- Radi se o Barometru spremnosti država za energetsku tranziciju. Postoji prva energetska tranzicija i ona je liberalna, a druga je dekarbonizacija. U Energetskoj zajednici nismo ostvarili spektakularne rezultate za ovih 15 godina, te sada ulazimo u dvostruku tranziciju, imamo nezavršen Drugi i Treći paket, a kreće i proces dekarbonizacije na osnovu Sofijske deklaracije. Kada smo vidjeli šta je sve potpisano Sofijskom deklaracijom ozbiljno smo se zapitali da li države koje su to potpisale mogu to da sprovedu. Sada naši stručnjaci iz regiona procjenjuju svake godine koliko su akteri u državama spremni da iznesu ovaj kompleksan proces, sa aspekta ciljeva – rekao je na početku panela profesor Mirza Kušljugić sa Fakulteta za elektrotehniku u Tuzli, jedan od najcijenjenijih stručnjaka ove oblasti u regionu.\n- Drugim riječima, mi koji proizvodimo struju iz vode plaćamo da bismo je proizvodili, dok se uglju plaća da se proizvodi. Zato moramo efikasnije, brže i multisektorski prihvatati promjene koje nam slijede. Sada je u BiH sistem poticaja putem "feed in" tarife, ali je u toku izmjena zakonske regualtive, i do kraja godine trebalo bi da pređemo na premije i aukcije. Nisam optimistična da će novi sistem brzo zaživjeti, kao i da će zaživjeti na pravi način. Zato moramo uključiti i elektroprivrede i operativce, da bismo dobili dobar zakon – istakla je Đogić.\n- Aukcije su dobar element koji investitoru nudi izvjesnost koju oni žele i kako bi ih motivisali da učestvuju na tenderima. Investitori su i itekako upućeni u tržište određene zemlje, prate razvoj projekata i aktivnost države po pitanju donošenja zakona. Aukcije su dobre i radi smanjenja rizika u vezi sa bonitetom. Ono što je bitno investitoru jeste da mu je situacija jasna i da znaju da raspodijele rizik. Kada znaju to da urade onda znaju i kojoj instituciji da se obrate – istakao je Corbo.\n- Voljeli bismo da, sem elektroprivrednih preduzeća, i privatni sektor bude angažovaniji u investiranju u ovu oblast, zato što su se privatne kompanije pokazalo kao vrlo iskusne i što mogu sve da završe u razumnom roku.\n- Aktuelni su zahtjevi za instalacijom oko 400 MW u solarna postrojenja u Srbiji, što je jasan pokazatelj da je država napravila dobar teren za investiranje. Kad su solari u pitanju, moramo da vidimo šta ćemo sa neplodnom državnom zemljom koja bi bila adekvatna za ovakve elektrane. U domenu zakonske regulative to je sljedeći korak koji bi trebalo da planiramo i da u jednom trenutku prekinemo subvencije za ugalj. Naravno, to ne može preko noći, ali moramo krenuti u taj proces ne danas, nego juče – zaključio je Mitrović.\n- Istinska likvidnost se stiče market kaplingom, odnosno spajanjem tržišta. Likvidno unutardnevno tržište je važno radi integracije OIE, ne samo radi veleprodaje i balansa - zaključio je Janković.


Ivanović: U "Batutu" me odbili za vakcinaciju | Poznati | Direktno\n25. 01. 2021. 10:58 12\nPoznati voditelj Ivan Ivanović podelio je na Tviteru negativno iskustvo koje je doživeo kada je jutros otišao na Institut za javno zdravlje "Dr Milan Jovanović Batut" kako bi se vakcinisao.\nIvanović je jutros otišao na Institut za javno zdravlje "Dr Milan Jovanović Batut" kako bi primio vakcinu protiv koronavirusa, ali je nije dobio.\nVoditelj je odbijen jer, kako je napisao, "nije pozvan".- Na Batutu više nema vakcinacije ako niste pozvani i nije vam zakazano. Upravo su me odbili. Pa da ne idete bez razloga i ne pravite gužvu - napisao je poznati voditelj.\nIvan Ivanović Voditelj Vakcinacija\n10. 04. 2021. 43


DEMOGRAFSKI GUBICI: Nije dovoljno nadati se “bejbi-bumu” posle korona, mora se stvoriti ozbiljna strategija | Novosti.RS\nU POSLEDNJE dve decenije, broj umrlih u Srbiji je za čak 676.690 veći od broja rođenih! "Slikovito" objašnjeno: za minulih 20 godina Srbija je izgubila stanovništva koliko danas zajedno imaju Novi Sad, Niš i Kragujevac. Ako se nastavi trend negativnog prirodnog priraštaja i ukoliko i dalje u inostranstvo bude odlazilo od 40.000 do 50.000 ljudi, procenjuje se da će Srbija 2050. godine imati oko četiri i po miliona stanovnika.\nMnogo smo reči minulih godina potrošili na traženje i objašnjavanje uzroka ovako porazne statistike, ali smo, očigledno, malo učinili da se ona promeni. A, važnijeg zadatka nemamo.\nProšle godine, a neki za to optužuju epidemiju, u Srbiji je broj umrlih bio gotovo dvostruko veći od broja rođenih. Čuju se ovih dana mišljenja da je posle korone, kao posle ratova moguć "bejbi-bum", što je i bilo posle Drugog svetskog rata i NATO agresije. Ali, to je samo jedno "možda", luda nada i neozbiljan pristup vrlo ozbiljnoj temi. To ne može da nam bude uteha, kao ni floskula da je takav trend svuda u svetu. Za tim izgovorom mogu da posegnu brojniji narodi, mi taj luksuz sebi ne smemo da dozvolimo.\nVIŠE UMRLIH NEGO ROĐENIH: Poražavajuća demografska statistika u Foči, najrazvijenijoj opštini na Gornjedrinskoj regiji\n03. 01. 2021. u 18:45\n"SRBIJA NEĆE POSTOJATI AKO NE BUDE VIŠE DECE": Vučić - "Podrška porodiljama i porodicama veća nego ikada"\nKljučevi rešenja su u rukama države, njenoj preciznoj i dobro pripremljenoj strategiji podsticaja rađanja i pronalaženju sistemskog, efikasnog načina da mladi ne odlaze iz Srbije. A, u stvaranju nepogrešive strategije nema boljih savetnika od mladih majki i žena koje taj blagoslov tek treba da osete. Dovoljno je samo čuti njihov glas: otvaranje novih radnih mesta, pristojne plate, finansijska podrška majkama troje i više dece... I, nije to spisak želja razmaženih majki 21. veka, već osnovne potrebe za normalan život. Samo ako se one ispune stvaranje porodice sa troje i više dece u Srbiji neće biti "luda avantura".\ndemografija demografska politika odliv mozgova natalitet mortalitet statistika\nKATASTROFALNA TENDENCIJA - 2050. POLA SRBIJE U BEOGRADU: Dmitrović upozorio - smrtnost veća 20 posto, izgubili smo grad veličine Šapca!\nU SRBIJI će 2050. godine, ukoliko se nešto krupno ne preduzme, živeti četiri miliona ljudi manje, od čega će više od tri miliona biti stanovnici Beograda.\n16. 03. 2021. u 19:25\nFOČA je univerzitetski grad sa blizu 2.000 studenata( među kojima je i 300 domicilnih Fočaka) na Medecinskom i Boslovskom fakultetu, dve srednje i dve osmogodišnje škole.\nZBOG NEPOŠTOVANJA MERA 5,6 MILIONA DINARA: Za prvih 7 dana aprila inspekcije obavile 24.233 nadzora\n15:01 ITALIJA SE VRAĆA U NARANDŽASTU ZONU: Bez većih popuštanja mera, ugostitelji najavili veliki protest\n14:58 ZBOG NEPOŠTOVANJA MERA 5,6 MILIONA DINARA: Za prvih 7 dana aprila inspekcije obavile 24.233 nadzora


Svaki dan je poruka: za samostvarenje je potrebna hrabrost | Buđenje duše | Inspirativne životne priče\nSvaki dan je poruka: za samostvarenje je potrebna hrabrost 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nSvaki dan je poruka: za samostvarenje je potrebna hrabrost\n02.08.2018. / 09:45 06.08.2018. / 09:32\nAutor Tamara Đuran\nProfesor srpskog jezika i književnosti u Trećoj beogradskoj gimnaziji, Nenad Gugl, u razgovoru sa Sensom otkriva šta je znanje i kako ga oživeti za budućnost.\nIzvor: Foto: Stefan Jokić\nDa bismo se mudrosti uopšte i primakli neophodno je da tragamo, često lutamo prašumama svojih misli, pribegavamo samoposmatranju, uočavanju pojava oko sebe, a onda prihvatanju sebe, drugih i sveta, baš onakvim kakvi jesmo, uz stalan trud da postanemo bolji. Upravo u takvom životnom trenutku (koji, zapravo, traje) zatičemo Nenada Gugla, profesora srpskog jezika i književnosti u Trećoj beogradskoj gimnaziji, motivacionog govornika i autora romana „Umro sam u petak”, koji, iako mlad, svojim zrelim promišljanjima, samoposmatranjem i predanošću svemu što radi, sasvim sigurno grabi ka oazi mudrosti, a time i ka samoostvarenju.\n„Abraham Maslov je u svojoj hijerarhiji potreba naveo da je samoostvarenje najviša moguća potreba kojoj čovek stremi. Ipak, pred smrt on je redefinisao svoju hijerarhiju potreba i na najviše mesto stavio potrebu samotranscedencije. To znači da je najveća ljudska potreba, potreba za samoprevazilaženjem. To bi, zapravo, značilo da je čovekova najviša potreba da bude deo celine koja ga nadilazi. Zbog toga čovek osniva porodicu, ili se priključuje navijačkoj grupi, ili ugrađuje celog sebe u kompaniju u kojoj radi. Njemu je neophodna celina koja je veća od njega samog. Dakle, pravi cilj u životu, mogao bi biti, pronaći pravu celinu koja nas nadilazi i postati njen deo”, kaže Gugl.\nSvoja razmišljanja o temama suštinskim za život svakog čoveka, ali i o umetnosti i svakodnevici, ne čuva samo za sebe. Svoje predavačke i oratorske sposobnosti iskoristio je da misli i znanja koja poseduje podeli sa ljudima držeći niz predavanja u maju 2017. godine.\nInspiracija Motivacija Samoostvarenje


Brus ONLINE - Utrostručen broj gripoznih u Rasinskom okrugu\nUtrostručen broj gripoznih u Rasinskom okrugu\nObjavljeno 25 januar 2011\nNa području Rasinskog okruga registrovano je oko 500 obolelih od gripa i oboljenja sličnih gripu, što je tri puta više u odnosu na početak januara.\nNačelnik epidemiologije u kruševačkom Zavodu za javno zdravlje Dragan Vuksanović rekao je da je najveći broj obolelih registrovan među radno sposobnim stanovništvom, starijim od 30 godina, a da se sada, nakon zimskog raspusta očekuje porast obolelih i među decom školskog uzrasta.\nPrema Vuksanovićevim rečima, među registrovanim slučajevima nema životno ugroženih, a do sada su samo za jednog pacijenta sa težim oblikom upale pluća, rađene analize uzoraka na novi grip, ali su rezultati negativni.\nVuksanović je ukazao i na značajno manji broj osoba koje su ove sezone odlučile da prime vakcinu u odnosu na ranije godine i ocenio da je to posledica prošlogodišnje negativne kampanje.\n"Vakcina ima u svim zdravstvenim stanicama i još nije kasno da se građani koji su to propustili, vakcinišu, jer je to najsigurniji oblik zaštite od sva tri tipa gripa koji cirkulišu na području Srbije, pa samim tim i u Rasinskom okrugu", poručio je Vuksanović.\nRasinski okrug je za ovu sezonu dobio 14.500 doza, a do sada je utrošeno oko 9.000 vakcina.\nNajveći procenat vakcinisanih u odnosu na dobijene doze, oko 90 odsto je građana Brusa, a najmanji odziv, ispod 50 odsto planiranih doza, zabeležen je u opštinama Varvarin i Ćićevac, dok je u Kruševcu, od dobijenih 8.000 doza, do sada utrošeno 4.500.\nVuksanović je podsetio da se i građani koji nemaju overenu zdravstvenu knjižicu mogu javiti svojoj zdravstvenoj stanici i primiti vakcinu.


Direktor najmoćnijeg koncerna “za koji niko ne zna” najavio kraj globalizacije – The PRESTIGE\nDirektor najmoćnijeg koncerna “za koji niko ne zna” najavio kraj globalizacije\nSukob u Ukrajini ukazuje na prekomponovanje situacije na globalnom nivou, na šta osim političara, počinju da ukazuju i ljudi iz svijeta biznisa.\nLari Fink, izvršni direktor i predsjednik najveće investicione kompanije koja upravlja imovinom BlackRock, rekao je da je situacija u Ukrajini preokrenula svjetski poredak koji je postojao od kraja Hladnog rata.\n“Ruska invazija na Ukrajinu je stavila tačku na globalizaciju koju smo doživjeli u posljednje tri decenije”, rekao je Fink u svom pismu akcionarima, prenosi Bonitet.com. “To je ostavilo mnoge zajednice i ljude da se osjećaju izolovano. Verujem da je ovo pogoršalo polarizaciju i ekstremističko ponašanje koje danas vidimo u društvu”, dodao je.\nFink, čija kompanija nadgleda više od 10 biliona dolara, rekao je da su se nacije i vlade udružile i pokrenule “ekonomski rat” protiv Rusije. On je rekao da je BlackRock takođe preduzeo korake da obustavi kupovinu svih ruskih hartija od vrednosti u svom aktivnom ili indeksnom portfelju, prenosi Bonitet.\n“Tokom proteklih nekoliko nedjelja, razgovarao sam sa bezbroj ljudi, uključujući naše klijente i zaposlene, koji žele da shvate šta bi se moglo učiniti da se spreči raspoređivanje kapitala u Rusiju”, rekao je Fink.\nJoš ranih 1990-ih, kada je svijet izašao iz Hladnog rata, Rusija je postala dobrodošla u globalni finansijski sistem i dobila pristup globalnim tržištima kapitala, napisao je Fink. Ekspanzija globalizacije ubrzala je međunarodnu trgovinu, povećala globalna tržišta kapitala i povećala ekonomski rast, rekao je on. Bilo je to baš tada, pre 34 godine, kada je BlackRock osnovan i kada je kompanija imala ogromne koristi od uspona globalizacije i rasta tržišta kapitala, što je podstaklo potrebu za upravljanje imovinom zasnovano na tehnologiji, rekao je Fink.\n“Ostajem dugoročno vjernik u prednosti globalizacije i moć globalnih tržišta kapitala. Pristup globalnom kapitalu omogućava kompanijama da finansiraju rast, zemljama da povećaju ekonomski razvoj i više ljudi da dožive finansijsko blagostanje”, rekao je Fink, prenosi CNBC.\nKako kaže Hajke Buhter, nemačka novinarka koja je napisala i knjigu o ovom koncernu, ime ‘BlackRock’ je poznato “samo pažljivim čitaocima ekonomskih rubrika”. Naziva ga i “najmoćnijim koncernom koji niko ne poznaje”.\nOva kompanija savjetuje centralne banke, vlade, ministre finansija, ulagače, a osnovao ju je upravo Lari Fink 1988.godine. Buhter o Finku u svojoj knjizi piše sledeće: “Najuticajniji čovjek modernog svijeta finansija izgleda na prvi pogled kao neki običan računovođa”. Leriju Finku je, prema njenom mišljenju, uspjelo nešto što nije nikom drugom u vremenu u kojem živimo: “On je izgradio sopstveno carstvo na Wall Street-u i to za manje od tri decenije.” A za to je potreban poprilično jak ego i nevjerovatno mnogo ambicije, zaključuje novinarka.


