UNIVERZITETI, UNESCO, JAVNE LICNOSTI PODRSKA ZA TARU / ODBOJKASI IZ ATINE SVIM SRCEM ZA TARU – GLUMCI, PJEVACI, I NOVINARI POTPISUJU PETICIJU – DURMITOR.COM\nYou are here: Home / Ekologija / UNIVERZITETI, UNESCO, JAVNE LICNOSTI PODRSKA ZA TARU / ODBOJKASI IZ ATINE SVIM SRCEM ZA TARU – GLUMCI, PJEVACI, I NOVINARI POTPISUJU PETICIJU\nMisija UNESCO-a u Crnoj Gori šef misije Dr. Mechtild Rossler, šef Odjeljenja Centra za svjetsku baštinu UNESCO-a za Evropu i Sjevernu Ameriku, Dr. Giorgio Andrian, predstavnik UNESCO ROSTE ia Venecije, Marija Zupančić-Vičar, predstavnik IUCN International i Maja Žitković, predstavnik IUCN Regionalne kancelarije iz Beograda. Na fotografiji su i Jovan Ćirilov, Predsjednik UNESCO-ove Nacionalne komisije za Srbiju i Crnu Goru i profesor Božidar Ćurčić, Predsjedavajući MAB komiteta za Srbiju i Crnu Goru. Ministar ekologije u Vladi Crne Gore Boro Vučinić\nGora, Nedjelja, 22. August 2004. 1:20\nCrna Gora – Odbojkaski Olimpijski tim SCG iz Atine porucio:Kao ljudi koji su svoj život posvetili sportu i zdravom životu rukovodeći se olimpijskim duhom dajemo svoj potpis i podršku akciji protiv bilo kakvog potapanja rijeke Tare.Zajednička želja svih nas je da naredne godine splavarimo netaknutom Tarom.U crnoj Gori potpisuju glumci i muzicari\nGlumci Crnogorskog Narodnog Pozorista\nDarko Ivanovic – Skočko\nAbaz Beli Dzafic\nPeticija u Podgorici\nPodrska odbojkaskog Olimpijskog tima iz Atine\nPeticija u Ljubljani\nkao urednik Ekoloskog magazina *Cekajuci vetar* Radio Beograda 2 sa\nclanovima nase ekoloske redakcije i brojnom slusalackom publikom zadivljen\nsam podrskom brojnih pojedinaca, drustava, organizacija da se spreci\nekocid nad dragom nam Tarom.\nKao najstariji ekoloski magazin na ovim prostorima u brojnim prilikama\nnazalost, morali smo da dizemo glas u zastitu prirodne bastine. Cinimo to\ni ovoga puta uz slogan nase emisije, star 21 godinu,\n* COVEK JE JEDINO BICE KOJE SE SMEJE I JEDINA VRSTA KOJA JE SPOSOBNA DA\nUNISTI ZIVOT PRIRODE* iskreno se nadamo da ce razum nadvladati zelju za\nprofitom i da cemo Taru ostaviti buducim generacijama bar onakvu kakva je sad.\nIskreno, Branislav Marinkov, urednik\nJedna lasta ne čini ne proljeće, ali ga barem navješćuje, pa se moja malenkost pridružuje vašoj akciji iskrenim pismom podrške Vašim inicijativama.\nNIKAKO NE DAJTE TARU! Imate već sada veliku podršku, vjerujem da će se svi ekološki osviješteni, i uopće ljudi s trunku zdravog razuma izvan granica Crne Gore, pridružiti vašoj kampanji. Ako treba, potrudit ćemo se da «polude» i mediji svih susjednih zemalja. Vaša je peticija i deklaracija, uopće vaša akcija, SVIJETLI PRIMJER pokreta otpora prema svakome tko se dira u integralne prirodne ljepote i resurse. Podržavam najiskrenije vaše napore u borbi protiv zločina nad prirodnom baštinom, tim više što TARA spada u zaštićene spomenike kulture nad kojima je nedopustiv EKOCID kakav se može dogoditi ne ohlade li se vodeće usijane glave, koje bi KONAČNO trebale shvatiti da rade i protiv ZAKONA i protiv LJUDI i protiv PRIRODE!