je po 21. put. Tokom prvog dana je sakupljeno ukupno 120 jedinica krvi.\nTo znači da je za ukupno dva dana sakupljeno 280 jedinic krvi.\nTrener omladinaca Crvene zvezde Marko Neđić koji je takođe dobrovoljni davalac, osvrnuo se na 21. akciju dobrovoljnog davanja krvi i istakao koliki značaj ovaj humani čin ima za ljude kojima je pomoć potrebna, ali i istakao zadovoljstvo zbog velikog odziva navijača crveno-belih, koji su i ovog puta pokazali veliku humanost.\n– Redovno dajem krv od 2011. godine, skoro svaki put iskoristim priliku da dam skromni doprinos, jer naše malo nekome znači mnogo. Veoma sam ponosan na činjenicu da sam pre nekoliko godina bio davalac, u trenutku kada je na našem stadionu oboren redord prikupljenih jedinica krvi i siguran sam da će naši navijači, ali i svi ostali koji su deo Crvene zvezde i u budućnosti nastaviti sa takvom praksom. Ovom prilikom bih pozvao sve ljude da daju doprinos ovakvim akcijama, jer to zaista znači ljudima kojima je pomoć neophodna – zaključio je Neđić.\nJedan od navijača crveno-belih takođe je prokomentarisao humanitarnu akciju ,,Crveno-bela krv“ koju organizuje naš klub.\n– Dobrovoljni davalac sam bio u tridesetak navrata. Celog života navijam za Crvenu zvezdu, a mislim da treći put dobrovoljno dajem krv na našem stadionu. Kada god budem bio u prilici dolaziću da podržim ovu humanitarnu akciju koju organizije Crvena zvezda. Svi oni kojima je crveno-bela boja u srcu treba da podrže ovu akciju i ovom prilikom bih pozvao sve naše navijače da se priključe akciji dobrovoljnog davanja krvi u budućnosti – zaključio je Marko Paunović.\nZvezda će i u budućnosti nastaviti sa organizacijom akcije dobrovoljnog davanja krvi i tako nastaviti da obara rekorde, kako na sportskom planu, tako i u humanitarnim akcijama.


21/12/2021 23/12/2021 oruzjeonline\t0 Komentara\tHistory, Revolver, shotgun, USA, wild west\nKada je u pitanju oružje stvar je prosta, volite ga, mrzite ili ste ambivalentni. Pravi entuzijasta može vam reći sve što se može znati o njima, posebno o modelima koji im se lično sviđaju. Retko oružje, koje ima i poseban istorijski značaj, svakako ima najveću vrednost. Cena pojedinih primeraka, naime, raste u zavisnosti od istorijskog značaja i potražnje među kolekcionarima. Kolekcionarsko oružje ima iza sebe istoriju koja fascinira i daje mu posebnu vrednost. Evo 10 primera oružja koje je na najvećem i najbogatijem, ameičkom tržištu, prodato po najvišim cenama.\n10. Hitlerov zlatni pištolj, 114.000 dolara\nO ovom pištolju smo već detaljno pisali. To je deseti najskuplji pištolj koji je ikada prodat na aukciji. Priča se da ga je porodica Valter poklonila Adolfu Hitleru povodom njegovog 50. rođendana 1939. godine. U pitanju je “zlatni“ Walther PP kalibra 7,65 mm. Pogrešno se veruje da je to pištolj kojim je Hitler izvršio samoubistvo. Hitlerov valter je prodat 1987. Anonimnom ponuđaču. Do sada je promenio vise vlasnika i veruje se da bi, ako bi se ikada ponovo pojavio na aukciji, dostigao bi milionsku vrednost u dolarima. Listu čuvenih nacističkih Valtera možete videti ovde.