OVO TENISKI SVET NIJE VIDEO 13 GODINA: Evo zašto će nova ATP lista biti istorijska! – Sport\nŠvajcarski teniser Rodžer Federer i Španac Rafael Nadal prvi put posle 13 godina neće biti među pet najboljih igrača sveta na ATP listi, koja će izaći u ponedeljak, 10. oktobra.\nNadal je do prošlog ponedeljka bio četvrti na ATP listi, ali će od sutra biti šesti teniser sveta. Špancu će četvrtu poziciju preuzeti Japanac Kei Nišikori, dok će peti biti Kanađanin Miloš Raonić.Iza Nadala naći će se Rodžer Federer na sedmoj poziciji, a ovo će biti prvi put posle 13 godina da dvojica legendarnih tenisera padnu ispod petog mesta na ATP listi. Njih dvojica su zajedno osvojila čak 31 Gren slem turnir u istoriji.Prvo mesto zadržaće Srbin Novak Đoković ispred Britanca Endija Mareja i Švajcarca Stana Vavrinke.\n13 godina, atp, federer, lista, nadal, pet najboljih, sve nize


PAD HELIKOPTERA Poslednje reči pilota Omera Mehića: Ljudi, vidi li iko pistu? Moramo u penjanje! | DNEVNE\nPAD HELIKOPTERA Poslednje reči pilota Omera Mehića: Ljudi, vidi li iko pistu? Moramo u penjanje!\n“Ljudi, vidi li iko pistu? Moramo u penjanje!” Ovo su poslednje reči pilota Omera Mehića, zabeležene svega nekoliko sekundi pre nego što se helikopter Vojske Srbije srušio.\nU izveštaju tehničke komisije Komande Vazduhoplovstva i PVO na 500 stranica, do detalja su opisani poslednji trenuci drame koja se odvijala nad Beogradom, kada je 13. marta helikopter “Mi-17″ Vojske Srbije pao nedaleko od piste Aerodroma “Nikola Tesla”.\nPOSLEDNJI RAZGOVOR NEKOLIKO SEKUNDI PRE PADA HELIKOPTERA: Evo šta je poginuli doktor poručio supruzi\nTakođe, ovaj dokument obuhvata sve tehničke i proceduralne elemente kobnog leta, pišu “Novosti”.\nU nalazu uzroka tragedije koja je odnela 7 života, navodi se da je vojni helikopter koji je poslat na spasilački zadatak transporta bolesne bebe iz Novog Pazara bio potpuno ispravan, a pravila letenja i lanac komandovanja su ispoštovani.\nUtvrđene su i neke nepravilnosti, kao što su na primer: Zbog hitnosti zadatka o akciji spasavanja nije bio unapred obavešten načelnik Generalštaba Ljubiša Diković, kome je za operaciju javljeno tokom leta.\nPrema nalazu veštaka, vremenski uslovi tokom leta nad Srbijom tragične noći bili su složeni, ali nisu bili presudni za tragediju. Pilot Mehić je uradio sve po proceduri, a nedostatak goriva je isključen, jer je utvrđeno da je u trenutku pada u tankovima bilo 650 litara, što je dovoljno za još sat i 15 minuta leta.\nKako stoji u izveštaju, neposredno pre pada Mehić je komunicirao s kontrolorom leta, koji mu je rekao da je na pragu piste i da slobodno može da sleti.\nAli kada je počeo da se spušta promenio je ton rekavši “Ne vidim pistu, ne vidim je” i ponovo je krenuo da se diže.\n– Na pisti ste. Spuštajte se slobodno – ponovio mu je operater nekoliko trenutaka kasnije.\nZatim Mehić ponovo pokušava da s eprizemlji, ali kako ne vidi pistu i kako mu posada ne odgovara da je vidi, odlučuje da se digne još jednom.\n– Idemo u penjanje! – izgovara major Mehić i naglo podiže helikopter.\nLetelica ubrzava i dostiže visinu od 250 metara. To naglo uspinjanje i ubrzanje letelicu prvo zanosi na levu stranu, pa je naglo okreće na desni bok. U sledećem trenutku helikopter posustaje i usperava se ka tlu.\n18:00 časova – Sanitet sa bebom zarobljen kod Bogutovca\n19:15 – Doneta odluka o vazdušnom transportu\n19:30 – Vojska primila zahtev za pomoć\n20:15 – Poletanje helikoptera sa aerodroma Batajnica\n21:15 – Sletanje u krugu kasarne u Raški\n21:25 – Transport poleće ka Beogradu\n22:15 – Dva neuspešna sletanja na surčinsku pistu\n22:31 – Pad helikoptera između auto-puta\n02:00 – Pronađena olupina helikoptera


Avioni Divers - Rikoooo\nZa pristup X-Plane 10 verzija ove verzije add-on kliknite ovdje Kompletan paket (model + 2d ploča + VC + zvukovi) Tupolev Tu-204-300 u bojama ruske aviokompanije Vladivostok Air. Avion dobre kvalitete, sa realnim modelom leta. Isprobajte.Tupolev Tu-204 je civilni voz srednje klase ... Čitaj više\nPreuzimanja 2 802\nVerzija za XP9. Za verziju kompatibilnu sa X-Plane 10 kliknite ovdje add-on Remos GX bio je drugi na takmičenju koje je u januaru 2013. organizovao x-plane.org. An add-on vrhunskog kvaliteta gdje je simulacija potisnuta na maksimalan realizam (pogledajte video). POH je uključen u nizozemski ... Čitaj više\nveličina 17.9 MB\nPreuzimanja 1 759


Slovenački parlamentarac smatra da bi RS trebalo da bude samostalna država – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/Slovenački parlamentarac smatra da bi RS trebalo da bude samostalna država\nBANJALUKA – Šef kluba poslanika Slovenačke nacionalne stranke u parlamentu Slovenije Zmago Jelinčić Plemeniti smatra da bi Republika Srpska trebalo da bude samostalna država i da ima sva prava da to postane.\nOn je na konferenciji za novinare u Banjaluci rekao da je Republika Srpska entitet koji je dobio svoj status po Dejtonskom sporazumu, ali da se on sada stavlja sa strane, te da se ne poštuje Ustav.\n„Republici Srpskoj su oduzeli oko 90 garantovanih prava, koja su bila određena Ustavom, a Evropa i Brisel ne rade ništa povodom toga. Sa druge strane, imate Ustavni sud koji je sastavljen od po dva Srbina, Hrvata i Muslimana i tri stranca, tako da većinu uvijek dobijaju dva muslimana i tri stranca“, rekao je Jelinčić.\nPrema njegovim riječima, EU „gura“ Republiku Srpsku na stranu kao da je nema, a, sa druge strane, se sprema da potpuno prihvati 25 teritorija i kolonijalnih ostrva Velike Britanije, Holandije i Francuske.\n„Možda bi bilo dobro da se jednom otvoreno kaže da je dosta toga da EU i Amerika preferiraju muslimane, kad već sami vide šta to znači za evropsku kulturnu saradnju i za opstanak evropskog kulturnog kruga“, rekao je Jelinčić.\nOn je naglasio da se ne smije odstupati od Ustava i Dejtonskog sporazuma. „Siguran sam da će, ako ostane ova koalicija koja je sada na vlasti, da će raditi u tom pravcu“, rekao je Jelinčić.\n„Amerika pod vođstvom Bila Klintona i Baraka Obame radila je protiv Srba i Republike Srpske, a sada pod vođstvom Donalda Trampa to ne bi smjelo da se dešava“, rekao je Jelinčić.\nGovoreći o predstojećim izborima u BiH, on je ocijenio da velike zemlje ulažu veliki novac kako bi se određeni pravci uništili. „Tu je najviše riječ o Velikoj Britaniji i Americi, koje pokušavaju da nametnu mišljenje da se ruska strana upliće u izbore u Republici Srpskoj, iako to nije istina“, rekao je Jelinčić.\nČlan Senata Italije Antonio Raci rekao je da je njegov moto uvijek bio da svi treba da „žive i da puste druge da žive“, te da je to moto koji bi trebalo da se primjeni i na Evropu, ali da to nije slučaj.\nOn vjeruje da je ono što bi EU prvo trebalo da uradi jeste da ukine sankcije Rusiji.\nPrema njegovim riječima, za srpski narod najbolje bi bilo da slijedi politiku koju vodi predsjednik Srpske Milorad Dodik, jer je on jaka osoba koja će uspješno da sprovede ono što je najbolje za Republiku Srpsku.\nBivši vicepremijer za agrokulturu Italije Luka Beloti rekao je da je na današnjem sastanku sa Dodikom čuo određena razmišljanja, za koja smatra da su dobra.\n„Razgovarali smo trenutnoj situaciji u BiH, te sam stekao utisak da on želi da ima više kontakata sa EU, a ne manje i to je poruka koju ću ponijeti kući“, rekao je Beloti.\nPoslanik Stranke Slobode u Parlamentu Austrije Johanes Hubnor smatra da je u BiH potrebno da se svi drže Dejtonskog mirovnog sporazuma, te da svako odstupanje nije dobro.\n„Jedna od suštinskih vijednosti Evrope i EU je demokratija, koja znači poštovanje volje naroda. Umajući u vidu te vrijednosti i primijenjujući ih na situaciju u BiH, potrebno je voditi računa o tome šta narod želi, a ne šta visoki predstavnici žele“, rekao je Hubnor.\nOn smatra da ukoliko EU bude poštovala volju svih naroda u BiH rješenje će doći brzo i biti dobro. „Ukoliko Evropa nastavi da se oslanja na visokog predstavnika, onda će teško doći do rješenja i bojim se da će ovakva situacija biti nastavljena i u narednih 25 godina, kao što je bila i do sada“, rekao je Hubnor.\nPočasni senator Parlamenta Flandrije Frank Krejeljman rekao je, s obzirom na to da je član Flamanske stranke koja teži ka nezavisnosti od Belgije, da razumije težnju srpskog naroda da izađe iz, kako je rekao, „monstruoznosti“ koja se zove BiH.\nPrema njegovim riječima, problemi u EU što postoji velika evrokratija, koja živi u „balonu“ i ne vidi sa čime se suočavaju obični ljudi i šta donose problemi migracije u gradovima.\neu republika srpska samostalnost slovenija zmago jelinčić plemeniti\nSrbija: Umrla 41 osoba, zaraženo više od 4.500\nPijanista u američkom Kongresu tražio da Evropa uvede sankcije Dodiku\nBiH: Prirodni priraštaj manji za oko 5.000 stanovnika godišnje


Hojt Ji u Podgorici:ANB osloboditi spoljnih faktora\nSve obavještajne službe članica i budućih članica NATO-a, uključujući crnogorsku Agenciju za nacionalnu bezbjednost ( ANB), moraju da budu oslobođene svih ranjivosti i spoljnih faktora koji bi željeli ilegalno da prosljeđuju povjerljive savezničke informacije trećim zemljama", poručio je pomoćnik zamjenika državnog sekretara SAD za evropska i euroazijska pitanja, Brajan Hojt Ji.\nOn je tako odgovorio na pitanje da li NATO od Crne Gore traži penzionisanje sumnjivih kadrova u ANB-u – ako ih ima, uprskos ranijim tvrdnjama ministra pravde Duška Markovića da u crnogorskim obavještajnim službama nema ruskih špijuna.\n“Zemlje koje pristupaju NATO-u moraju da budu sposobne da čuvaju povjerljive informacije koje razmjenjuju saveznici o bezbjednosti u Evropi i transatlanskoj oblasti, da obezbijede sigurnu komunikaciju između glavnih gradova zemalja članica, kao i da osiguraju bezbjednu usmenu i pisanu komunikaciju, tako da su informacije članica NATO-a zaštićene" naveo je Hojt Ji.\n"Od esencijalne važnosti je obavještajne službe svih zemalja članica budu oslobođene svih ranjivosti i spoljnih faktora koji su ili nijesu dio alijanse, a, koji bi možda željeli ilegalno da proslijede informacije trećim zemljama”, naveo je Hojt u intervjuu Atlas televiziji.\nA, kad su posrijedi “treće zemlje”, Hojt Brajan Ji odbacio je spekulacije da Crna Gora na NATO samitu u Velsu nije dobila poziv za članstvo jer alijansa nije željela da isprovocira Rusiju.\n“Odgovor je apsolutno ne. Nama ne može da nametno veto bilo koja zemlja. Na nas ne utiče volja zemalja koje nijesu članice NATO-a”, precizirao je on.\nIpak, kako kaže američki zvaničnik Crna Gora je pridruživanjem sankcijama Rusiji, pokazala volju i spremnost da bude odgovoran saveznik.