\nVesna Božanić Serdar, novinar NOVOG LISTA, dopisništvo Split\nDepartmanu za biologiju i ekologiju Univerziteta u Novom Sadu -17 profesora, naucnih saradnika i 12 asistenta koji u kratkom pismu kažu: »Ovim putem izražavamo svoju podršku akciji o zaustavljanju realizacije plana o izgradnji hidroelektrane Buk-Bijela koja bi podigla nivo vode u kanjonu reke Tare. Duboko svesni ekoloških posledica koje bi jedna ovakva promena izazvala u ekosistemima u najlepšem i najvrednijem evropskom kanjonu, uvrštenom u svetsku prirodnu i kulturnu baštinu pod zaštitom UNESKO-a, ne možemo da ne izrazimo svoj protest protiv predloženog projekta.«\nBiološki Fakultet u Beogradu – Nastavno naučno vijeće Biološkog fakulteta univerziteta u Beogradu koji posjeduje matičnost za oblast ekologije zaštite životne sredine, na svojoj 12. redovnoj sjednici održanoj 10 septembra 2004. na inicjativu prof.dr Ivice Radovića i prof.dr Velimira Stevanovića, šefova katedri za ekologiju i geografiju životinja i ekologiju i geografiju biljaka jednogasno je podržalo Deklaraciju o zaštiti rijeke Tare.\nAndrej Bušujev , diplomirani biolog sa Biološkog fakulteta Državnog univerziteta „Lomonosov“, Moskva i Nikolaj Pojarkov , saradnik Instituta problema ekologije i evolucije „Severcev“, Moskva – Jedan manji citat iz njihove analize mogućihi problema koji su nam dostavili 25.08.2004 godine:\n“ Samo u kanjonu Tare, osim stotina vec otkrivenih endemicnih oblika, prije svega beskicmenjaka, postoje nebrojene vrste i podvrste koje su jos neistražene i nepoznate nauci, da ne govorimo o tome da je celokupna genetska raznovrsnost živog svijeta Crne Gore slabo proučena.”\nUniverzitet Umjetnosti iz Beograda: „ Izgradnjom hidrocentrale biće potopljen veliki dio kanjona rijeke Tare, koji predstavlja izuzetno prirodno bogatstvo, ne samo Crne Gore već i cijele Evrope. Zbog toga, Univerzitet umetnosti u Beogradu ulaže protest i zahtjeva hitno preispitivanje ove odluke”\nSvjetska turistička organizacije (WTO) :\n„Ako se realizuje ovaj projekta (Buk – Bijela), Evropa i svijet izgubiće jedan od najljepših prirodnih resursa. Bila bi to ogromna šteta i sramota svih nas!“\nPodrška istaknutih ličnosti iz Slovenije: preko 100 ekologa, naučnika, profesora, političara, glumaca inženjera, ljekara, pravnika, sociologa, slikara i drugih od kojih ću ovaj put izdvojiti prof. Janeza Kopača, ministara za ekologiju, prostor i energiju u vladi Republike Slovenije jer se njegova profesionalna obaveza posebno nadovezuje na ovu priču i daje joj težinu.\nMOUNTAIN WILDERNESS INTERNATIONAL: Organizacija, koju su osnovali prije svega svjetsko poznati vrhunski planinari (Reinhold Messner, Alberto Pinelli, Chris Bonnington i mnogi drugi), zauizima se prije svega za očuvanje prirodne baštine planina u svijetu, a ponajviše onih prjedela, koji su relativno netaknut i ljudskom rukom.\nU njihovom pismu se navodi “Duboko smo potreseni saznanjem, da je kanjon Tare opet ugrožen!”