\n9. Revolver .45 Colt Vajata Erpa, 225.000 dolara\nVajat Erp (Wyatt Berry Stapp Earp, 1848-1929) je bio kultna figura američkog Divljeg Zapada. Tokom osamdesetih godina XIX veka je bio šerif u Tumbstonu, u Arizona. Stekao je reputaciju kockara, kopača zlata i preduzetnika koji je zaradio bogatstvo na raznim poslovnim poduhvatima, uključujući vođenje javne kuće, suđenje na boks mečevima, vođenje berbernice i salona i niza drugih za ono vreme profitabilnih poslova. Revolver Colt .45 koji je prodat na aukciji za 225.000 dolara čuvala je porodica Erp a priča se da je bio korišćen u ozloglašenom obračunu kod OK Korala.\n8. Revolver iz koga je ubijen Džesi Džejms, 350.000 dolara\nRevolver iz koga je Robert Ford 3 aprila 1882 ubio Džesija Džejmsa (Jesse Woodson James, 1847-1882) je .44 Smith & Vesson Model No. 3. Na aukciji je prodat jednom kolekcionaru za 350.000 dolara. Džejms je bio ozloglašeni bandit američkog Zapada koji je pljačkao diližanse, banke i vozove a predvodio je sopstvenu bandu. Izgledalo je da je neuhvatljiv sve dok nije počeo da pravi uzastopne greške. Ubio ga je s leđa Rober Ford, u trenutku kada je stajao na stolici i ispravljao sliku na zidu.\n7. Sačmarica Tedija Ruzvelta, 862.500 dolara\nA.H. Fox Gun Company dvocevka iz 1908, kalibra 12, koja je bila stalni pratilac Teodora-Tedija Ruzvelta (Theodore Roosevelt Jr, 1858-1919), 26-og predsednika SAD, inače pasioniranog lovca, prodata je na aukciji za 862.000 dolara. Ovu istorijsku relikviju je Ruzvelt nosio sa sobom 1909. godine tokom Smitsonijan ekspedicije u Africi.\n6. Kolt Voker teksaškog rendžera Sem Vilsona: 920.000 dolara\nTeksaški rendžer Sem Vilson (Samuel Wilson) je 1847. godine službeno zadužio revolver .44 Whitneyville-Walker, A Company No. 210. Model je kreiran posebno za prve čuvare zakona na divljim prostranstvima Zapada. To je spredpuneći perkusioni revolver na crni barut koji je ispaljivao zrna kalibra 11 mm i mase 14 grama a proizveden je u seriji od samo 1100 primeraka. Osim šti je u prinicipu redak, činjenica da je pripadao poznatom rendžeru uticala je da dostigne cenu od 920.000 dolara.\n5. Revolver Colt Paterson: 977 500 dolara\nNa aukciji je za skoro milion dolara prodat jedan od prvih Koltovih perkusionih revolvera, .38-380 Colt Paterson. Upravo činjenica da je ovo jedna od prvih konstrukcija Semjuela Kolta iz 1836 godine, uticala je na visinu cene.\n4. Džepni, zlatom ukrašeni revolver Kolt iz 1849, 1,1 milion dolara\nOvaj revolver je derivat modela Paterson, a značajan je jer predstavlja prelaznu fazu od prve Koltove konstrukcije Paterson iz 1836 u novi, džepni model, nastao 1849 godine. Ova varijanta je bila zamišljena kao lakša konstrukcija, pogodnija za nošenje, a u svoje vreme je smatrana nauspešnijim modelom. Na cenu je, osim istorijske vrednosti, uticala i činjenica da je oružje ukrašeno tauširanjem u zlatu.\n3. Pištolji sa kremenom Simona Bolivara, 1.687.500 dolara\nSa cenom većom od 1,5 miliona dolara, ovi pištolji drže primat po vrednosti postignutoj na aukcijama. Par spredpunećih pištolja sa sistemom vatre na kremen ima veliki istorijski značaj pošto je pripadao političaru i vojnom zapovedniku koji je doprineo da nekoliko južnoameričkih zemalja stekne nezavisnost od Španije, Simonu Bolivaru (Simon Jose Antonio de la Santísima Trinidad Bolívar y Ponte Palacios y Blanco, 1783-1830).