Republika / Komentari / ŠOK: Brena ponovo u iznošenoj garderobi!\nŠOK: Brena ponovo u iznošenoj garderobi!\nutorak, 19. 9. 2017.| 07:25\nLepa Brena ponovo je izvukla staru toaletu koju je prepravila i prošetala kao da je nova. Gazdarica "Grand produkcije" za vikend je nastupila u Makedoniji, tačnije na trgu u Štipu, gde se pred 5.000 ljudi pojavila u beloj kreaciji koju je nosila prošle godine u Sarajevu na finalu "Zvezda Granda".


Općina Centar: Mladi prezentirali poslovne ideje za projekt zapošljavanja YEP - Privredna štampa\nU Općini Centar je u okviru YEP projekta zapošljavanja (Youth Employment Project) sedam kandidata predstavilo svoje poslovne ideje.\nPrezentaciji su prisustvovali predstavnici Općine, predvođeni načelnikom dr. Nedžadom Ajnadžićem i predsjedavajućom Općinskog vijeća Karolinom Karačić, zatim predstavnici JU Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo i drugi učesnici ovog projekta.\nU ostvarivanju jednog od svojih strateških ciljeva, a to je brže zapošljavanje mladih Općina Centar je pristupila Projektu YEP koji realizuje njemačka konsultantska kuća „GOPA“, a podržava Vlada Švicarske. Riječ je o programu podrške poduzetništvu mladih kroz Inkubator poslovnih ideja. Ukupan fond za realizaciju Projekta zapošljavanja mladih YEP na području općine Centar iznosi 50.000 KM, od čega Općina Centar učestvuje sa 15.000 KM, a njemačka kompanija GOPA mbH – Predstavništvo za BiH kao implementator ovog projekta ima obavezu osigurati iznos od 35.000 KM.\n-Kroz općinski budžet dajemo podršku samozapošljavanju mladih, pa zahvaljujući tome od 120 kandidata njih 70 uspješno vodi vlastiti biznis koji multiplicirano stvara novu vrijednost i novo zapošljavanje, kazao je načelnik Ajnadžić i pozvao mlade da se prijavljuju za ovu podršku.\n-Osim toga, imajući u vidu potrebe tržišta rada Općina je finansirala obuku za IT programere koju pohađaju 34 mlade fakultetski obrazovane osobe, a u planu je uspostavljanje IT inkubatora i IT parka na području općine Centar, rekao je Ajnadžić uz poruku da ima najviše povjerenja u mlade ljude i da će njihove dobre ideje i ubuduće imati podršku ove lokalne zajednice.\nOpćina Centar i Projekt zapošljavanja mladih (YEP) raspisali su u februaru ove godine javni poziv za sve zainteresirane osobe nastanjene na području općine Centar da se prijave za učešće u programu podrške poduzetništvu kroz YEP Inkubator poslovnih ideja. Po okončanju javnog poziva od ukupno 41 prijavljenog aplikanta njih 30 je prošlo prvi eliminacijski krug, od kojih je dvadesetak uspješno završilo obuku kroz tri modula koju su po jedinstvenoj CEFE metodologiji vodili certificirani treneri.\nKroz Inkubator, YEP i Općina Centar učesnicima osiguravaju podršku u jačanju ličnih poduzetničkih kapaciteta, razvoju modela i poslovnog plana za svoj poduhvat, tehničkoj implementaciji proizvoda i/ili usluga, te mentorstvo u registriranju i razvoju biznisa. Planirano je da na kraju procesa inkubacije uspješni polaznici predstave svoje biznise sa kojima žele aplicirati za investitorska sredstva.\nTako je danas u Općini Centar sedam uspješnih polaznika edukacije ”Program jačanja poduzetničkih vještina” predstavilo svoje poslovne ideje. Njihovi poslovni planovi odnosili su se, između ostalog, na otvaranje centra za fizikalnu terapiju, uspostavljanje mobilne aplikacije za digitalno učenje i provjeru znanja, otvaranje autolakirnice, proširenje stočne farme i nabavku mehanizacije…\nPrezentirane planove će ocijeniti stručna komisija i poslovnim poduhvatima koji dobiju pozitivnu ocjenu bit će ponuđen paket podrške koji uključuje investiciona sredstva za pokretanje biznisa, te mentorsku podršku u oblastima u kojima se za to prepozna potreba.\nNakon prezentacije učesnicima su dodijeljeni certifikati za uspješno završenu obuku za jačanje poduzetničkih vještina u okviru YEP inkubatora poslovnih ideja.


Skijališta Srbije - Rezultati u zimskoj sezoni 2017/2018 » Skijanje.rs\nVesti Skijališta Srbije - Rezultati u zimskoj sezoni 2017/2018\nBeograd | 19.04.2018. | Skijališta Srbije\nSkijaška sezona 2017/2018 je najuspešnija sezona od osnivanja Preduzeća. Ostvaren je veći promet u odnosu na prethodnu sezonu za 1,1 milion evra, odnosno ostvaren je ukupan promet sezone u iznosu od 10,3 miliona evra. Najveći dnevni promet ostvaren u toku jednog dana iznosio je 40 miliona dinara, što je apsolutni rekord od osnivanja Preduzeća.\nU ovoj sezoni prodato je za 23 posto više ski karata nego prethodne sezone, a zabeležena je i rekordna posećenost kada je samo u toku jednog dana skijalo više od 11 hilјada skijaša.\n- Sezona trajala 127 dana\n- Prodato ski karata: oko 235 hilјada\n- Broj skijša: 314 hilјada\n- Sezona trajala 116 dana\n- Prodato ski karata: oko 29 hilјada\n- Broj skijaša: oko 40 hilјada\n- Sezona trajala 89 dana\n- Prodato ski karata: oko 50 hilјada\n- Broj skijaša: oko 38 hilјada\nSkijališta Srbije su tokom zimske sezone organizovala brojne promotivne aktivnosti, a sve u cilјu afirmacije zimskih sportova, povećanja broja skijaša i popularizacije srpskih ski centara. Tokom ski sezone organizovana su tri promotivna vikenda tokom kojih su odobravani popusti na ski karte. Prvi put ove sezone je na inicijativu Preduzeća organizovana akcija pod nazivom „Masovni spust – masovni popust“ u okviru koje su korisnici ostvarivali popust od 20 posto na ski karte, a svi turistički subjekti na planinama (ski škole, ski rente, ski bifei, restorani, hoteli...) su podržali ovu promociju i odobravali popuste na svoje usluge. Tokom „Masovnog spusta“ zabeležena je rekordna posećenost, pa je za samo tri dana skijalo više od 15 hilјada skijaša, što je za 3,5 puta više u odnosu na prethodnu godinu. Tokom ta tri dana organizovane su brojne promocije kao i trka masovnog spusta.\nZa vreme održavanja Olimpijskih igara, Skijališta Srbije su u saradnji sa Olimpijskim komitetom Srbije organizovala porodičnu ski trku, kao i Zimski olimpijski čas, u okviru kog su deca, ali i svi zainteresovani imali prilike da se upoznaju sa svim zimskim olimpijskim disciplinama.\nTokom sezone, obeležen je Svetski dan snega, a tom prilikom su Skijališta Srbije odobrila popust na ski karte, a za Svetski dan žena, dame su mogle da skijaju po povolјnijim cenama i da ostvarivale su gratis vožnju bobom. Za promociju porodičnih vrednosti, u ski centima su u dva termina obeležavana porodična nedelјa kada su dnevne karte bile snižene za 15 posto.\nSkijališta Srbije su suorganizator tradicionalne noćne trke Gorske službe spasavanja, noćne trke za turiste sa ski školom „Avanturija“, a aktivno su pružala logistiku Skijaškom savezu Srbije u organizaciji preko 30 međunarodnih skijaških trka.\nZa kraj sezone, Preduzeće je organizovalo tradicionalnu trku „3S – Slalom Skijališta Srbije“ gde su učestvovali svi lјubitelјi skijanja i planine. U trci je učestvovalo 106 takmičara, a za najbolјe su obezbeđene vredne nagrade (skije, ski pas, snoubord, naočare za skijanje, majice i šolјe).\nPromocija letnje sezone kreće početkom maja, a tokom leta Skijališta Srbije će organizovati promotivne pakete, promociju radova na izgradnji garaže, kao i otvaranja novih sadržaja koji će upotpuniti turističku ponudu planinskih centara.\nPLANOVI ZA PREDSTOJEĆU LETNјU SEZONU 2018.\nZa predstojeću letnju sezonu planira se izgradnja veštačke stene na Kopaoniku kao dopuna letnjeg sadržaja. Osim ove investicije predviđena je nabavka simulatora za skijanje i elektronskih bicikala.\nINVESTICIJE ZA NAREDNU SKIJAŠKU SEZONU 2018/2019\nPreduzeće nastavlјa intenzivnu obnovu već postojećih i izgradnju nove instalacija, tako da je u planu, za ski centar Kopaonik: izgradnja duplog ski lifta na Marinim vodama, osvetlјenje ski staza na lokaciji Pančić kao i nove ski staze na Kopaoniku, dok je za skijalište Tornik predviđeno izmeštanje ski lifta Bandera.\nU saradnji sa Opštinom Raška planira se premeštanje ski lifta Ledenica na lokaciju Treska radi bolјeg povezivanja korisnika usluga koji su smešteni u istoimenom naselјu.\nOsim ovih investicija, nastavlјa se započeta gradnja garaže i heliodroma na Kopaoniku kao i početak izgradnje novog ski centra Golija i to prve faze koja podrazumeva izgradnju pristupnog puta i parkinga.


Lapat, (Kraljevina Srbija) (Austrougarska)\nČikago, (Ilinois, SAD) (Kraljevina Jugoslavija)\nDušan Trbojević (28. maj 1921, Lapat, Plaški, Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca – 2. jun 2003, Čikago, SAD) bio je komandant Omladinskog bataljona u Pocerskoj vojno-četničkoj brigadi u Jugoslovenskoj kraljevskoj vojsci u Otadžbini tokom Drugog svetskog rata. Posle rata važio je za istaknutog političkog emigranta.\n3 Bosanska golgota\nRodio se u selu Lapatu nedaleko od Plaškog, u Lici, od oca Milovana i majke Cvete. Osnovnu školu i nižu gimnaziju završava u rodnom kraju 1935. godine, kada konkuriše za pitomca Vojno-tehničkog zavoda u Kragujevcu i istu školu završava 1939. godine. Posle završene škole bio je zaposlen u drugom odeljenju Vojno-tehnočkog zavoda sve do aprila 1941. godine.\nPolovinom maja 1941. dolazi u rodni kraj gde se zadržava samo mesec dana i ponovo vraća u Srbiju, pod vrlo teškim okolnostima, u vreme strašnog zločina i pokolja srpskog stanovništva u ustaškoj Hrvatskoj. Kratko vreme provodi u Beogradu, odakle odlazi na službu u Šabac. Krajem avgusta 1941. napušta Šabac i stupa u Cerski četnički odred pod komandom Dragoslava Račića. Učesnik je u svim borbama od 1941. do 1945. godine, pod komandom kapetana a docnije pukovnika Račića, nalazeći se na raznim položajima, počev od običnog borca, desetara, narednika, komandira čete i na kraju komandanta Omladinskog bataljona u činu potporučnika u Pocerskoj vojno-četničkoj brigadi.\nOboleva od tifusa 1945. godine u okolini Goražda. Transportovan je sa većom grupom tifusara i ranjenika na putu od Jabuke (ispred Mesića) za Podromaniju; pod strašnom hladnoćom i snegom zavejanim putevima, promrzle su mu noge tako da će mu kasnije biti amputirano pola stopala desne noge. Nemci, koji su se povlačili iz Grčke, usput su prihvatali komunističke i četničke ranjenike i transportovali ih za Sarajevo februara 1945. godine, a zatim su ga dalje prebacili za Austriju na dalje lečenje.\nPetnaest meseci provodi na lečenju u raznim bolnicima Austrije, i početkom maja 1946. godine stiže u oficirski logor (bivših jugoslovenskih ratnih zarobljenika) Mark-Pongao i tu ostaje do decembra. U to vreme biva premešten u logor Asten kraj Linca, gde stupa u brak 1950. sa svojom suprugom Adom. Iseljavaju se za Ameriku februara 1952. godine, po dolasku u Čikago Dušan postaje član crkve i Srpske narodne odbrane. Aktivno učestvuje u svim nacionalnim delatnostima srpske političke emigracije. Više godina je bio član Redakcije odbora lista "Sloboda" Srpske narodne odbrane u Americi. Postaje član Centralnog i Izvršnog odbora SNO. Napisao je više članaka i ratnih doživljaja u listu „Ravnogorska misao“. 1998. godine je objavio knjigu "Cersko - majevička grupa korpusa pukovnika Dragoslava Račića ". Dobročinstvo\nOrganizuje pomaganje popravke Sabornog hrama u rodnom kraju Plaškom (sedište Gornjo- karlovačke eparhije pre Drugog svetskog rata). Dušan Trbojević je jedan od dvanaest Srba, na čelu sa dr Rajkom Tomovićem, koji su organizovali društvo „Presvete Bogorodice“ i kupili imanje na kome je podignut manastir Nova Gračanica, na Trećem jezeru blizu Čikaga. Pomogao je i gradnju hrama Sv. Save u Beogradu. Redovno je slao pomoć ratnoj siročadi iz Krajine i Bosne i Hercegovine tokom i posle ratova devedesetih godina.\nDušan Trbojević na Wikimedijinoj ostavi\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Dušan_Trbojević&oldid=9773070"\nPoslednja izmjena na dan 29 mart 2015, u 09:38 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 09:38, 29 mart 2015.