\nPismo podrške sprečavanju uništenja kanjona reke Tare izgradnjom hidrocentrale\nDruštvo »Vrelo« 23. novembra 2004. godine puni punih 16 godina od svog osnivanja i rada. Bez puno isticanja svojih aktivnosti samo kratko navodimo da je do sada održano preko 400 raznih predavanja, promocija, kurseva i slično. Ove godine je održana »IV izložba ekološke katastrofe« i »VII izložba ekoloških inovacija« i mnoge druge manifestacije . Pokretači smo proizvodnje Zdravstveno bezbedne hrane u Vojvodini još od 1988. godine. VRELo je dobitnik Republičkog priznanja »Zeleni list« za 1994. godinu , Novembarske povelje grada Novog Sada u 2003. godini (priznanja u rangu Oktobarske nagrade), Dobitnik »Maslinove grane« – ekološkog priznanja koje dodeluje emisija »Čekajući vetar« RTV Radio Beograd 2.\nOdlukom Predsedništva VRELA od 18. novembra 2004. godine, a u ime više od 1.500 dosadašnjih članova – donešena je odluka da se NVO »Most« – nosiocu akcije sprečavanja uništenja reke Tare uputi pismo podrške, sa sledećim tekstom:\n»SMATRAMO DA JE ZAŠTITA PRIRODE I PRIRODIH USLOVA ŽIVOTA PRVENSTVENA ULOGA SVAKOG ČOVEKA KOJI RAZMIŠLJA O SVOJOJ BUDUĆNOSTI I POTOMSTVU. ONA STOJI IZNAD SVIH SEBIČNIH MATERIJALNIH INTERESA – JER BOLESTI, ŽEĐ I GLAD, BEZ OBZIRA NA KOLIČINU NOVCA NE ZAOBILAZE NIJEDNOG POJEDINCA.\nSTOGA, VRELO VAM DAJE PODRŠKU ZA NASTAVAK NAPORA DA SE SPREČI UNIŠTENJE REKE TARE U VIDU OVOGA PISMA PODRŠKE, A SPREMNI SMO, AKO TO BUDE BILO POTREBNO, I DA U NOVO MSADU PREUZMEMO INICIJATIVU SAKUPLJANJA POTPISA I ORGANIZUJEMO PREDSTAVLJANJE PROBLEMA.\nSA NADOM DA ĆE EKOLOŠKA DRŽAVA POTVRDITI SVOJ PODNASLOV,\nVrelo – Društvo za zdravu ishranu i zaštitu životne sredine – Novi Sad\nPredsednik Društva Vrelo\nU Novom Sadu, 19. novebra 2004.\nIzvod iz pisma sa 150 potpisa koji je stigao juce na adresu Mosta od PLANINARSKO SMUCARSKOG DRUSTVA ZELEZNICAR BEOGRAD\n“Svesni nenadoknadivog gubitka koji bi nastao potapanjem KANJONA TARE,\nPridruzujemo se akciji “NECEMO BARU – HOCEMO TARU”\nU ime svojih mnogobrojnih clanova , koji su imali srecu da se dive lepotama KANJONA TARE, podrzavamo napore da se spasi ova SVETSKA LEPOTICA od nepovratnog unistenja”.\nNE DOZVOLIMO, DA OVU NEPONOVLJIVU LEPOTU UNISTI NASA GRAMZIVOST!\nMISLIMO I NA BUDUCE GENERACIJE!\nU prilogu vam saljemo potpise dela clanova naseg Drustva koji sun a sastanku podrzali ovu akciju.\nS planinarskim pozdravom,\nBeograd 23. novembar 2004\nKOMITET «ČOVJEK I BIOSFERA» (MAB)\nDeklaracijao neodloženoj zaštiti kanjona rijeke Tare i njegove šire okoline\nUtvrdjivanje zaštićenih regiona dugo vremena je podrazumijevalo samo cjelokupnu zaštitu i\n«prenošenje» pojedinih djelova prirode budućim generacijama, dok je čitava preostala priroda\nnemilosrdno eksploatisana i, često nepovratno, uništavana. U ovom trećem milenijumu\nJoš uvijek ima očuvane prirode u svijetu. U kanjonu rijeke Tare i na obližnjem masivu\nDurmitora (Crna Gora, Srbija i Crna Gora), naprimjer, možemo i danas da se izgubimo u šumi, da\nlutamo «kamenim morem» karsta, da se popnemo na najviše vrhove (još uvijek netaknute\nljudskom rukom) i da plivamo u glacijalnim jezerima. Ne zbog toga što čovjek još nije uspio da\nkolonizuje svaki kutak naše