\n2. Konjički pištolji Džordža Vašingtona, 1.986.000 dolara\nDrugo najskuplje oružje predstavlja par pištolja koji su pripadali prvom predsedniku SAD, Džordžu Vašingtonu (George Washington, 1732-1799). Pištolji potiču iz perioda američke Revolucije i borbe za nezavisnost. Kupila ih je 2002. godine Fondacija Richard King Mellon na aukciji u čuvenoj kući Christies, a izloženi su u muzeju Fort Ligonier – bivšoj britanskoj tvrđavi u Pensilvaniji.\n1. Pištolj iz koga je ubijen Abraham Linkoln. (neprocenjivo)\nDžepni jednometni spredpuneći perkusioni .44 Derringer dužine 152 mm, iz koga je Džon Vilks But ubio šesnaestog predsednika SAD, Abrahama Linkolna, izložen je u u Nacionalnom istorijskom kompleksu Fordovog pozorišta (u kome atentat i izvršen). Iako je prodat sredinom 1800-ih vredeo 25 dolara, ovaj pištolj je danas neprocenjiv. But je pozorištu, 14. aprila 1865, iz derindžera ispaliho hitac u Linkolnovu glavu dok je ovaj posmatrao predstavu. Smatra se da je to najvredniji pištolj na svetu (možda se ograničiti na SAD?), ali da li će ikada dopseti na aukciju? Nema šanse. Mogli bismo ga staviti na najniži deo liste jer ga je But platio samo 25 dolara, ali malo je onih koji bi osporili ovo kao najvredniji i istorijski najznačajniji pištolj za istoriju SAD.\n← Kina planira izgradnju šest nosača aviona do 2035?\nHakerski napad na sistem belgijske vojske →


Potražnja za sirovom naftom na istom nivou Pogledaj specijal Toggle navigationNaslovna NaslovnaNajnovije vijestiNovo u rubrikamaČitani nasloviKolumneNezavisni stavNovosti NovostiBiHGradoviBanjalukaDruštvoObrazovanjeEx -YuSvijetHronikaIntervjuPosao PosaoPrivredaTržišteAnalizeSport SportFudbalKošarkaRukometTenisAtletikaZimski sportoviSportovi na vodiOstali sportoviOlimpijske igreIzbor sportisteKultura Kultura MuzikaPozornicaKnjiževnostVizuelna umjetnostFilmŽivot i stil Život i stilZdravljeŽivotLjepotaHrana i pićeKuće i vrtPutovanjeSvijet životinjaRecept danaMagazin MagazinJet setLjubav i seksTVZanimljivostiNN među poznatimaAuto-moto Auto-motoNovostiRecenzijeMogućnostiMoto sportNauka i tehnologija Nauka i tehnologijaNaukaSvemirOkolinaInternetHardwareProgramiGadgets Naslovna Posao PrivredaTržišteAnalize Tržište\nPotražnja za sirovom naftom na istom nivou\nPotražnja za sirovom naftom na istom nivou Srna 10.05.2012 15:48 BEČ - Organizacija država izvoznica nafte /OPEK/ saopštila je danas da je potražnja za sirovom naftom zadržana na skoro istom nivou prema planovima za 2012. godine, dok i dalje zabrinjava evrozona, ali hrabri poboljšanje američke ekonomije.\nImajući u vidu stabilizaciju američke ekonomije i zatvaranje japanskih nuklearnih centrala, globalna potražnja za naftom - barem u kratkom roku - zaustavila je silazni trend i pokazuje manji rast, navodi se u izvještaju.\n"Veća ponuda iz zemalja koje nisu članice OPEK-a i povećana proizvodnja u državama članicama je rezultirala većoj ponudi od potreba na tržištu u prvom kvartalu ove godine", navodi se u izvještaju i dodaje da je tražnja tradicionalno manja u drugom kvartalu.