Ožiljak urezan u istoriju grada – Zvornik Danas\nNaslovna/izbor urednika/Ožiljak urezan u istoriju grada\nOžiljak urezan u istoriju grada\nZvornik Danas Send an email 26. aprila 2016\n16 3 minuta čitanja\nUbijen je policajac, dva su ranjena sa trajnim posljedicama, napadnuta je institucija bezbjednosti Republike Srpske, a Tužilaštvo BiH i nadležni za ova pitanja ne oglašavaju se ni godinu dana nakon terorističkog napada, napominje Anđelko Đurić\nZVORNIK – U srijedu, 27. aprila, navršava se godina dana od terorističkog napada na Policijsku stanicu u Zvorniku, u kome je terorista Nerdin Ibrić iz zvorničkog naselja Kučić Kula zvjerski ubio policajca Dragana Đurića /48/ i ranio policajce Stevu Milovanovića i Željka Gajića.\nAnđelko Đurić, brat ubijenog policajca, kaže za Srnu da je porodica Đurić izgubila svog Dragana u miru, što je još tragičnije.\n„Draganovom smrću, porodica Đurić po drugi put preživljava tragediju, pa dobro znamo kako se nositi sa ovim bolom jer smo u ratu, juna 1992. godine, izgubili glavu porodice Nikolu u napadu muslimanskih snaga na Željavu kod Banovića“, navodi Anđelko.\nPrema njegovim riječima, niko od nadležnih iz Tužilaštva BiH nije razgovarao sa porodicom Đurić po bilo kom pitanju u vezi sa ovim terorističkim napadom – ponašaju se kao da se ništa nije dogodilo.\n„Ubijen je policajac, dva su ranjena sa trajnim posledicama, napadnuta je institucija bezbjednosti Republike Srpske, a Tužilaštvo BiH i nadležni za ova pitanja se ne oglašavaju ni godinu dana nakon terorističkog napada“, napominje Anđelko.\n„Da nije MUP-a Srpske, porodica Đurić bi se ugasila“, rekao je Anđelko, dodavši da majka, a ni ostali članovi porodice, nije preboljela gubitak sina i da će s tim bolom i umrijeti.\nMilovanović je to predvečerje radio u „dežurani“ Policijske stanice kao i obično.\n„Ubacivao sam neke podatke u kompjuter, a Dragan je izašao ispred Policijske stanice, što je uobičajeno da neko od dežurnih pogleda šta se napolju dešava. U tom momentu čuo sam zvuk nekog automobila, ali nisam obraćao pažnju, nastavio sam raditi jer je Dragan bio ispred Policijske stanice.\nČuo sam pucanj i ugledao čovjeka sa puškom koji je, vičući `Alahu egber` i `Sve ću vas pobiti`, prijetio i pucao“, prisjeća se Milovanović.\nIzrešetana zavjesa kada je ranjen Milovanović\nPolicajac Željko Gajić još je na bolovanju i oporavlja se od rana koje je zadobio u terorističkom napadu. „Još ne radim, stalno sam kod ljekara. Ranjen sam u obje ruke, desnu nogu i u glavu, ali dobro je – liječim se“, kaže Gajić.\n„Pomislim da li je sve to moralo da bude tako, da li se moglo spriječiti? Sa Draganom sam odrastao, iz istog smo sela, rat smo proveli zajedno, a ubijen je na radnom mjestu“, navodi Gajić za Srnu.\nGradonačelnik Zoran Stevanović smatra da se Zvornik, godinu dana poslije, vratio u svoj uobičajeni ritam, ali da je od rane, koja je izazvana terorističkim napadom, ostao ožiljak koji će biti trajno urezan u istoriju ovog grada.\nIstičući da su posljedice po međuljudske odnose, neposredno nakon terorističkog napada, mogle biti nesagledive, Stevanović je naglasio da, ako Srbi i Bošnjaci žele na ovim prostorima da žive zajedno, onda moraju uvijek imati ispruženu ruku jedni prema drugima.\nStevanović se zahvalio boračkim i drugim udruženjima što su bili na visini zadatka, korektni i prisebni u odsudnom trenutku jer nisu dozvolili da u njihovim redovima eskalira mržnja koja ne bi donijela dobro ni građanima ni Zvorniku.\nU propratnom pismu Malast je policajce Republike Srpske i BiH nazvao svojom „braćom i sestrama“, te poručio da svi, bez obzira na rasu, religiju ili nacionalnost, imaju jedan cilj, a to je da štite nejake i pravdu u zemlji.\nMalast je, nakon što je čuo za napad na Policijsku stanicu u Zvorniku i za ubistvo policajca Dragana Đurića, u skladu sa američkom tradicijom, napravio narukvicu na kojoj je ugravirao „U čast i sjećanje na policajca Dragana Đurića MUP Republike Srpske“.\n„Sada bih želio da narukvicu predate porodici ubijenog policajca, a medaljone ranjenim policajcima. Ovo je mala stvar, ali želim da znate da imate podršku širom svijeta kao čuvari reda i mira“, naveo je Malast u pismu.\nPovodom godišnjice terorističkog napada na Policijsku stanicu, u Stanici javne bezbjednosti Zvornik Srni je potvrđeno da će 27. aprila biti otkrivena spomen-ploča ubijenom policajcu Draganu Đuriću, na koju će biti položeni vijenci.\n27. april dragan đurić policijska stanica teroristički napad zvornik\nZvorničanke u glavnim ulogama: Ženski fudbalski klub Radnik Bumerang izborio plasman u finale Kupa BiH\nInspektor službenim pištoljem ubio ženu!


Zdravstveni centar Vranje dobio 15 specijalizacija i jednu subspecijalizaciju\nZdravstveni centar Vranje dobio je 15 specijalizacija i jednu subspecijalizaciju, rekla je na konferenciji za medije direktorka Zdrvatsvenog cenra dr Ljiljana Antić.\n"Četiri specijalizacije iz oblasti hirurgije i urologije, po jednu za ortopediju, ginekologiju i anesteziologiju, iz oblasti neurologije dve, po jedna iz interne medicine i psihijatrije, dok je jedna subspecijalizacija iz oblasti gastroenterologije,. Ovim specijalizacijama pomažemo svim građanima, kako bi ostali sa svojim porodicama i da imaju mogućnost lečenja".\n" Pomenuću podatak da je Zdravstveni centar za proteklih pet godina dobio samo deset specijalizacija. U narednom periodu nastavićemo sa specijalizacijama, jer na svim odeljenjima nedostaju nove snage koje će nastaviti rad specijalista koji sada odlaze u penziju".\n"Stav Ministarstva zdravlja a i Zdravstvenog centra je da treba štititi i unaprediti državno zdravstvo. Naša zdravstvena ustanova je prerasla gradske okvire i izgradnjom novog hirurškog bloka s pravom možemo da kažemo da smo u mogućnosti da obezbedimo kvalitetnu, pravovremenu i uspešnu medicinsku pomoć svim građanima. Veliku zahvalnost dugujemo predsedniku GrO SNS u Vranju i narodnom poslaniku Slaviši Bulatoviću", istakla je dr Antić.


Nemci očajni: Treba nam MILION RADNIKA, 1.000 evra svakom ko nam dovede jednog\n14. novembra 2017. 14. novembra 2017. 0\nNije novost, ali se sve alarmantnije iznosi pred javnost: Nemci vapiju za radnicima! Dokle vapaj ide? Do toga da se nudi premija od hiljadu evra onom ko nadje negovatelja, …\nOvo je najbolji trenutak za posao u Nemačkoj\n10. maja 2017. 1\nPrema izveštaju koji je objavio Institut za istraživanje zapošljavanja (IAB), u Nemačkoj nikad nije bilo više otvorenih radnih mesta. Tako su u prva tri meseca 2017. godine poslodavci tražili 1,064 miliona …\nDO NEMAČKE RADNE VIZE SADA MOŽE BRŽE I LAKŠE!\n31. januara 2018. 31. januara 2018. 0\nRanije je za one koji pronadju posao u Nemačkoj i postignu dogovor sa poslodavcem nastajao prilično dug i spor put obezbedjenja potrebnih dokumenata, posebno radne vize.Da li se sada …\nOstavite odgovor na Kristian Odustani od odgovora


Spasimo rijeku Taru - kampanje\nVolimo te Crna Goro - SOS !!! SOS !!! SOS !!! SOS !!! SOS !!! SOS !!! SOS !!! SOS !!! - We love you Montenego\nHELP !!! Save Tara\nRijeka Tara je najduza Crnogorska rijeka (141 km).\nNjen izvor je ispod planine Komovo. Tara je mocna rijeka sa neobuzdanim vodama. Tece od Mojkovca izmedju visokih planina dok se ne spoji sa rijekom Pivom.\nTu ima usjek velikog kanjona, 82 km duzine a na nekim mjestima 1300 m dubine. Poslije kanjona Kolorada ovo je najduzi i najdublji kanjon u Svijetu. Radi ocaravajuce ljepote ovog prirodnog ambijenta dana 17-og januara 1977 UNESCO je u programu "Covjek i Biosfera" proglasio rijeku Taru ekoloskim rezervatom bioloskog svijeta.\nV Vanredna konferencija - Deklaracija LSCG o Tari Cetinje, 24. Oktobar 2004. godine\nVesna Perović , Politički lider LSCG - Govor u Parlamentu Crne Gore\n(Podgorica, Skupština RCG, 23. Novembar 2004. godine) - Dakle, i Tara došla na dnevni red. I još se neko čudi, neko se buni, neko protestuje. A pitam se, medju protestantima, medju onima koji su skupljali potpise, medju onima koji su se potpisali ispod teksta ove Deklaracije, pitam se - koliko ih je glasalo za ovu vlast i svojim je glasovima učinilo vlašću!\nO čemu su mislili ti ljudi kada su glasali, zar su se nadali da ovi ljudi, ove stranke koje čine vlast u Crnoj Gori već 15 godina i koje su sve u ovoj zemlji zatrle i uništile, zar se neko od njihovih glasača mogao nadati da oni mogu nešto iole dobro da učine? Znam naravno, ljudi se nadaju, ljudi greše, ljudi se kaju... Ali znam i da sitno kalkulišu – mozda će znati da sam glasao za njih, možda mi zaposle dete, možda mi otpišu kredit, možda uspem da otkupim staž... I sada sigurno neki kalkulišu – možda je, ipak, neće potopiti. A, hoće. No, mi smo liberali tu da barem još jednom, verovatno još jednom uzaludno, dignemo svoj glas protiv zločina koje ova vlast nad ovom zemljom i ovim ljudima u kontinuitetu vrši već jednu i po deceniju. Tu su naša tri glasa za Taru. Onakvu kakva je. Najlepša.\nA zašto je nama u Liberalnom savezu čudno što se neko ovom čudu čudi? Zato što mi sve znamo o ovima koji vladaju i zato što smo ubedjeni da danas, 2004. godine, o njima svi sve znaju. Znaju i Beba Džaković i Blagota Mitrić.\nJesu li ovo oni isti ljudi koji su godinama, mučki i bezdušno, potapali u krvi onu državu u kojoj smo, pre njih, sasvim pristojno živeli? Potapali je, gazili je i na kraju rasturili u param- parčad. I u tim parčićima svako ko je preživeo ipak uspeo da napravi svoju državu, samo Crna Gora ne; samo još ona ne zna da li je u savezu ili uniji ili u federaciji ili konfederaciji, da l' je riba il' devojka – a nije ni jedno od toga nego je privatni posed nekoliko kumovski povezanih porodica koje se lažno predstavljaju kao uspešni biznismeni ili predsednici, profesori, ministri odnosno premijeri.\nZamislite, da ne bi ovih evro-trans-atlantskih reformatora mi još živeli u zemlji u kojoj bi i Plitvička jezera bila naša, a i dubrovački Stradun i Brioni sada poznati kao Brijuni! Medjutim, pošto smo mi imali njih, danas moramo da čekamo da nas oni približe Atlantiku, oni koji su nas prvo odsekli od Dubrovnika.\nAli, dobro, da potisnemo u prošlost ono što jeste prošlost, pa da vidimo šta nam se danas dešava od istih ljudi. Jesu li rešili da izvrše tranziciju? Kažu da jesu. Jesu li odmakli u privatizaciji? Vidimo da jesu. Sve što je bilo naše, postalo je njihovo. I ne može niko da kaže da nije transparentno. Svi lepo možemo da vidimo da, na primer, Željezara Nikšić sada pripada ruskom privatnom biznismenu.\nSkupio čovek svih 1.000 Eura i kupio je. Vlada, naša a Djukanovićeva, u lirskom zanosu prema bliskoj ruskoj duši, preuzela na sebe tj. Nas sve gradjane Crne Gore Željezarin dug od 60 miliona Eura. Baš lepo, slovenski: rus nama hiljadarku, mi njemu 60 miliona.\nJugopetrol ista naša duševna Vlada prodala Grčkoj. Nije ga baš privatizovala iako je to predstavljala tako nego ga prodala državnoj kompaniji druge države. Prodala ga za 65 miliona, a Grk posle našao na računu čistih 25 miliona, tako da je baš dobro prošao. Ipak, izgleda je prilično nesposoban za poslovanje, jer u prošloj godini nije uspeo da zaradi više od 868.000 Eura, dok je u 2002. godini, dok je bio naš, Jugopetrol imao zaradu od 10,2 miliona Eura.\nSvi takodje vidimo i kako naši hoteli na Primorju, čije smo sve krevete znali na pamet dok su nas redovno leti izveštavali o tome koliko je ljudi na njih polegalo za marke i dolare, postadoše privatni. Znamo i da su prodati po bagatelnim cenama. Jedan hotel na tri sprata u Miločeru košta koliko garsonjera u Podgorici. Čudo jedno.\nDoduše, plaže nam idu još jeftinije. Ima jedna, Trsteno se zove, otišla džabe. Ne zna se još tačno kome, jer taj se Rus još ne pojavljuje, valjda čeka leto, ali zna se da je sva zemlja oko plaže prodata po 9 eura kvadrat. Bagatela. Kažu – nema puta ni struje ni vode, pa je zato tako jeftino. Nisu rekli da ima mora, da je azurno u tom delu i da nema nikoga na Mediteranu ko bi tako nešto prodao i to nevidljivom kupcu, fantomu takoreći. Možda je fantom medju nama, verovatno se krišom smeje, a ko se ne bi smejao sa takvim blagom u rukama i takvim stadom pored kojeg sve može da prodje.\nImali smo i dve pomorske kompanije pre nego što smo stekli ove reformatore. Od uništenja Jugooceanije iz Kotora, Crna Gora je pretrpela direktnu štetu od oko pola milijarde dolara, dok Prekookeanska plovidba ima dva prastara feribota. Uništitelji dve potpuno uspešne i svetski konkurentne pomorske kompanije koji su potopili njihovih 40-ak brodova sada prose od stranih banaka pare za kupovinu jednog starog broda ne bi li tom kupovinom zamazali oči pomorcima koji su ostali, zahvaljujući njima, na suvom.\nMalo više mašte pokazali su kod trajekata koji premošćavaju Verige u Boki Kotorskoj nad kojima još nema mosta iako nam se uporno obećavao, a neki su i nagradjeni za kvalitet projekata. Naime, sredinom avgusta ove godine Fond PIO je prodao privatnom licu 54% kapitala koji je posedovao u AD Pomorski saobraćaj Kamenari, za 1,2 miliona Eura. Deo je plaćen obveznicama stare devizne štednje. Petnaestak dana kasnije, novi vlasnik preduzeća odlučio da podeli dividende za prethodnu, 2003. godinu u ukupnom iznosu od 868.000 Eura, od čega je on, dakle 15 dana posle kupovine, sebi vratio kao dividendu 468.000 Eura. Zašto to nije uradio direktor Fonda PIO pre prodaje akcija pa za tu sumu uvećao penzijski fond? Mala zanimljivost koja možda nema nikakve veze sa ovom transakcijom: direktor Fonda PIO je školski drug premijera crnogorske Vlade, a novi vlasnik Pomorskog saobraćaja je njegov kum!\nKad već brinemo hoće li potopiti Taru ili neće, moramo da pitamo i kako su uspeli da potope brojna preduzeća koja su, čak i u doba komunizma, uspevala da nastanu i budu nosioci razvoja Crne Gore i to: «OBOD», «KOŠUTA», «BOJANA», «TARA», «TRGOPROMET», «RADOJEDAKIĆ», «MARKORADOVIĆ», «SERVISIMPORT», «INDUSTRIJAIMPORT», «19. DECEMBAR» i još mnogo, mnogo drugih. Pred njima su još KAP i TELEKOM, a pred nama basnoslovni računi za struju i telefon. Biće pred nama i kontejneri kao «narodne kuhinje na DPSDP način».\nI kad čovek sve ovo ovako pogleda, pa možda i ima pravo premijer crnogorske Vlade kad kaže «Ima i lepših kanjona». Prvo, njemu je moglo biti da obidje planetu, o našem trošku, i da ispita ima li lepših ili nema i da odluči da ima. Drugo, kad mu je glatko prošlo potapanje čitave Crne Gore, a narod ga još i glasa, što mu ne bi prošlo i ovo. Treće, u vreme kad je objavljena namera njegove Vlade da potopi Taru, on dobio više glasova ljudi koji na Tari žive nego ranije, kad nije imao ovakvih planova, pa može čovek logično da zaključi da ga tamo, od kad hoće da ih potopi, vole još više nego pre.\nU svakom slučaju, nama kojima je glava još iznad vode, a mozak čist i očuvan, nama je ipak stalo da ga ne pustimo da izvede i taj zločin. Kako mi liberali imamo samo tri glasa u ovom Parlamentu, uzdamo se u UNESCO i u još jedan glas jednog liberala, i to glas koji srećom može biti jači od čitavog ovog Parlamenta; to je glas liberala Pedija Ešdauna. To što oni više vole našu Taru od nas samo je još jedan dokaz da se nama ova lepota nije smela ni dati.\nKad kažem «nama» mislim na one koji su učinili da ovim narodom i ovom lepotom od zemlje vladaju nekontrolisano, neodgovorno, zlikovački - ljudi koji su svu svoju moć upotrebili da unište sve što se našlo pred njima, da zgrabe ogromna materijalna bogatstva, da nama od kojih su ta bogatstva oteli posle naplaćuju i vazduh koji udišemo i da nas još prave ludima. Srećom, bar ovo poslednje im nije uspelo. Ima nas koji ludi nismo, a nismo ni nemi: UČINITE TO! STIDETI SE NE UMETE, ALI KAZNA ĆE VAS SIGURNO STIĆI! KAD – TAD!\nPodgorica, Skuština RCG, 23. Novembar 2004. godine