planete, već zato što je shvatio da mora da očuva ono što nije moguće\npovratiiti i za to je odredio pojedine regione u svijetu: nacionalne parkove, rezervate prirode i\nzaštićene oblasti različitih tipova i nivoa značaja. Često se dešava da nacionalni park bude\nosnovan da bi se zaštitio jedan fenomen, životinjska vrsta kojoj prijeti istrijebljenje ili,\njednostavno, ljepota izuzetnog predjela. No, svaki od ovih jedinstvenih aspekata mora biti\nposmatran zajedno sa ostalim, pa često značaj zaštićene oblasti prevazilazi njene, često uske,\ngranice. Zajedničko im je to što su ih stvorili oni koji su jasno sagledali biološku raznovrsnost i\njedinstvenost baš takvog mjesta na Zemlji; raznovsnost koju je trebalo očuvati interakcijom\nI drugi elementi, ne manje značajni, mogu uvećati vrijednost zaštićene oblasti. Prje svega,\nturistički: tipičan efikasan park raspolaže svim strukturama za prihvatanje turista i pružanje\ninformacija. U njemu su takodje obezbijedjeni smještaj, od hotela do skromnih i običnih zaklona,\nstaze ili druge mogućnosti za kretanje po parku da bi se vidjeli najvažniji djelovi, posmatrala\nfauna, botanički vrtovi, muzeji, ali i osoblje za kontrolu pratnju turista. U mnogim zemljama sa\nrazvijenom tradicijom u zaštiti životne sredine, godišnji broj posjeta nacionalnim parkovima\nčesto je veći od ukupnog broja stanovnika te zemlje.\nImajući u vidu da značaj prirodne i kulturne baštine prevazilazi granice pojedinih zemalja,\n150 zemalja člania UNESCO usvojilo je 1972. godine, Konvenciju o zaštiti svjetske kulturne i\nprirodne baštine, poznatiju kao Konvenciju o svjetskoj baštini. Prema tome, i vlasti kao i lokalne\nzajednice imaju sasvim odredjene potrebe, ali i apsolutnu odgovornost za potpunu zaštitu svih\ntakvih bogatstava, koja nemaju cijenu.\nNa padinama Komova izvire vodotok koji se strpljivo, milionima godina, valja preko drevnih\nstijena Crne Gore u dolinu. Taj tok je rijeka Tara, koja teče 150 kilometara od svog izvora do\ngradića Šćepan-polja gdje se sastaje sa Pivom, stvarajući transbalkansku rijeku Drinu. Rijeka\nTara je izdubila brojne doline cijelim svojim tokom, ali njeno remek djelo je kanjon Tare čija je\nnajveća visinska razlika, mjereno od nivoa rijeke, 1.300 metara.\nDuboke pećine i oštećenja podsjećaju na ruševina zatvora, na zamkove sa grudobranima i\nutvrdjenim zidovima, ili na crkve sa zvonicima i šiljcima, niše i refugijume koji nude fantastične\nprizore ljudskom oku. Kanjon Tare je, uistinu, jedno od svjetskih čuda.\nOva oblast predstavlja kolijevku mnogobrojnih civilizacija, prošlih i sadašnjih, od kojih je\nsvaka imala svoju viziju svijeta i prirode. Tragovi paleolitskog čovjeka miješaju se sa grobovima\niz bronzanog doba i sasvim drugačijim ostacima naselja Rimljana, Ilira i proto-Slovena, čija je\nreligija zahtijevala savršeni sklad sa silama prirode. Danas je neophodno artikulisati način\nupravljanja sredinom u kanjonu Tare i njegovoj okolini i primjeniti sve mjere zaštite ovog\nKanjon Tare je 1977. godine, uključen u UNESCO-ovu Listu svjetske baštine pod\npokroviteljstvom Programa «Čovjek i biosfera». U skladu sa tim, čitav sliv rijeke Tare i\nNacionalnog parka Durmitora proglašeni su svjetskom kulturnom i prirodnom baštinom 1980.