20. maj 2018 –\n15. januar 1998 – 25. novembar 2002.\n4. decembar 2012 – 28. novembar 2016.\n29. februar 2008 – 29. decembar 2010.\n8. januar 2003 – 10. novembar 2006.\n15. februar 1991 – 5. februar 1998.\n(1962-02-15) 15. februar 1962 (60 godina)\nMilo Đukanović (rođen 15. februara 1962) jest crnogorski političar i trenutni predsjednik Crne Gore.\nRođen je u Nikšiću 15. februara 1962. Još kao srednjoškolac 1979. godine pridružuje se Savezu komunista Jugoslavije (SKJ).\nĐukanović je predsjednik Demokratske partije socijalista Crne Gore (DPS) koja je nasljednik Saveza komunista Crne Gore. Početkom svog političkog djelovanja 1989. godine Đukanović je bio blizki saradnik Momira Bulatovića i Slobodana Miloševića. U 1996. godini Đukanović je promijenio političko stajalište. Prvo su uslijedile kritike na račun Miloševića zbog potpisivanja Dejtonskog sporazuma kojeg je Đukanović smatrao antisrpskim. Za razliku od Đukanovića, Bulatović je ostavo vjeran Miloševiću što je dovelo do raskola unutar DPS-a. Tokom 1998. godine Đukanović potpuno preuzima kontrolu na DPS-om. Tokom 2000. godine ponovo mijenja političko stajalište. Ovaj put Đukanović počinje otvoreno kritizirati projekat Velike Srbije što u 2006. godini doživljava vrhunac nezavisnošću Crne Gore.\nĐukanović je obnašao funkciju premijera Crne Gore četiri puta (1991–1998, 2003–2006, 2008–2010 i 2012–2016). Prvi put je bio predsjednik Crne Gore između 1998. i 2002. godine.\nZbog aktivnog crnogorskog učestvovanja u ratu u Bosni i Hercegovini i u Hrvatskoj, Đukanović se smatra veoma kontroverznom osobom. Italijansko tužilaštvo također vodi istragu protiv Đukanovića zbog navodnog učestvovanja u krijumčaranju cigareta.\nOženjen je Lidijom Kuč i zajedno imaju jedno dijete.\n^ "Đukanović položio zakletvu i preuzeo dužnost predsjednika Crne Gore". Klix.ba. Pristupljeno 20. 5. 2018.\nMilo Đukanović na Wikimedia Commonsu\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Milo_Đukanović&oldid=3377447"


Grad u 10 ulica | Proza neuroza\nObjavljeno 19 juna, 2012 od strane Ivana\t• Zabeležite stalnu vezu.\n2 mišljenja na „Grad u 10 ulica“\n26 juna, 2012 u 11:54 am\nШта рећи и како описати уживање у савршеном тексту и прелепим фоткама: Баш ништа – само додати лепу традиционалну мелодију – занемарите, за ову пригоду, да је филмска тема, плиииз 🙂\n26 juna, 2012 u 9:04 pm\nDivna je muzika, Gorane, bas savrseno ide uz ovu temu.\nIma na Siciliji turizma koji eksploatise temu iz filma, jer svaka potraznja stvori ponudu, tu nema greske, ali zaista je dirljivo videti kako se ljudi zalazu da stvore nesto drugacije. Uzdici se iznad takvog blata je zaista mnogo tesko.\nU medjuvremenu treba i ziveti. A to tamo sto smo dobile je bilo mnogo lepo.\nKakav da je, koliko da traje, zivot treba ziveti dobro.\nVeliki lep pozdrav,


Doberman stenci | Prodaja pasa | Hit oglasi beograd, besplatni mali oglasi Srbija\n/ Doberman stenci\nStenci dobermana vrhunskih krvnih linija. Ostenjeni 31.11.2017. god U ponudi su muski i zenski stenci crne boje, strucno odnegovani, kupiranih repova i usiju. Redovno cisceni od unutrasnjih parazita (Drontal puppy), primili vakcinu i revakcinu (Merial), spremni za preuzimanje. Kontakt: tel: +381606824175 wats app, viber: +381616646052 e mail: [email protected] com o: Cowboy Lucky Luck di Altobello born: 22.03.2014. M: Beowulf ( Maxim di Altobello - Birba Kira di Villa Conte ) F: Freya Flemming di Altobello (Macho di Altobello - Zuly Lady di Altobello) health: official reading hip dysplasia HD-A official reading diplasia elbow ED-0 DNA DCM - negative Work: BH IPO 1 Show: INTERNATIONAL CHAMPION CHAMPION OF SERBIA CHAMPION OF MACEDONIA GRAND CHAMPION OF MONTENEGRO CHAMPION OF MONTENEGRO