Parafiran sporazum sa Fronteksom | N1 Srbija\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović i evropski komesar za unutrašnja pitanja i migracije Dimitris Avramopulos parafirali su u Beogradu sporazum Srbije i Evropske unije (EU) o akcijama koje sprovodi Evropska agencija za graničnu i obalsku stražu (Fronteks) u Srbiji.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare u Palati Srbija, Avramopulos je kazao da je parafiran sporazum koji će unaprediti bezbednost na spoljnim granicama EU, kao i bolje upravljanje migracijama.\nOn je kazao da će taj sporazum omogućiti Evropskoj agenciji za graničnu i oblasku stražu da sprovodi granične provere na teritoriji Srbije, navodeći da će pružati podršku u sprovđenju granične kontrole, ali da neće preuzimati zadatke ili nadležnosti od domaćih organa.\nSrbija je treća zemlja na Zapadnom Balkanu koja je parafirala Statusni sporazum o saradnji sa Fronteksom\nAvramopulos je istakao da sporazum sa Srbijom nije jedini koji ostvaruju u regionu Zapadnog Balkana, dodajući da sa zemljama iz tog regiona žele da ostvare saradnju.\nPrema njegovim rečima, sve te aktivnosti deo su celokupnog procesa približavanja zemalja Zapadnog Balkana Evropskoj uniji.\n"Ostvarivanje saradnje sa Vladom Srbije doprinosi ostvarivanju drugih ciljeva uz podršku EU. Hajde da ovaj podsticaj iskoristimo u najvećoj meri za Zapadni Balkan", kazao je on i dodao da svi zajedno u regionu treba da rade na suzbijanju svih vidova kriminala među kojima su borba protiv terorizma i trgovine oružjem.\nOn je dodao da podržava državljane Srbije na njihovom putovanju ka EU i želi im da ih ništa ne ugrozi na tom putu.\nOn je kazao da je od suštinskog značaja da se proaktivno deluje i da se ostvare napori u rešavanju migracija, kao i da želi da se sa Srbijom ojača saradnja i u tom pogledu.\n"Srbija je sjajana evropska zemlja sa sjajanim ljudima. Iskreno se nadam da će se uskoro otvoriti vrata za punopravno članstvo u EU. Nastaviću da pružam punu podršku Vladi Srbije na ostvarivanju naše zajedničke agende na putu ka EU", kazao je on.\nStefanović je kazao da je Srbija istinski posvećena suprotstavljanju svim oblicima kriminala i da je za državu važno da u saradnji sa svim medjunarodnim partenerima učini sve što je potrebno kako bi njeni građani bili bezbedni.\n"Za Srbiju je važno da učini sve što je potrebno da osigura da se njeni gradjani slobodno kreću, a to samo možemo uraditi u bliskoj saradnji sa svima", kazao je ministar.\nPodsetio je da je Evropska unija tokom migrantske krize posmatrala Srbiju kao državu članicu i olakšala joj borbu sa migracijama.\n"Za nas je sporazum važan jer daje nove mogućnosti Srbiji i omogućava lakšu borbu protiv migracija i veću bezbednost i zaštitu građana Srbije", kazao je Stefanović.\nDodao je da će sporazum biti upućen Skupštini Srbije na ratifikaciju.\nOn je kazao da se teži saradnji sa zemljama iz regiona po pitanju migracija.\n"Važno nam je da ni EU ni mi ne odustajemo od traženja rešenja. Svakog dana se borimo da nađemo nova rešenja i da bolje sarađujemo da bi rizici bili što manji", poručio je Stefanović.\nRekao je da je sa Avramopulosom razgovarao i o zajedničkim aktivnostima na suprotstavljanju kriminalu, kao i o tome šta Srbija može uraditi kako bi se smanjili rizici i kako bi mogućnost nastajanja krivičnih dela bila sve manja.\nSrbija nastavlja da blisko sarađuje sa Europolom i Interpolom, poručio je Stefanović i dodao da je država opredeljena ka EU u koju želi da udje što pre.\nTagovi: Nebojša Stefanović , Fronteks , sporazum\nProsle nedelje je dr Nebojsa sa ekipom iz SNS govorio da ne zna nista o sporazumu RS i FRONTEX-a. Prodavci magle. Gubitnici.\nEh, ko bi se setio šta smo pričali pre čak nedelju dana !\nOvo je samo proba za onag glavni potpis. Onaj o punoj normalizaciji sa Kosovom kao nezavisnom drzavom clanicom UN na svojoj uvecanoj terotoriji sve do Nisa! Botovi, samo udrite, bice Tirolske salame, ona je iz EU.....


Males traži Serbian-Cafe prijatelje, Serbian Cafe Chat\nMales Traži Serbian-Cafe Prijatelje\nDa li tražite partnera? Pretražite nove članove u nastavku i možda baš nađete svog savršenog partnera. Započnite razgovor i organizujte sastanak još večeras. Naša zajednica ima na stotine članova koji čekaju da se ćaskaju sa osobom kao što ste Vi! Kreirajte svoj 100% besplatan profil danas\nja sam super,nema sta da se kaze :)\nsuper posten realan razumljiv pedantan posten\nZgodan i privlacan decko...\nZgodan i privlacan decko trazi devojku za ozbiljnu...\nZovem se Aleksandar prezivam se Zaric imam 24 godine iz Kragujevca po zanimanju pekar hobi pevanje i svirka u mome bendu ne treniram nista volim nocni provod dj muziku i uzivo svirku tako odje volim setnje u prirodi nisam neki probirac hrane al moje omiljene stvari su palacinka sa kremom i...\nNormalan opusten i zelim da upoznam istu takvu devojku\nMuškoVršac, Južnobanatski Okrug, Srbija\nvolim sport plivanje i odbojku.Mrzim zene kad nis pokraj mene,a kad su pokraj mene svebi dao za zene.\nMuškoFrederiksberg, Hovedstaden, Danska\nLjenost mi je jedna od mana, do te mjere da mi je mrsko nesto napisati, Crkoh dok i ovo napisah\nvise volim da to drugi urade umesto mene\nMuškoAugsburg, Bayern, Nemačka\nLep zgodan visok pozitivan sladsk sve sve


Steve Madden Holiday kolekcija za glamuroznu prazničnu sezonu - Domino Magazin\nNaslovna Stil Steve Madden Holiday kolekcija za glamuroznu prazničnu sezonu\nBez obzira na to da li planirate da provedete Novu godinu šetajući raskošno okićenim trgovima, u nezaboravnom provodu u omiljenom klubu ili sa društvom na kućnoj žurci, Steve Madden holiday kolekcija je savršen modni odgovor na neizbežno pitanje – Šta obući za najluđu noć?\nU novoj kolekciji čuvenog američkog brenda dominiraju čizme iznad kolena u blještavo srebrnoj i crvenoj boji, glamurozne stiletto sandale i štikle, kao i patike upečatljivog zmijskog printa kojima možete upotpuniti svoj praznični stajling.\nOdabrani modeli nove kolekcije dostupni su u Steve Madden radnjama u Beogradu – Knez Mihailova 33 i Novom Sadu – Promenada centar, kao i multibrend radnjama Fashion&Friends u Beogradu, Novom Sadu, Kragujevcu i Nišu.\nPrethodni članakZbog novog trenda u filmovima ubijeno je nekoliko stotina devojaka\nSledeći članakJustin Timberlake napravio glupost pa se izvinio supruzi\nProbudi mladalački duh uz novu HUGO kolekciju\nKako da staroj odeći date novi život i dobijete 20% popusta na Levi’s kupovinu\nSuperdry časom joge poziva na aktivan način života\nSenidah x Fashion&Friends – Magična noć za pamćenje\nadidas Orketro patike za leto 2022\nNovi film Davida Cronenberga je šokantan – Crimes of the Future\nKripto ne vredi ništa, kaže poznati ekonomista


Kolumne & novosti: Gutović: Današnji političari su veće bitange od Šojića\nGutović: Današnji političari su veće bitange od Šojića\nGlumac Milan Lane Gutović rekao je da je sličnost Srbije Branislava Nušića i ove u kojoj sada živimo "potpuno nepodnošljiva ako se kao zadato stanje današnjice uzme ’zlatno’ doba".\n“Zamislite koliki je put i koja su dela i postupci iza ovih političara kada su sebe i profesiju doveli u to stanje da ih upoređuju sa likom izmišljene literarne i filmske bitange”, rekao je Gutović za novi broj nedeljnika NIN, upitan o liku iz Bele lađe, kojeg je ranije okarakterisao kao džukelu.\nGovoreći o izborima u Crnoj Gori, on je naveo da je crnogorski predsednik Milo Đukanović “učinio sve što je bilo u njegovoj moći da svoju opoziciju dovede u stanje naše opozicije i u tome je uspevao 30 godina, ali nije uspeo da svoga naslednika preduhitri i pobedi”.\nOn je dodao da “Srbija svoje lice uvek ima okrenuto Crnoj Gori i od nje, kao od svoga roditelja i savetnika, dobija svetle ‘primere čojstva i junaštva'”.\n“Ako u Srbiji ima ko da sluša, sigurno će čuti šta Crna Gora ima da nam kaže”, naglasio je Gutović.