\ngodine. U ovom zaštićenom području danas živi oko 24 hiljade ljudi. Sama rijeka Tara, sa preko\n100 bukova i preko 100 izvora predstavlja dragulj nad draguljima na globalnom nivou. Čitavo\npodručje se odlikuje veoma izraženim biodiverzitetom, što govori o jedinstvenom autohtonom\nrazvoju genofonda od neprocjenjive vrijednosti.\nTokom 2004. godine, vlasti Crne Gore su postigle (oficijelni?) dogovor sa vlastima Bosne i\nHercegovine – Republike Srpske o izgradnji hidroelektrane «Buk Bijela» i «Srbinje – Foča».\nProjektom je predvidjeno potapanje 12 km najljepšeg dijela kanjona Tare, čitavog kanjona rijeke\nPive i Nacionalnog parka «Sutjeska», čime bi se dramatično narušili geomorfološki, geološki,\nklimatološki, pedološki, hidrološki i ekološki uslovi; drugim riječima, kanjon Tare i okolna\npodručja bi bili u najvećoj mjeri uništeni. Nepovratni poremećaji prirodne ravnoteže u\nspomenutom prostoru doveli bi do čitave serije nepredvidljivih retrogradnih promjena u sistemu\njužnih Dinarida u Crnoj Gori; ovo tim prije, što je po procjenama uglednih stručnjaka\nneracionalno i opasno graditi velike hidroenergetske sisteme u zoni holokrasta, gdje pripada i\nkanjon Tare sa okolinom.\nShodno projektu za izgradnju hidroelektrane «Buk Bijela», evidentno je da je ona udaljena 9\nkm od grada Foče, dok je hidroelektrana «Foča – Srbinje» udaljena oko 900 m od istoimenog\nnaselja. Jedinstveni sistem obje elektrane imao bi snagu od 505 MW i prosječnu godišnju\nproizvodnju od oko 1400 GWh. Po sporazumu Crne Gore i BiH – Republike Srpske, svega jedna\ntrećina energije i snage pripadala bi Crnoj Gori uprkos tome što se gotovo sva energija na profilu\n«Buk Bijela» stvara na teritoriji Crne Gore.\nEkološki, eventualnom izgradnjom navedenog hidroenergetskog sistema (gornja kota na 500\nm nadmorske visine) bio bi devastiran čitav zaštićeni region sa svojom širom okolinom;\nbezbjedonosno, mogla bi biti ugrožena sva područja nizvodno od «Buk Bijele», a naročito slivna\npodručja rijeka Drine, Save i Dunava.\nNa osnovu svega iznijetog, Nacionalna Komisija Srbije i Crne Gore i njen Komitet «Čovjek i\nbiosfera», na osnovu mnogobrojnih konsultacija sa kompetentnim i svjetski priznatim\nstručnjacima naročito ističu:\nNe preporučuje se izgradja hidroenergetskog sistema «Buk Bijela», jer bi takva aktivnost\ndovela do nesagledive ekološke devastacije kanjona Tare i Nacionalnog parka «Durmitor» (i\noblasti koje gravitiraju zaštićenom regionu), a bezbjedonosno i do mogućih dramatičnih\nporemećaja u zoni nizvodno od tog hidrosistema (slivovi Pive, Drine, Save i Dunava). Kanjon\nTare, dakle mora se u potpunosti zaštiti od svakog neadekvatnog ponašanja koje ne poštuje\nmedjunarodno priznate normative i standarde.