YOUNG CHAMPION OF SERBIA YOUNG CHAMPION OF MONTENEGRO Working class: EXC, 4th place IDC 2017 (Hans Wiblishauzer, Thomas Becht, Attilio Polifrone, Tamas Dohoczki, Josep Maria Bulo) CLASS WINNER Working class Balkan sieger 2017 Kragujevac ( Armin Hoppe ) CLASS WINNER Working class Doberman kup 2017 Bačka Palanka ( Rada Istvan ) Trofeo CALIANDRO 2017. Champion class EXC 3th place (Attilio Polifrone; Erika Szokol; Rudi Killmaier) CHAMPION CLASS WINNER; CLUB WINNER; BEST MALE ON SHOW Bucharest trophy 2016 Romania ( Fabricio la Rocca ) CHAMPION CLASS WINNER Carpathian cup 2016 Romania ( Erika Szokol ) Trofeo CALIANDRO 2016. intermedia class EXC 4th place (Pezzano, Polifrone, Coppo) CLASS WINNER Working class Doberman kup 2016 Novi Sad ( Odstenk Schenk Ilonu ) CLASS WINNER 13-18m Doberman kup 2015 Leskovac ( Attilio Polifrone) CLASS WINNER Open class Doberman kup 2015 Novi Sad (Thord Bystrom) BEST YOUNG MALE Doberman kup 2015 Niš (Armin Hoppe) BEST YOUNG MALE Doberman kup 2015 Istanbul (Thomas Becht) BEST YOUNG MALE Doberman kup 2015 Ruma (Linda Volarikova) 1 * BEST IN SHOW 1st place 3 * BEST OF GROUP 1st place 1 * BEST OF GROUP 2nd place 1 * BEST OF GROUP 3th place 1 * BEST OPPOSITE SEX 9 * BEST OF BREED 7 * CACIB 4 * R. CACIB 19* CAC 1 * JUNIOR BEST IN SHOW 1. place 2 * JUNIOR BEST OF GROUP 6 * JUNIOR BEST OF BREED 12*J. CAC 1 * puppy BEST IN SHOW 1. place 1 * puppy BEST OF BREED VP1 Pappy Balkan sieger 2014 Doberman cup Kragujevac 1 * baby BEST IN SHOW 3. place 3 * baby BEST OF BREED m: Cattleya born: 26.06.2016. M: Capo di Capo od Telepa (Indio di Perlanera - Aphrodite Tina Aurora od Telepa) F: Dina Crni Bombarder (Shaman Tejat Posterior - Balkanika Crni Bombarder) 1* VP1 puppy class Junior Champion of Bosnia and Herzegovina\nPostavljeno 1 godina ranije 179 pregledano 0 pozvano\nNema komentara za oglas Doberman stenci


Kurs poslovnog engleskog jezika za pravnike - Audio verzija\nKao specifična profesija, pravo svakako iziskuje visok nivo znanja, odnosno informisanosti. U tom smislu nije zgoreg pomenuti da se u ponudi nalaze i kursevi poslovnog engleskog jezika za pravnike. Njih Škola stranih jezika Akademije Oxford organizuje u toku godine, a prema pravilima kako individualne nastave, tako isto i grupne.\nKada je u pitanju individualni tip edukacije, tom prilikom su pravila organizacije prilično slobodna i idu na ruku polaznicima. Naime, tada će jedna osoba da pohađa nastavu, pa će se direktno sa profesorom dogovarati o detaljima u vezi sa načinom sprovođenja edukacije.\nDefinisaće zajedno, pored ostalog kog datuma će početi nastava, odnosno u kojim terminima će da budu organizovani časovi, ali će se usaglasiti i oko toga koliko će da traje nastava poznata pod nazivom jedan na jedan. Naime, oni treba da se dogovore oko tačnog rasporeda predviđenog broja časova.\nPostoji mogućnost i da polaznik odabere opciju da nastavu pohađa u formi grupne. U tom slučaju može odabrati između tri vrste grupa, s obzirom na to da se kurs poslovnog engleskog jezika za pravnike može organizovati u okviru male, potom mikro i standardne grupe. Svakako da je jedina i osnovna razlika između njih vezana samo za broj polaznika koji prisustvuju predavanjima, dok je princip organizacije potpuno isti u sva tri slučaja.\nRad u mikro grupi podrazumeva da časove treba dvoje ili troje polaznika da pohađaju. Zatim, kada je u pitanju mala grupa, ona podrazumeva prisustvo četvoro ili petoro polaznika, a između šestoro njih najmanje će pristupiti predavanjima kada se nastava organizuje za standardnu ili grupu 6 +.\nDostupna je mogućnost da osim klasičnih, budu organizovani i online kursevi poslovnog engleskog jezika za pravnike.