Displeji na stanicama obaveštavaju kada stiže prevoz - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG servis » Displeji na stanicama obaveštavaju kada stiže prevoz\nNeko drugi 13. mart 2012. BG servis Postavite komentar\nNa deset stanica javnog gradskog prevoza u gradu u funkciji su displeji sa kojih će građani dobijati informaciju na kojoj udaljenosti se nalazi vozilo koje očekuju.\nDispleji su već postavljeni u Ulici kralja Milana, u smeru ka Terazijama, na kružnom toku Slavija, na Zelenom vencu, u smeru ka Terazijskom tunelu, a uskoro će biti u funkciji i u Takovskoj naspram Glavne pošte u smeru ka „Mostaru“, u Bulevaru kralja Aleksandra kod Pionirskog parka i to na stanici ka Vukovom spomeniku, kod opštine Novi Beograd u smeru ka centru grada, kod Doma omladine ka Pančevačkom mostu, na stajalištu „Kijevska“ u Požeškoj u smeru ka centru grada, kod Sajma u smeru ka Banovom brdu, kao i u Bulevaru Mihajla Pupina – TC „Ušće“, pored pumpe „Dejton“.\n– U narednih nekoliko meseci na stajalištima javnog gradskog prevoza će biti postavljeno još stotinu displeja, i to na najfrekventnijim stanicama. Oni će građanima davati tačne informacije o autobusima koji nailaze. U toku je i probno korišćenje besplatne SMS usluge, koja zvanično počinje da funkcioniše 15. marta. Svi mobilni operateri na zahtev *011*kod stanice# šalju podatak kada prevoz stiže. Osim podatka kada nailazi prvo vozilo, građani će dobiti informaciju kada nailaze i ostala vozila sa trase na kojoj čekaju – precizirao je član Gradskog veća Željko Ožegović.\nKako je istakao, ova usluga će doprineti rasterećenju gradskog saobraćaja, jer će korisnici moći da odluče da li će ući u prvo i naredno vozilo, ukoliko je u prvom gužva. (Beoinfo)\nPrethodni „Dom za vešanje“ u Sava centru\nSledeći Nedelja svesti o mozgu: Euro-Neuro


Novosadski humanitarni centar 20 godina pomaže izbeglicama - Fondacija 021 | neprofitna organizacija\nPočetna » Vesti » Novosadski humanitarni centar 20 godina pomaže izbeglicama\nNovosadski humanitarni centar (NSHC) već 20 godina bavi se problemima izbeglica koje dolaze i prolaze kroz Srbiju.\nNakon talasa izbeglica koje su došle u Srbiju, a mnogi od njih u Novi Sad, tokom devedesetih godina, grupa Novosađana je odlučila da im pomogne u ostvarivanju njihovih prava. Pomoć pružaju marginalizovanim i ugroženim društvenim grupama. Sa istim ciljem pružanja pomoći pristupili su i izbeglicama koje su u Srbiju došle po otvaranju Balkanske rute.\n“Život u prihvatnim centrima je svakako poželjniji nego život na ulici. Prošle zime veliki broj izbeglica je živeo u barakama iza železničke i autobuske stanice, što svakako nisu bili uslovi za život. Prihvatilišta omogućavaju ovim ljudima upravo taj minimum, kao što su odeća, hrana i higijena. Naravno, to nije trajno rešenje za bilo koga, ali je u ovom slučaju značajno. Takođe, sve to bi moglo još više da se unapredi”, kaže za 021.rs Dobrila Marković iz NSHC.\n“Međutim, njihovi dani su svedeni na čekanje, pitanje kada će otići u Mađarsku. Potrebno je tu prazninu ispuniti nekim aktivnostima. Iako deluje kao neka sitnica, veoma je važno jer kada nemate šta da radite, onda sedite i razmišljate o vašim problemima i to je sve prilično deprimirajuće”, dodaje naša sagovornica.\nKao primer može se navesti i krojačnica koju je organizovao NSHC u Adaševcima. Tamo izbeglice mogu da dođu da nauče da šiju ili, ukoliko već to znaju, da poprave svoju odeću.\nKako smo ranije pisali, država i dalje nema sistemsko rešenje za problem izbeglica koje su i dalje u Srbiji. To bi moglo da stvori nove “nevidljive građane” koje ne bi mogli da ostvare osnovna ljudska prava. Marković smatra da bi, kada se govori o rešenjima, trebalo da se razmišlja o tome šta žele izbeglice.\n“Pitanje njihovog statusa bi trebalo da zavisi od njihove volje, koja je i dalje u pravcu da oni žele da nastave ka zemljama Evropske unije. Treba istaći i to da se u Srbiji trenutno radi na novom zakonu o azilu koji bi trebalo da omogući bržu proceduru odobravanja azila ljudima koji se odluče da ostanu ovde. Zakon još uvek nije donesen, malo se odugovlači sa usvajanjem i sad čekamo da vidimo šta će sa njim biti, jer on donosi neka dobra rešenja”, objašnjava Marković.\nTokom gotovo tri godine otkad je izbeglička kriza pogodila Balkan, u medijima je ispisano mnoštvo naslova. Radilo se na senzibilisanju državnih službenika koji su u direktnom konkaktu sa izbeglicama, ali i na senzibilisanju građana. Međutim, oni koji su na terenu i prate svakodnevno sitauciju, smatraju da vreme za pravo senzibilisanje tek treba da dođe.\n“Na tome treba još da se radi, pogotovo ako počnu da ostaju u Srbiji, traže zaposlenje, a deca krenu u školu. Tada će biti mnogo više potrebno da se i državne institucije, ali i nevladine organizacije, bave senzibilisanjem građana”, zaključuje naša sagovornica.\nPodsetimo da u Srbiji trenutno boravi oko 4.000 izbeglica. Više o NSHC-u možete saznati OVDE ili na Fejsbuk stranici.\nTags: diskriminacija, Fondacija 021, humanitarni centar, mediji, podrška, volonterski rad, volontiranje\nPrevious PostHumani građani pomažu novosadskim mališanima u učenju\nNext PostVIDEO: Sa kakvim pritiscima se suočava žena koja radi u medijima\nSeminar u TE-TO\nVIDEO: Samohranim majkama najteže na izbegličkoj ruti


RTS :: Ratne priče sa Paštrika\nRTS Svet Ratne priče sa Paštrika\nnedelja, 26. maj 2019, 21:00\nBitka na Paštriku je drugi deo kopnene ofanzive koju su iz pravca Republike Albanije ka Kosovu i Metohiji 1999. godine pokušali da izvedu UČK teroristi u saradnji sa NATO snagama i regularnim jedinicama vojske Albanije.\nOperacija Strela 2, kako su je nazivali albanski i NATO planeri, počela je 26. maja i trajala do 14. juna kada su se snage Vojske Jugoslavije, posle potpisanog Kumanovskog sporazuma, povukle sa teritorije Kosova i Metohije.\nNeprijatelj nije uspeo da ostvari svoj cilj i da u borbi probije liniju odbrane 549. motorizovane brigade.\nVojska Jugoslavije na Paštriku je ostala nepobeđena.\nPotresne priče preživelih boraca 549. motorizovane brigade, koja je jedina bila izložena tepih bombardovanju strategijeske NATO avijacije, ilustrovane su autentičnim arhivskim snimcima Asošijeted presa. Snimci su napravljeni sa teritorije Albanije. Korišćeni su i snimci našeg reportera, nastali posle bombardovanja kao i fotografije koje su vojnici sami snimili.\nDokumentarno-igrani film "Ratne priče sa Paštrika" biće prikazan na dvadesetogodišnjicu početka bitke, u nedelju 26. maja na Prvom programu RTS-a.\nAutor filma je Slađana Zarić, direktori fotografije Petar Vujanić i Žarko Pekez, montažer Bojan Perišić, producenti Snežana Rodić Sinđelić i potpukovnik Goran Ikonić, novinar Vesna Ilić, dizajner zvuka Bojan Mangović i kompozitor Vladimir Tošić.\n"Ratne priče sa Paštrika", igrano-dokumentarni film: nedelja, 26. maj RTS 1 u 21.00\n(četvrtak, 30. maj 2019, 13:16) - anonymous [neregistrovani]\n(nedelja, 26. maj 2019, 22:30) - anonymous [neregistrovani]\nFilozofija i... umetnost, 2.deo\nSvedoci vekova: Bogorodica Ljeviška


Historijski momenti iz Brazila: Himna BiH na Maracani i pogodak Vedada Ibiševića - mojusk.ba\nHistorijski momenti iz Brazila: Himna BiH na Maracani i pogodak Vedada Ibiševića\nFudbalska A reprezentacija Bosne i Hercegovine jedini nastup na Svjetskom prvenstvu ubilježila je prije četiri godine na Mundijalu u Brazilu.\nZmajevi nisu mogli ni zamisliti bolji debi na najvećoj smotri svjetskog fudbala i to na današnji dan 2014. godine. Prije tačno četiri godine prepuna kultna Maracana u Rio de Janeiru, sa ispunjenim kapacitetom od 74.738 gledalaca, ugostila je izabranike Safeta Sušića, a sa druge strane bila je supermoćna Argentina.\nTrenutak kada je prvi put u historiji intonirana himna BiH na SP je momenat koji će ostati upisan zlatnim slovima u knjige fudbalske historije i vjerovatno malo je Bosanaca i Hercegovaca koji u tom trenutku nisu pustili suzu ponosnicu, odnosno suzu radosnicu.\nArgentina je slavila sa 2:1, a utješni pogodak za Zmajeve postigao je Vedad Ibišević u 85. minuti. Ujedno, to je bio prvi gol za BiH na svjetskim prvenstvima, koji će također ostati upisan u historijske knjige našeg fudbala.\nKolašinac je na otvaranju meča zatresao vlastitu mrežu za vodstvo Gaučosa, a Begovića je matirao i Messi u 65. minuti.\nAntoine Griezmann odlučio: Ostajem u Atletico Madridu i sljedeće sezone\nMourinho nije impresioniran: Imajmo na umu da su Saudijci razočarali


Tekstovi - Page 626 of 726 - Peščanik\nIvan D. Janković 29/09/2009\nU tekstovima Ljubomira Živkova i Miloša Vasića o rehabilitaciji Dragiše Cvetkovića ima veliki broj netačnih tvrdnji i unutrašnjih logičkih kontradiktornosti.\nPukovnikov običan dan\nSnežana Čongradin 29/09/2009\nBaveći se Savetom bezbednosti i poveljom UN, koju je tokom govora i pocepao, Gadafi je dotakao i aktuelna pitanja: branio je pravo talibana na islamski emirat i predlog da se izraelsko-palestinski sukob reši formiranjem jedinstvene države Izratine.\nSrđa Popović 28/09/2009\nBožanska pravda ima niz prednosti: ona je ljudima nedostupna i nerazumljiva. A iznošene su i pretpostavke da je Bog Srbin, pa da tu može da padne i neka kombinacija.\nSekuritatea pod drugim imenom\nHerta Müller 28/09/2009\nČinjenica da su me smatrali doušnikom nakon što sam odbila da špijuniram pala mi je teže nego to što su pokušali da me vrbuju i što su mi pretili da će me ubiti.\nDraško Ajder 28/09/2009\nUniverzalni eksperti iz reda klera o svemu odlučuju, za sve se pitaju, za njih ne važe ustavi ni zakoni, za njih se izdvajaju novci.\nCvetković i Maček\nMiloš Vasić 28/09/2009\nPre neki dan sud u Nišu proglasio je nevinim Dragišu Cvetkovića. Njega je u odsustvu bilo osudilo zato što je potpisao Trojni pakt. Ivica Dačić se naljutio.\nTrojka, sedmica, kec\nJulija Latinjina 27/09/2009\nSpletkama je moguće raspaliti rat, otrovati neugodnog svedoka, naručiti još jedan članak Uve Klusmana u Špiglu i provući još novca preko neke off shore firme.\nTeofil Pančić 27/09/2009\nPrenosimo tekst Teofila Pančića o prvom romanu Vojislava Pejovića, Život i smrt Milana Junaka.\nEdina Bećirević 27/09/2009\n“Ovdje leži principijelna i pravedna!”, zapis je koji na svom nadgrobnom spomeniku želi vidjeti Biljana Plavšić. To je samo jedan od detalja iz knjige Svedočim, koju je Plavšić napisala i objavila po dolasku u švedski zatvor.\nSmanjiti referentnu kamatnu stopu\nVladimir Gligorov 26/09/2009\nU ovom času, centralna banka cilja kamatnu stopu od 12 odsto. Kolika bi trebalo da bude? MMF kaže da bi trebalo da je niža, a sada se sa tim slaže i centralna banka?\nJovan Byford 25/09/2009\nDelovi razgovora sa Jovanom Byfordom za dokumentarni film Zašto se u crkvi šapuće: o mitu o Nikolaju, Ljotiću i Hitleru, Đinđiću i Koštunici, o govoru vladike Amfilohija na Đinđićevoj sahrani i nastanku Obraza i Dveri srpskih.\nIz beležnice za emisiju 25.09.2009.\nMiloš Ćirić 24/09/2009\nNapravili smo kratak pregled najpoznatijih srpskih organizacija koje propagiraju rasnu, versku ili bilo kakvu drugu mržnju. Jedini izvori bile su nam zvanične internet strane ovih organizacija.\nRazumevanje i opravdanje\nVladimir Gligorov 24/09/2009\nDa li su razlozi zbog kojih se napadaju stranci, recimo, Amerikanci ili Francuzi ili strani novinari ili strane humanitarne radnice svuda isti? Recimo i u Srbiji i u Pakistanu?\nMirko Đorđević 24/09/2009\nPred skiptrom Amfilohijevim uzmakli su i država, B. Tadić i dobar deo javnosti. Nije ni važno što parade nije bilo, jer su barem malo uzmakli i bojovnici desničarskih grupa.\nBez naslova i bez muzike\nNikola Samardžić 23/09/2009\nHuliganske bande osnovale su, podržavaju i održavaju državne službe. Te bande su paravojska tajne policije, tajne vojske i tajne crkve.\nMajonez Marije Antoanete\nTamara Kaliterna 23/09/2009\nU Srbiji je prošle godine samoubistvo izvršilo 1.290 ljudi, tri puta više muškaraca nego žena. Po broju samoubistava Srbija je na 12. mestu u Evropi.\nU kom grmu leži čiča\nPredrag Ž. Vajagić 23/09/2009\nDobro obučene ekipe organizovane po sistemu trojki, rašljare po celoj zemlji i zadižu svaki kamen (i još ponešto) tragajući za posmrtnim ostacima pukovnika Mihailovića.\nKerum, naš rod rođeni\nTatjana Tagirov 23/09/2009\nŠto je Željko Kerum, gradonačelnik Splita, u stvari rekao? Ništa novo: neće njemu Srbin u porodicu, a svi novinari koji mu bilo što zamjeraju – obični su Jugoslaveni.\nSvetislav Basara 23/09/2009\nI Tadić i Đilas i policija i ala i vrana najavljuju beskompromisnu borbu protiv nasilnika koji se „zaklanjaju iza patriotizma i sportskih klubova.“\nVladimir Gligorov 23/09/2009\nNije moguće tačno proceniti koliko će da košta povećana nesigurnost na ulicama Beograda. Pre svega zato što je potrebno razumno oceniti da li je grad zaista bio na ivici haosa.\nPeticije i apeli 22/09/2009\nDanas smo Matija, Marijana, Dušan, Zlaja i ja izašli do Platoa u crnini, sa vencem na kome je pisalo: 20.09.2009. DRŽAVA KAPITULIRALA PRED NASILJEM I NASILNICIMA.\nNadežda Milenković 22/09/2009\nEto kakvi smo mi. Svi se uzbunili zbog parade koja nije održana, a niko da pohvali paradu ponosa koja se jeste održala i to u savršenom redu i poretku.\nBoris Buden 22/09/2009\nAko je točno što Marx piše o Robinsonu, naime da svaka epoha izmišlja svoga Robinsona, onda je moguće zamisliti i jednog postkomunističkog Robinsona.\nZašto je država kapitulirala\nSrđa Popović 22/09/2009\nDržava je kapitulirala, tako glasi gotovo jednodušna ocena prošlonedeljnih događaja. Jedino sama država ima drugačije mišljenje. Such is the nature of the beast (takva je priroda zveri).\nŠta bi rekao Dart Vejder\nSvetislav Basara 21/09/2009\nParada ponosa je otkazana. Fasten your seatbelts! Vraćamo se u devedesete! „Demokratska“ vlast Republike Srbije poslužila se marifetlukom iz Miloševićevog vakta.\nBoban Stojanović 21/09/2009\nDa se ne lažemo: seksualizovane slike koje imamo u glavama o gej paradama na zapadu nisu slučajne. Gej parade izgledaju upravo TAKO kako ih zamišljamo.