\nPo shvatanju Nacionalne Komisije Srbije i Crne Gore za saradnju sa UNESCO i njenog\nKomiteta «Čovjek i biosfera», moraju se učiniti svi mogući napori u pravcu široke edukacije o\nisključivo namjenskom korišćenju prostora i prirodnih resursa i utvrdjivanja Strategije održivog\nrazvoja Kanjona Tare i susjednih oblasti.\nS obzirom da je obližnja HE «Piva» (takodje u Crnoj Gori) svojevremeno gradjena kao\nvršena elektrana za energetski sistem ranije Jugoslavije (pri čemu vršna energija u sistemu vrijedi\n3-10 puta više no van sistema), predlažemo da se države – nasljednice SFRJ diplomatskim putem\ndogovore o uvodjenju HE «Piva» u postojeći zajednički energetski sistem; tim bi sve potrebe\nCrne Gore za električnom energijom bile višestruko ispunjene, i to samo kroz energetske efekte\nHE «Piva». Ukoliko bi ovim dogovorom bile obuhvaćene i države čitavog regiona jugoistične\nEvrope, uveliko bi bilo olakšano rješenje problema elektroenergetskih potreba Crne Gore.\nU tom smislu, neophodno je takodje da se izvrši priprema i realizacija objekata i prenosne\nmreže na Evropsku sinhornu zonu, jer je to osnovni preduslov snabdijevanja Crne Gore\npotrebnom količinom električne energije.\nNeobično cijenimo zainteresovanost i pomoć UNESCO-a i UNESCO-ROSTE u očuvanju\nsvjetske baštine na teritoriji Srbije i Crne Gore.\nKomitet «Čovjek i biosfera» Nacionalne Komisije Srbije i Crne Gore za saradnju sa\nUNESCO-m još jednom izražava svoju punu zainteresovanost i spremnost da svojim stručnim,\nnaučnim i edukativnim potencijalima pomogne svim zainteresovanim institucijama, nevladnim\norganizacijama i lokalnoj zajednici u smislu razrješenja nastalog problema, a sve u funkciji\npreporuka i mišljenja UNESCO-a.\nU Beogradu, 09.11.2004. Predsjednik\nKomiteta «Čovjek i biosfera» Nacionalne\nKomisije Srbije i Crne Gore za saradnju sa\nProf.dr Božidar Ćurčić\nJedinstvena raznolikost predela i zivog sveta Dinarida formirana je u toku miliona godina; ovaj planinski vijenac sluzio je kao karika izmedju Centralne Evrope, Mediterana i Bliskog Istoka, i zato se njegove juzne padine, na kojima se nalaze NP “Durmitor” i rijeka Tara odlikuju maksimalnim diverzitetom geoloskih, pejzaznih i faunistickih elemenata.\nSavremeni izgled Durmitora i basena Tare formiran je u toku Virma i Risa, poslednja dva ledena doba. Kada je citavu Evropu pokrivao ledeni stit, na teritoriji danasnje Crne Gore obrazovana su mnogobrojna zasticena mesta, ili refugijumi, u kojima je zivi svijet nasao skroviste od glecera i ostao nepromijenjen do danasnjih dana. Ove vrste ne samo da su prezivjele, nego je u svakom refugijumu tekao samostalni razvoj flore i faune, sto je dovelo do neverovatne raznolikosti morfoloskih i genetickih oblika i rasa. Zato su mnoge od biljnih i zivotinjskih vrsta Crne Gore balkanski endemiti uskog areala, sto znaci da se ne mogu naci nigdje u svijetu osim Balkana, a cesto su ogranicene samo na podrucje Crne Gore ili su cak strogo vezane za jedan jedini kanjon, dolinu, jezero, planinu…\nOvo jedinstveno bogatstvo izuzetno je tesko zastititi u uslovima savremenog svijeta i sacuvati za nase potomstvo, prije svega zato sto zastita zahtjeva poznavanje onoga sto stitimo. Samo u kanjonu Tare, osim stotina vec otkrivenih endemicnih oblika, prije svega beskicmenjaka, postoje nebrojene vrste i podvrste koje su jos neistrazene i nepoznate nauci, da ne govorimo o tome da je celokupna genetska raznovrsnost zivog svijeta Crne Gore slabo proucena.