\nTreba naglasiti da kandidati koji se opredele za učenje na daljinu moraju da koriste sopstveni računar u tom slučaju. Takođe je vrlo važno i da instaliraju program, koji je predviđen za praćenje predavanja na taj način. Pre toga će dobiti jasne smernice od nadležnih o postupku instalacije, kao i uopšteno o načinu organizacije časova. Sve to se odnosi i na individualni tip edukacije, ali i na onaj koji podrazumeva organizaciju nastave za različite tipove grupa.\nU slučaju da postoji zainteresovanost, Škola stranih jezika Akademije Oxford može da organizuje i nastavu isključivo namenjenu zaposlenima u nekom preduzeću. Ističemo da korporativni kurs podrazumeva prisustvo tačno određenog broja zaposlenih predavanjima, a nastava se u tom slučaju organizuje prema fleksibilnim pravilima.\nNaime, predviđeno je da nadležno lice jedne od poslovnica škole definiše sve detalje u vezi sa organizacijom nastave direktno sa predstavnikom zainteresovane kompanije. U tom smislu će se oni usaglasiti ne samo oko datuma početka nastave, već i oko termina održavanja časova i njihove dinamike, pa čak i oko toga na kojoj lokaciji će korporativni kurs da bude organizovan u tom slučaju.\nSpisak gradova — Kurs poslovnog engleskog jezika za pravnike


ČLANOVI RADNE GRUPE DOKUMENTA\nPregovori o pristupanju predstavljaju krajnju fazu procesa integracije države kandidata u Evropsku uniju. Pregovara se o uslovima pod kojima država kandidat pristupa EU, a koji se, u osnovi, odnose na usklađivanje domaćeg zakonodavstva sa pravnim tekovinama EU. Novi pristup Evropske komisije pregovorima sa budućim državama članicama nalaže da se najpre otvore pregovori u poglavljima 23 i 24, koja obuhvataju oblast pravosuđa i osnovnih prava, i pravdu, slobodu i bezbednost.\nPoglavlje Pravosuđe i osnovna prava je novo, uvedeno nakon šestog talasa proširenja Evropske unije. Politike pravosuđa i osnovnih prava imaju za cilj očuvanje i unapređenje Evropske unije kao prostora slobode, bezbednosti i pravde. Kroz ispunjavanje uslova iz ovog poglavlja Srbija treba da sprovede brojne reforme i aktivnosti koje imaju direktan uticaj na svakodnevni život građana. Sadržajno, Poglavlje 23 je podeljeno na četiri tematske celine, koje čine: reforma pravosuđa, antikorupcijska politika, osnovna prava i prava državljana EU. Nezavisno sudstvo, sa neophodnim kapacitetima za održavanje i zaštitu vladavine prava je kamen temeljac ovih politika. U Evropskoj uniji je, uočavanjem važnosti postojanja nezavisnog i efikasnog pravosuđa, definisan niz preporuka za ostvarivanje nepristrasnosti, integriteta i visokih standarda sudstva. To zahteva ozbiljnu posvećenost eliminisanju spoljnih uticaja na pravosuđe, nameni odgovarajućih finansijskih sredstava i obuci. Isto tako, države članice su dužne da se efikasno bore protiv korupcije, jer ona predstavlja pretnju stabilnosti demokratskih institucija i vladavini prava. Materija o kojoj se razgovora u ovom poglavlju se odnosi na ispunjavanje političkih kriterijuma koji su osnovni preduslov daljih integracija. Malo je propisa na nivou Evropske unije koji regulišu ovu oblast i u najvećem delu ostavljeno je državama članicama da na najbolji način urede ova pitanja i da poštuju standarde koji predstavljaju temelje Evropske unije. S obzirom da je cilj pregovora da država kadidat postane članica EU, neophodno je da se izgradi međusobno poverenje i da se osigura funkcionalnost samog sistema, poštujući vrednosti same Evropske unije.\n12/08/2016 0 Šta nas očekuje u poglavljima 23 i 24?\nCentar savremene politike i Fondacija Konrad Adenauer u petak, 12. avgusta, organizuju tribinu „Šta nas čeka u poglavljima 23 i 24?“ koje se održava u okviru projekta „Prema Evropi“ (Towards Europe), koju zajednički realizuju ove dve organizacije.