On je dodao da Zvezda ima mladu ekipu koja tek treba da se stvara.\n"Nismo došli ovde da osvojimo pehare, borili se za titulu. Za nas radi budućnost i mi u narednim godinama želimo da stvaramo i napravimo dominantnu ekipu u Srbiji, a i šire. To su stvari koje su me pogodile, ali šta da radimo, idemo dalje. Ubeđen sam da je rukometna javnost mogla da vidi u dve sporne situacije da su nas oštetili. Svaka čast Kolubari, ja im čestitam. Život ide dalje", istakao je trener Crvene zvezde.


05.06.2016, 19:50 #1\nPa, majka mu stara... u ono "srecno vreme" ova brojka se pravila mesecno ko od sale,\ndok sam postovao filmove. Nisam siguran, ali mislim da sam na starom forumu imao oko 23 ili oko 32 'iljade postova.\nPolovina od toga su sigurno filmovi. A eto danas, doslo tak'o vreme, s'a ces...\n05.06.2016, 20:06 #2\nPohvaljen 11.311 puta u 6.523 postova\nVadi nas klinika, da nema nje ne bih imao 16 postova i verovatno rank "Mlađi Junior"\nIzmenjeno od: Singer; 05.06.2016 u 20:17.\n06.06.2016, 00:52 #3\nSvakog ko se interesuje za takve stvari, ili ih smatra bitnim, tretiraju kao ludaka i budalu.\nOni su najpametniji, oni su najbolji, oni su najdruštveniji...sve je tako dok neko ne otpali, e onda je taj ljiga, smrad, izdajnik, govno....\nLepo reče (a vi skapirajte poentu) Sergej u jednoj emisiji..."Jesmo mi svi nacionalisti, ali ako taj nacionalizam stavimo ispred čovečanstva, onda smo pojeli govno".\nEvo neka mi neko kaže kakvo je mišljenje o Nenadu...\nJa sam ga na Zezanju smatrao spamerom i bio sam protiv da bude član administracije...on je igrom slučaja došao do administratorske lozinke i ušao je u admin potforum...šta je video, svi koji su mu se klanjali javno su ga tamo pljuvali, jedino nas par, ja između ostalog koji ga je "pljuvao" javno, nije tamo.\nSinger pokušava da mi objasni osnove, Mrvica logiku, ostali osnovne stvari..itd..ali džaba vam to prijatelji. Moj savet vam je da budete što jeste. Singer je rekao u mojoj poslednjoj temi da mogu da budem mod ako to poželim ali uz uslov da kakim kada oni i kako oni kažu...NE, NIKADA!\nIzmenjeno od: Vule; 06.06.2016 u 01:09.\n06.06.2016, 06:29 #4\nSinger nigde nije napisao da bi te neko uslovljavao vec da bi izgubio pravo da javno kritikujes.\nVerovatno je mislio da se sve resava u okviru tima.\nA sad sto ti volis dramiti to je druga stvar.\n06.06.2016, 07:58 #5\nSinger me nije uslovljavao ali mi je rekao da to ne smem da radim i da moram da podržim svakog ko je iste boje samo zbog te boje....pa ja nisam takav čovek i to svi vrlo dobro znaju. Uvek ću reći šta mislim i ako procenim da to treba da bude javno, biće javno. Da se razumemo, ja nikoga ovde ne poznajem lično i nemom pojma sa kakvim likovima komuniciram, pa mislim da imam to pravo. Da si mi ti kojim slučajem kum ili brat, ja bih ćutao, ali pošto si ko zna ko, ja ću ti sasuti u tastaturu sve što mislim.\n06.06.2016, 08:20 #6\nPa kad bi došlo do toga da imam potrebu javno da raspravim nešto sa nekim od admina ili modova, to bi bio momenat kad više ne bih ni želela da budem deo takvog tima, jer bi to moralo da bude nešto što se kosi sa mojim ličnim principima.\nA sve ostalo, manje važno, može da se raspravi i prodiskutuje tamo gde mu je i mesto ... kad se raspravljam sa familijom, ne zovem ceo komšiluk da nas gleda, na šta bi to ličilo\nI da bude jasno, ovde govorim isključivo o tehničkim stvarima vezanim za rad foruma, što se tiče tema iz svakodnevnog života, svako od nas ima pravo na svoje mišljenje, stavove i različitosti, koje može i ne mora da iskaže ovde u kafeu.\n06.06.2016, 08:25 #7\nPa kako da podržim nekoga ko je banovao nekoga zato što je bio iznerviran, na primer?\nDao sam primer, ne hvatajte se za banovanje molim vas.\nIzmenjeno od: Vule; 06.06.2016 u 08:27.\n06.06.2016, 08:30 #8\nPohvaljen 94.840 puta u 11.231 postova\nKazi Vule sta te zulja, normalno ako zelis, ne zulja tebe ni Administracija, ni urednici, jel tako ?\n06.06.2016, 08:33 #9\nMislim da sam nešto propustila\n06.06.2016, 08:37 #10


U Mostaru /Vlada FBiH usvojila izmjene i dopune penzionog zakona / Radio Sarajevo\nFOTO: Radiosarajevo.ba/Fadil Novalic / Arhiv\n16. 09. 2021. u 12:37:00 Radiosarajevo.ba\nVlada Federacije BiH zasjedala je danas u Mostaru, na 281. redovnoj sjednici usvojen je prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju.\nKao razlog za izmjene i dopune navedena je i Odluka Ustavnog suda BiH, te su poduzete mjere i aktivnosti s ciljem harmonizacije odredaba ovog s odredbama porodičnog zakona u odnosu na prava i obaveze izvanbračnih partnera.\nFadil Novalić, premijer Federacije BiH kazao je kako su uklonjene prepreke u penzionom fondu.\n... / Novalić najavio: Sljedeće godine novo povećanje penzija\n"Ustanovili smo pravila i da grantni fond može finansirati male i srednje obrte. Odvojili smo dvije linije prema općinama jedna je 125.000 KM kao budžetska potpora u borbi protiv pandemije za svaku općinu linerarnu. Drugi dio podijeljen je na 122 dijela, dakle projekta, gdje smo otvorili konkurs i sve su općine učestvovale, bodovane su po strogim kriterijima, a sve to finansira Vlada FBiH", istakao je Novalić i najavio sukcesivan rad.\nVesko Drljača, zamjenik premijera i federalni ministar rada i socijalne politike kazao je da Vlada FBiH prati realizaciju zakona i shodno tome je bilo neohodno unijeti izmjene.\n"Dobar dio izmjena je prethodno urađen, sada je to tehnički dio, a odluke se već primijenjuju. Jedan dio je jasno definisan, postupak penzionisanja, način penzionisanja, konkretno svaki policijski službenik vrši uplatu svojih doprinosa te je Vlada FBiH na svojoj sjednici je to pravno-tehnički uredila kroz Uredbu. Načinili smo i nepravdu prema borcima, to je sada ispravljeno", naglasio je Drljača.\nCOVID-19 / Vesko Drljača: Penzije i druge socijalne naknade bit će isplaćene na vrijeme\nSpomenuo je i dio povrede na radu.\n"Oni koji nisu mogli ostvariti pravo, sada mogu. Bio je cilj zaštitit udovice poginulih boraca, nisu bile osiguranici, uredili smo taj dio. Osim bračnog supružnika smatra se i vanbračni supružnik, a prethodno se utvrđuje status", ističe Drljača.\nKako je istaknuto ovaj Zakon stupa na snagu po hitnom postupku u roku osam dana od dana objave u Službenim novinama.\nNadalje, izmjenom člana 44. stav (5) su pripadnici Oružanih snaga BiH dovedeni u ravnopravan položaj sa ostalim osiguranicima, tako da im lični bodovi za svaku godinu posebnog staža, umjesto 0,5, po novom iznose 1,00 za priznatu punu godinu ostvarenog posebnog staža.\n! / Evo koliko iznosi najviša, a koliko najniža penzija u FBiH\nPrema novom zakonskom rješenju, povredom na radu smatra se i ona zadobijena u pripremama za odbranu, odnosno u odbrani BiH u periodu od 18.9.1991. do 23.12.1995. godine.\nNapominje se i da je Vlada FBiH na sjednici održanoj 12. decembra 2019. godine zadužila Federalni zavod PIO da provede mišljenje Federalnog ministarstva rada i socijalne politike, od 11.12.2019. godine.\nU tom mišljenju stoji da je u postupcima priznavanja prava na porodičnu penziju udovicama šehida odnosno poginulog branioca i udovca šehida žene odnosno poginule braniteljice, potrebno primijeniti odredbu člana 17. Zakona o PIO.\nOva odredba, između ostalog, propisuje da je osoba obavezno osigurana za slučaj invalidnosti i smrti zbog povrede na radu i profesionalne bolesti, za vrijeme vršenja određenih javnih funkcija ili građanskih dužnosti po pozivu nadležnih organa i organa jedinice lokalne samouprave.\nTagovi: penzije Vlada FBiH zakon\n... / Skupština KS usvojila Izmjene i dopune Zakona o socijalnoj zaštiti u formi nacrta\nOdržana aukcija / Prodat bivši Dom penzionera u Nedžarićima za 20,1 milion KM\nBilten / Lijepe vijesti iz Opće bolnice Sarajevo\nFHMZ / Meteorolozi objavili prognozu za subotu i nedjelje: Evo šta nas čeka za vikend