\nPodizanjem nivoa vode u kanjonu bice nepovratno izgubljeni mnogobrojne jedinstvene zajednice vlaznih listopadnih suma, potoka i bukova, stanista desetina i stotina rijetkih vrsta i podvrsta beskicmenjaka i kicmenjaka. Od rijetkih i endemicnih vodozemaca i gmizavaca ovdje zivi 17 vrsta gustera, 16 vrsta zmija, 9 vrsta zaba, 6 vrsta dazdevnjaka i tritona, zatim preko 130 rijetkih i ugrozenih vrsta ptica; tu su i vukovi (Canis lupus), medvjedi (Ursus arctos), divokoze (Rupicapra rupicapra)…\nFormiranje akumulacionog jezera HE “Buk Bijela” ne samo da bi fizicki izmijenilo veliki dio kanjona nego bi poremetilo i mikroklimu u regionu, kao sto se vec dogodilo izgradnjom HE “Piva”. Prije potapanja Pive na Durmitoru i u okolini redovno su se mogle posmatrati desetine beloglavih supova (Gyps fulvus), to je nasa najveca i najatraktivnija ptica sa rasponom krila oko 2,7 m kojoj su za jedrenje neophodni termali – stubovi uzlazeceg toplog vazduha koji se formiraju iznad kanjona. Poslije izgradnje hidroelektrane velika otvorena vodena povrsina Pivskog jezera uticala je na promjenu rezima strujanja vazduha i prekid termala zbog cega su beloglavi supovi skoro sasvim nestali sa podrucja Durmitora. Ista sudbina zadesila bi i stotine drugih predstavnika biljnog I zivotinjskog svijeta, kako u samom kanjonu, tako i u masivu Durmitora, uz nepopravljive posledice koje je danas tesko procijeniti.\nAndrej Bušujev, diplomirani biolog, Biološki fakultet Državnog univerziteta „Lomonosov“, Moskva\nNikolaj Pojarkov, saradnik Instituta problema ekologije i evolucije „Severcev“, Moskva\n« ZNAČAJ ZAŠTITE SLIVA I KANJONA RIJEKE TARE\nStatusi zaštite rijeke Tare »


Horoskop za 9. april: Lavovi super, Bikovi nesigurni | Horoskop | Direktno\n09. 04. 2020. 06:33 0\nU potpunosti ste se usmerili na poslovne obaveze I koliko god one teško išle u početku, do kraja dana ćete ih uspešno završiti. Možete da se opustite I da ostatak svog vremena posvetite opuštenijim I lepšim životnim zadovoljstvima – partneru i momentima provedenim sa njim.LAV\nNemojte čekati da drugi pokrenu komunikaciju danas – budite vi inicijator. Naime, sve ono što drugi rade sada će delovati suviše sporo, zato je potrebna vaša energija da sve ovo pokrene. Ako ne bude susreta, bar će biti dobre komunikacije sa osobom koja vam je draga.STRELAC


Svetske banke prebacile dva biliona dolara prljavog novca - Srpski Glasnik\nDokumenti su dospeli u ruke novinara portala „Bazfid njuz“, koji su ih prosledili Međunarodnom konzorcijumu istraživačkih novinara (ICIJ).\nDokumenta koja su dostavljena na aderse 108 novinskih organizacija u 88 zemalja pokazuju da su neke od najvećih svetskih banaka prebacivale prljav novac u visini do oko dva biliona dolara.\nTags: banke, kriminal, novac, pranje, prljav, terorizam