\nTribina će se održati u petak, 12. avgusta, u 17:00 sati, u press centru novinske agencije Tanjug, Obilićev venac 2.\n12/08/2016 0 JOŠ NIJE VREME ZA SRBIJU – Miščević: EU bez novih država članica pre 2021.\nNemoguće je da neka država postane nova članica Evropske unije, pre novog budžetskog perioda EU 2021. godine, izjavila je danas šefica pregovaračkog tima Srbije za pregovore sa EU Tanja Miščević.\n“To je prosto pravilo i dalje od toga ne može”, rekla je Miščević i dodala da se ne bi bavila računanjem kada će Srbija postati članica EU, jer to i ne zavisi samo od Srbije.\n12/08/2016 0 Због поглавља 23 и 24 мењаће се и устав\nУ процесу структурних промена код отварања поглавља 23 и 24, мењаће се и устав, да би се независним телима, који доводе до независности правосуђа и тужилаштва, омогућило да започну свој рад на адекватан начин, изјавио је данас директор Комитета правника за људска права (Yukom) Милан Антонијевић.\n12/08/2016 0 “Zbog poglavlja 23 i 24 menjaće se i Ustav”\nU procesu strukturnih promena kod otvaranja poglavlja 23 i 24 menjaće se i Ustav, kaže direktor Komiteta pravnika za ljudska prava (Yukom) Milan Antonijević.\nDo promena će doći da bi se nezavisnim telima, koja dovode do nezavisnosti pravosuđa i tužilaštva, omogućilo da započnu svoj rad na adekvatan način, dodaje on.\n12/08/2016 0 Antonijević: Zbog poglavlja 23 i 24 menjaće se i ustav\n06/08/2016 0 Poglavlja 23 i 24\nDa li otvaranje poglavlja 23 i 24, koja obavezuju Srbiju da gradi pravnu državu, znači da će biti ograničena moć Aleksandra Vučića. Sagovornici su Bogoljub Milosavljević, profesor Pravnog fakulteta na beogradskom univerzitetu Union, i Milan Antonijević, direktor Komiteta pravnika za ljudska prava iz Beograda.\n31/07/2016 0 Vladavina prava umesto vladavine jednog čoveka\nU najnovijem Mostu Radija Slobodna Evropa razgovaralo se o tome da li otvaranje poglavlja 23 i 24, koja obavezuju Srbiju da gradi pravnu državu, znači da će biti ograničena moć Aleksandra Vučića. Sagovornici su Bogoljub Milosavljević, profesor Pravnog fakulteta na beogradskom univerzitetu Union, i Milan Antonijević, direktor Komiteta pravnika za ljudska prava iz Beograda.\n25/07/2016 0 Preporuke sačinjene na konsultacijama sa Specijalnom izvestiteljkom Ujedinjenih nacija, Monicom Pinto, o pitanjima nezavisnosti sudija i pravnika\nOvaj izveštaj predstavlja niz preporuka za rešavanje pitanja nezavisnosti pravne profesije i pretnji sa kojima se pravnicisuočavaju prilikom obavljanja svog rada u istočnoj Evropi, Kavkazu i centralnoj Aziji.\nOve preporuke je izradilagrupa od 50 pravnika iz 16 zemalja, tokom dvodnevnih konsultacija sa Monikom Pinto, specijalnim izvestiocemUjedinjenih nacijao nezavisnosti sudija i pravnika, koje su održane11. i 12. juna 2016.u Kući ljudskih prava u Beogradu.\n19/07/2016 0 Antonijević: Srbija ima pet godina vremena da dokaže napredak\nKoordinator radnih grupa za Poglavlja 23 i 24 Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji (EU) Milan Antonijević izjavio je danas da Srbija ima pet godina da dokaže da li je uspela da primeni standarde iz tih poglavlja i da li je napredak konstantan.\n19/07/2016 0 ANTONIJEVIĆ O POGLAVLJIMA: Pet godina da se dokaže\nKoordinator radnih grupa za Poglavlja 23 i 24 Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji (EU) Milan Antonijević izjavio je da Srbija ima pet godina da dokaže da li je uspela da primeni standarde iz tih poglavlja i da li je napredak konstantan.\nOn je rekao da očekuje da se ta dva poglavlja zatvore do 2020. godine, a da do tada Srbiju očekuje težak zadatak da dokaže da se standardi primenjuju i unapredjuju i da nema regresije u oblasti ljudskih i svih drugih prava.