Stojanoviæ i Suraka junaci dana - B92.net\nStojanoviæ i Suraka junaci dana\nBranilac trofeja Vojvodina, šampion Crvena zvezda i predstavnik Srbije u Ligi Evrope Partizan oèekivano su prošli u 1/8 finala Kupa Srbije.\nIzvor: B92 èetvrtak, 25.09.2014. | 00:53 Srbija\nPobedama nad superligašima prvi put meðu 16 najboljih sitgli su Proleter NS i Sloga iz Petrovca na Mlavi.\nPlasman u drugu fazu ubedljivim pobedama overili su Jagodina i Rad, a posle preokreta Voždovac i Èukarièki. Penalima su odluèena tri meèa – pored onog u Slanoj Bari još i dva veèernja, u Užicu i Kruševcu.\nTri najveæa imena srpskog fudbala prošla su dalje, ali svi minimalcima posle dosta muka. Novosaðani su se u fantastiènom ambijentu teško nosili sa raspoloženom Trepèom, finalistom kupa 1978. godine, i slavili tek iz penala sa igraèem više.\n„Veèiti rivali“ su ispunili cilj, ali je uz malo sreæe za njihove rivale moglo da bude i drugaèije – Bežanija je protiv Partizana imala preèku i promašen prazan gol, a Borac na Marakani tri stopostotne prilike. Pobede su obezbedili Fofana i Despotoviæ.\nGraðevinari su u Užicu otvorili popodnevni program i do kraja rutinski savladali mlaðeg prvoligaša iz Grada na Ðetinji, a Jagodini je trebalo malo više da uhvati zalet, ali je do kraja deklasirala BSK.\nDva najnovija beogradska stadiona donela su dva klasika sa preokretima i identiènim konaènim rezultatom – 3:2. Voždovac je tek sa igraèem više uspeo da slomi otpor kraljevaèke Sloge u duelu dva tima koja nemaju ni bod posle 6 kola u dva najviša ranga. Kraljevèani su vodili 1:0 i 2:1. Razliku je donela klasa Stefana Baboviæa, koji je dao dva gola i asistirao za treæi.\nU veèernjem terminu na Banovom brdu luèanska Mladost je vodila 2:0, ali je Èukarièki veæ do poluvremena preokrenuo.\nHeroj dana je Milan Stojanoviæ, èiji gol sa 20 metara 12 minuta pre kraja donosi petrovaèkoj Slogi trijumf nad Novim Pazarom i najveæi uspeh u kupu, na radost prepunog stadiona u gradu na Mlavi.\nProšlosezonski èlan Sloge Zakarija Suraka briljira u dresu Inðije, a posle serije ligaških golova dva pogotka momka iz Gane donela su Sremcima pobedu nad Javorom.\nNemanja Nastiæ odbranio je dva penala ekipi Donjeg Srema i omoguæio trenutak slave ekipi iz predgraða Novog Sada.\nLazar Arsiæ doneo je pobedu Radnièkom iz Kragujevca pored Nebojšine kule, dok je u „bici za Južnu prugu“ Real sa Nišave pokazao perspektivnom Moiravac Orionu da je dominantan u regionu. Milan Mitroviæ je briljirao na golu ekipe iz Mrštana, koju je èuvala i preèka, ali je Vladimir Ðorðeviæ iskoristio slabu piostavku odbrane Moravca prilikom kornera i odneo pobedu u Niš.\nProleter NS – Donji Srem 0:0 - 4:3 penalima\nDoræol – Radnièki 1923 0:1\nTrepèa – Vojvodina 0:1\nSpartak – Radnik Surdulica 1:0\nSemendrija 1924 – OFK Beograd 0:2\nJedinstvo putevi – Rad 0:3\nInðija – Javor Matis 2:1\nJagodina – BSK Borèa 4:0\nMoravac Orion – Radnièki Niš 0:1\nSloga PM – Novi Pazar 1:0\nVoždovac – Sloga Kraljevo 3:2\nBežanija – Partizan 0:1\nSloboda Point – Sinðeliæ 1:1 – 4:3 penalima\nNapredak – Metalac 0:0 – 2:4 penalima\nÈukarièki – Mladost Luèani 3:2\nCrvena zvezda – Borac 1:0\nNajveæa pojaèanja u Premijer ligi veæ su vratila poprilièan deo uloženih sredstava kroz prodaju dresova.\nFudbal èetvrtak 25.09. 23:03\nValensija na vrhu, dobio i Espanjol\nFudbaleri Espanjola i Valensije upisali su trijumfe u poslednjim utakmicama petog kola španske Primere.\nFudbal èetvrtak 25.09. 23:51 Komentara: 13\nLiverpul i Inter pod istragom UEFA\nEvropska fudbalska unija (UEFA) saopštila je da je otvorila istragu protiv Liverpula i milanskog Intera zbog kršenja pravila o finansijskom fer-pleju.\nFudbal èetvrtak 25.09. 20:03 Komentara: 28\nDespotoviæ: Maštao sam o ovome\nNapadaè Crvene zvezde Ðorðe Despotoviæ, koji je dao odluèujuæi gol u pobedi nad Borcem u Kupu, oèekuje još bolje igre u nastavku sezone.\nFudbal èetvrtak 25.09. 21:33 Komentara: 12\nZbog Parade fudbal u ponedeljak\nDirektor fudbalske Superlige Vladimir Bulatoviæ potvrdio je da se zbog Parade ponosa u Beogradu meèevi 7. kola Superlige neæe igrati za vikend, veæ u ponedeljak\nFudbal èetvrtak 25.09. 16:03 Komentara: 78\nFudbaleri Udinezea savladali su Lacio u Rimu sa 1:0 u poslednjem meèu èetvrtog kola Serije A.\nFudbal èetvrtak 25.09. 22:44 Komentara: 4\nLiga 1: Remi Sent Etjena i Bordoa\nFudbaleri Sent Etjena i Bordoa odigrali su nerešeno 1:1 u poslednjem meèu sedmog kola francuske Lige jedan.\nFudbal èetvrtak 25.09. 23:13 Komentara: 0\nLuis Suares na spisku Urugvaja\nFudbaler Barselone Luis Suares jedan je od 29 igraèa koji se nalaze na spisku Urugvaja za prijateljske meèeve narednog meseca protiv Saudijske Arabije i Omana.\nFudbal èetvrtak 25.09. 21:47 Komentara: 3\nZvezda zove klubove protiv FSS\nFK Crvena zvezda obratio se pismom svim fudbalskim subjektima u Srbiji tražeæi podršku za svoju inicijativu da se smeni predsednik FSS Tomislav Karadžiæ.\nFudbal èetvrtak 25.09. 14:09 Komentara: 148\n"Lampard ne ostaje duže u Sitiju"\nTrener Njujorka Džejson Krejs demantovao je informacije da æe Frenk Lampard ostati i posle januara 2015. godine u Manèester Sitiju.\nFudbal èetvrtak 25.09. 22:32 Komentara: 2\nVan Gal: Najteži posao u karijeri\nMenadžer Manèester Junajteda Luj Van Gal rekao je da mu je posao u tom premijerligaškom klubu najteži koji je ikada imao u karijeri.\nFudbal èetvrtak 25.09. 21:57 Komentara: 13\nGde su Antiæevi "afrièki lavovi"?\nSvetsko prvenstvo 2010. godine je poslednje veliko takmièenje na kojem je uèestvovala Srbija. Od 23 reprezentativca danas samo njih 5-6 ima važnu ulogu u Evropi\nFudbal èetvrtak 25.09. 13:15 Komentara: 86\n“Izbori, pa neka Karadžiæ pobedi”\nGeneralni sekretar Crvene zvezde Zvezdan Terziæ ponovo je pozvao predsednika Fudbalskog saveza Srbije Tomislava Karadžiæa da podnese ostavku.\nFudbal èetvrtak 25.09. 11:08 Komentara: 64\nPoæetino: Agresivno na Arsenal\nMenadžer Totenhema Mauriso Poæetino rekao je da njegova ekipa mora da bude agresivna svih 90 minuta ukoliko želi da savlada Arsenal u 6. kolu Premijer lige.\nFudbal èetvrtak 25.09. 20:42 Komentara: 5\nPravi Svetac trenira i kad ne mora\nMenadžer Sautemptona Ronald Kuman rekao je da nikada nije predvodio grupu toliko posveæenih igraèa koji žele da treniraju èak i na slobodan dan.\nFudbal èetvrtak 25.09. 20:30 Komentara: 6\nKejhil: Ne možemo uvek pobeðivati\nFudbaler Èelsija Geri Kejhil ocenio je da se ekipa nalazi u formi i da je uspela da stvori pobednièki mentalitet.\nFudbal èetvrtak 25.09. 16:16 Komentara: 3\nLegenda Reala: Ronaldo je zver\nKarlos Alonso Gonsales poznatiji kao Santiljana, legendarni napadaè Real Madrida, kaže da æe Kristijano Ronaldo oboriti sve rekorde ’kraljevskog’ kluba.\nFudbal èetvrtak 25.09. 17:59 Komentara: 13\nRodžers: Povratak starim principima\nMenadžer Liverpula Brendan Rodžers izjavio je da je tim “pomalo slomljen“ zbog tri poraza u prvih pet kola Premijer lige.\nFudbal èetvrtak 25.09. 19:06 Komentara: 4\nToti: Pjaniæ je naš mali princ\nLegendarni fudbaler Rome Franèesko Toti kaže da je slab na svog saigraèa Miralema Pjaniæa.\nFudbal èetvrtak 25.09. 18:11 Komentara: 9


29. 05. 2019. u 13:32 150 komentara 8993 prikaza\nKljučne riječi BDP izvoz gospodarstvo investicije rast BDP-a robe


Items tagged balans\nObjavljeno: 10. Septembra 2020.\nKljučne riječi: antistres terapija , balans , stres , trening\nVećina ljudi misli da je antistres terapija opijanje alkohola, prejedanje nezdrave hrane, galama, spavanje, itd…\nMeđutim ne znaju da pravo riješenje mogu pronaći na najjednostavniji mogući način. Taj proces se naziva balans.\nBalans je dugoročno zadovoljstvo koje predstavlja zdrav način života u cilju suzbijanja svih negativnih elemenata koji nam se stalno nalaze na putu.\nS toga, ako želimo pronaći balans neophodno je pronaći antistres tehniku koja nama kao individui najviše odgovara od svih tehnika.\nIstraživanja su pokazala da 90% ljudi najviše odgovara trening kao antistres terapija.\nZapitajte šta vam se dešava usljed i poslije treninga?\nTokom treninga obnavljaju se nervne ćelije u mozgu, reguliše se nivo serotonina (HORMON SREĆE), povećava lučenje endorfina (HORMON ZA POBOLJŠANJE RASPOLOŽENJA I ENERGIJE) i reguliše se nivo dopamina (SUPSTANCA ZA NAGRAĐIVANJE U MOZGU).\nSvi ti benefiti održavaju naš organizam u normalnoj funkciji, odnosno što boljoj.\nBalans koji morate primijeniti u svoj program, treba da se bazira na obavljanju fizičke aktivnosti te balansiram ishranom.\nUkoliko ne znate pronaći put do vašeg zdravlja, mi smo tu za vas.\nVaš Body Control Fitness Centar!


RTS :: Velika operska tura 2017/18 – Žorž Bize: Karmen\nRadio Beograd 3 Velika operska tura 2017/18 – Žorž Bize: Karmen\nVelika operska tura 2017/18 – Žorž Bize: Karmen\nsubota, 17. feb 2018, 20:02\nIz Bečke državne opere slušaćete Bizeovu „Karmen” za koju su libreto napisali Anri Meilak i Ludovik Alevi, prema istoimenoj noveli Prospera Merimea.\nRadnja je zasnovana na tragičnoj ljubavi vojnika Don Hozea prema strastvenoj i zavodljivoj Ciganki Karmen, zbog koje napušta vojnu službu i započinje sa njom nečastan život krijumčara. Nakon što ga je Karmen ostavila zbog toreadora Eskamilja, ljubomoran i očajan, Hoze je ubija u tragičnom raspletu ove drame.\nKada je opera prvi put izvedena 1875. godine, doživela je neuspeh, kako kod publike, tako i kod kritike. Bize je teško prihvatio ovakve reakcije, duboko sumnjajući u svoj talenat. Karmen je kasnije prepoznata kao jedno od najupečatljivijih i najuspešnijih dela operske scene 19. veka. Nažalost, Bize nije posvedočio svetskoj slavi njegove opere. Preminuo je samo tri meseca nakon premijere.\nUlogu Karmen tumači mecosopran Margarita Grickova, tenor Pjotr Bečala je Don Hoze, a kao Eskamiljo će nam se predstaviti bas-bariton Karlos Alvarez. Ulogu Mikaele tumači Olga Besmertna. Horom i orkestrom Bečke državne opere diriguje Žan-Kristof Spinozi.\nMuzička redakcija Trećeg programa Radio Beograda svim slušaocima i ljubiteljima opere nudi sasvim novu sezonu direktnih prenosa operskih predstava.\nOd 12. septembra do 29. juna realizovaćemo 22 direktna prenosa iz 11 evropskih operskih kuća u Milanu, Parizu, Beču, Moskvi, Londonu, Madridu, Torinu, Barseloni, Minhenu, Frankfurtu i Napulju - sa pozornica na kojima je stvarana istorija opere.\nMeđu njima će se naći nova dela, operski rariteti, zaboravljena remek dela i najvoljenije opere svih vremena iz pera Kavalija, Gluka, Rimskog-Korsakova, Rubinštajna, Verdija, Gunoa, Fon Ajnema, Šarina i drugih.\nSezonu počinjemo 12. septembra prenosom iz milanske Skale, gde će u operi Tamerlan Georga Fridriha Hendla naslovnu ulogu tumačiti Bežun Mehta uz Plasida Dominga u ulozi njegovog suparnika Bajazita. U svetu barokne opere bićemo i u Kavalijevoj Hipermnestri sa festivala Glajnborn (23. septembar), kao i u Hendlovom Ariodanteu čiju ćemo premijeru prenositi iz Bečke opere, 24. februara. U obe opere izvođenjima će rukovoditi jedan od najvećih eksperata za baroknu operu, dirigent Vilijam Kristi. Poseban kuriozitet će biti izvođenje opere Olimpijada Leonarda Lea iz Teatra San Karlo u Napulju (4. novembar) - mesta gde je i premijerno izvedena 1737. godine.\nRuski operski repertoar ove sezone će biti zastupljen delima Snjeguročka Nikolaja Rimskog-Korsakova koju ćete slušati uživo iz Boljšoj teatra u Moskvi (30. septembar), zatim Kockar Sergeja Prokofjeva iz Bečke državne opere (7. oktobar) i malo poznato ostvarenje pod nazivom Demon Antona Rubinštajna, koje će biti izvedeno 26. aprila 2018. godine u Teatru Liseu u Barseloni.\nPored ovog operskog rariteta, slušaocima ćemo ponuditi i retko izvođene opere Bendžamina Britna (Glorijana) i austrijskog kompozitora XX veka, Gotfrida fon Ajnema (Dantonova smrt) koje će biti izvedene u Teatru Real u Madridu (14. april 2018. godine), odnosno Bečkoj državnoj operi (24. mart 2018. godine). Kao Elizabetu I u Glorijani slušaćemo Anu Katarinu Antonači, dok će ansamblom u Fon Ajnemovom delu dirigovati Suzana Melki. Među ostvarenjima koje će slušaoci Trećeg programa Radio Beograda prvi put moći da prate u direktnim operskim prenosima, biće i Čarobni strelac Karla Marije Vebera (16. jun 2018. godine) iz Bečke državne opere; operu Benvenuto Čelini Hektora Berlioza moći ćete da pratite 2. juna 2018. godine iz opere Bastilja u Parizu pod upravom šefa dirigenta Pariske nacionalne opere Filipa Žordana, a Lombardijce Đuzepa Verdija 17. aprila 2018. godine iz Teatra Ređo u Torinu.\nNećemo zanemariti ni popularna operska dela poput Bizeove Karmen (17. februar 2018. godine iz Beča), Verdijevih opera Aida (22. mart 2018. godine iz Madrida) i Otelo (21. oktobar, Kovent Garden u Londonu), u kojoj će naslovnu ulogu pevati Jonas Kaufman, zatim Belinijevog Pirata iz milanske Skale (29. jun 2018. godine) i Čileine Adrijane Lekuvrer, u kojoj će naslovnu ulogu pevati Ana Netrebko.\nU toku sezone, imaćemo i dva specijalna događaja - prvi je izvođenje poslednje opere Šarla Gunoa, Zamorin danak, koju ćemo prenostiti 28. januara 2018. godine iz Princ Regen teatra u Minhenu, kada će biti obeleženo 200 godina od rođenja kompozitora. Drugi je svetska premijera nove opere jednog od najcenjenijih savremenih kompozitora, Salvatorea Šarina - Vidim te, osećam te, prepuštam se, koja će biti postavljena 14. novembra u milanskoj Skali. Ovo je pravi kuriozitet, budući da se savremene opere retko nude u direktnim radijskim ili televizijskim prenosima.\nNašu „veliku turu" obogatiće i dva koncerta iz Nemačke - 17. decembra, u prazničnu atmosferu uvešće nas hor Le Concert d'Astrée i Simfonijski orkestar Frankfurtskog radija pod upravom Emanuel Aim, koji će izvesti Hendlov Dixit Dominus i Bahov Magnifikat. Velika vokalno-instrumentalna dela slušaćete i 26. januara 2018. godine iz Herkulove dvorane u Minhenu, gde će biti izveden ciklus Pesma o zemlji Gustava Malera sa Magdalenom Koženom i Stjuartom Skeltonom, uz Simfonijski orkestar Bavarskog radija pod upravom Sajmona Retla.\nDetaljne informacije o svim prenosima biće blagovremeno objavljivane na sajtu Radio-televizije Srbije i na Fejsbuk stranici Trećeg programa „Velika operska tura" 2017-2018.