U Pozorištu na Terazijama, u Beogradu održana je, 2. juna 2009. godine, konferencija SAP World Tour 09. Više od 300 rukovodilaca najvećih srpskih kompanija je razmenilo iskustva u vezi sa poslovanjem u uslovima svetske ekonomske krize, na konferenciji „ Strategija uspeha u novoj realnosti“, koju je organizovala kompanija SAP u saradnji sa Ekonomist medija grupom.\nPredstavljene su analize i konkretni primeri problema i rešenja sa kojima su se suočile kompanije u svetu, ali i u Srbiji, otkada je globalna ekonomska kriza počela. Na konferenciji SAP World Tour 09, srpskim privrednicima su predočeni saveti kako da unaprede poslovanje, smanje troškove i povećaju efikasnost u kompanijama u uslovima globalne ekonomske krize, kako bi se očuvala domaća privreda i da bi kompanije spremno dočekale novi ekonomski zamah.


PRIVATNI LEKARI TRAŽE PRISTUP KOMPJUTERSKOM SISTEMU ZAKAZIVANJA PREGLEDA: Privatni lekari nemaju pravo ni da pišu doznake za bolovanja i recepte za lekove koji se izdaju o trošku RFZO-a, jer je sve to u delokrugu izbranog lekara. Nadležni navode da bi za promenu ovakvog stanja bilo nužno da se prethodno izmene propisi\nLekari iz Čačka, primarijus dr Snežana Bošković i dr Mihailo Luković, koji su u privatnim vodama već 25 godina, nedavno su skrenuli pažnju na ovaj problem.\nIstina postoji i "prečica" u ovom procesu zakazivanja: lekari stalno zaposleni u državnim zdravstvenim ustanovama, koji istovremeno rade kao konsultanti u privatnim klinikama, deo svojih termina "rezervišu" za verne pacijente iz privatnog sektora, kojima su nužne složenije medicinske procedure. Javna je tajna da su zato u boljem "tržišnom" položaju privatne klinike koje imaju angažovane konsultante iz državnih bolnica.\nPrema prošlogodišnjim podacima Asocijacije privatnih zdravstvenih ustanova i privatnih praksi, u svojstvu konsultanata u privatnom zdravstvu radi više od 7.000 državnih lekara, dok su 4.200 lekara "čisti privatnici".\nU Ministarstvu zdravlja objašnjavaju da privatni lekari, po važećim zakonima, ne mogu da budu izabrani lekari, pa zato i ne mogu da zakazuju preglede posredstvom IZIS-a u opštim bolnicama i kliničkim centrima. Nadležni dodaju da bi za promenu ovakvog stanja bilo nužno da se prethodno izmene propisi.\nTakođe, u Ministarstvu zdravlja priznaju da su svesni problema koje prouzrokuje istovremeni rad pojedinih lekara i u državnoj bolnici i u privatnoj ordinaciji. Međutim, navode da su im "ruke vezane" jer RFZO ne plaća prekovremeni i ne priznaje dopunski rad. Oni priznaju i da su propali pokušaji da nateraju vlasnike privatnih klinika da prijavljuju rad državnih lekara u svojim ordinacijama. Takvo rešenje bi podrazumevalo da se prihodi lekaru iz oba sektora uplaćuju na isti račun i da se na osnovu toga obračunava porez. Zato do daljeg ostaje sve kao do sada, iako se zna koji lekari napuštaju svoje radno mesto u državnoj službi u 11 sati i rade čak u desetak različitih privatnih klinika.\nU Ministarstvu zdravlja negiraju pritužbe građana da se pregled teško zakazuje kod specijaliste koji godinama leči istog pacijenta. Građani tvrde da umesto kod specijaliste koji ih leči duže vreme, termin za pregled dobijaju kod novog lekara, koji iz početka mora da se upoznaje sa istorijom njihove bolesti. U Ministarstvu zdravlja negiraju da takvih slučajeva ima u praksi, osim u vreme godišnjih odmora "ciljanih" lekara.\nIzvor: Vebsajt Politika, Olivera Popović, 04.06.2017.