cikmagazin: AMERIKANCI ŽELE DODIKA FBI preuzeo istrage u BiH: Pogledajte kad slijede hapšenja…\nAMERIKANCI ŽELE DODIKA FBI preuzeo istrage u BiH: Pogledajte kad slijede hapšenja…\nAmerički FBI aktivno se uključio u istragu o navodnim sumnjivim poslovima predsjednika RS-a Milorada Dodika.\nAdvokat Slobodana Pavlovića, vlasnika "Pavlović banke", Miodrag Stojanović potvrdio je EuroBlicu da su agenti FBI-a u Chicagu uzeli izjavu od Pavlovićeve supruge Mire u vezi s poslovanjem banke na čijem se čelu nalazi njen muž.\n- Agenti FBI-a izvršili su kontrolu poslovanja 'Pavlović banke' – kratko je poručio Stojanović.\nNa taj način potvrđena su pisanja da Amerikanci namjeravaju da se aktivno uključe u istrage o navodnim nezakonitim poslovima političara iz RS-a i Federacije BiH.\nMediji su prošle godine izvijestili da su vlasti u SAD-u, preko svoje ambasade u Sarajevu, ponudili pomoć istražnim organima u BiH oko prikupljanja dokaza u predmetima koji se odnose na navodnu umiješanost političara iz RS-a i FBiH u kriminalne afere.\n– Amerikanci su preko svoje ambasade u Sarajevu još početkom 2016. ponudili pomoć vlastima na nivou BiH u prikupljanju dokaza protiv američkog državljanina Slobodana Pavlovića u vezi s kreditiranjem vile koju je tadašnji premijer RS-a Milorad Dodik 2007. godine kupio na Dedinju. Iako je zbog toga u Sarajevo tad doputovao i “specijalista” FBI-a za finansijske malverzacije, tadašnji glavni tužilac Tužilaštva BiH Goran Salihović odbio je ponuđenu saradnju. To je, između ostalog, bio jedan od glavnih razloga zbog kojih je ministar sigurnosti BiH Dragan Mektić kasnije ušao u žestoki sukob sa Salihovićem i što je, na kraju, dovelo do Salihovićeve suspenzije sa pozicije glavnog tužioca BiH – piše EuroBlic.\nOni dodaju da se američka ponuda za pomoć pri rasvjetljavanju sumnjivih poslova u koje su upleteni ovdašnji političari nije ograničila samo na aktuelnog predsjednika RS-a, već da su SAD svoju asistenciju ponudile u svim slučajevima u kojima postoji sumnja da su u nezakonite radnje umiješani ovdašnji visoki državni funkcioneri.\n- Na tajnom sastanku, koji je početkom prošle godine održan u Ambasadi SAD-a u Sarajevu, predstavnicima pravosudnog i sigurnosnog sektora u BiH obećana je pomoć FBI-a u rasvjetljavanju čak i najsloženijih slučajeva privrednog kriminala. Amerikanci su tada otvoreno poručili da su istražnim organima BiH spremni da na raspolaganje stave svoje najbolje stručnjake za informacione tehnologije i profesionalne “hakere”, koji će “provaliti” u elektronsku poštu i privatne prepiske osumnjičenih – navodi EuroBlic.\nPodsjećamo i da je ministar sigurnosti BiH Dragan Mektić u oktobru prošle godine izjavio da su stručnjaci iz FBI-a i tužilaštva SAD-a navodno spremni da dođu u Sarajevo kako bi, prema njegovim tadašnjim riječima, pomogli u prikupljanju dokaza o kriminalu i korupciji domaćih političara.\nVlasnika "Pavlović banke" Slobodana Pavlovića, bivšeg direktora banke Peru Lazića i referenta za obradu kredita Ljiljanu Garić SIPA je po nalogu Tužilaštva BiH uhapsila 11. februara prošle godine.\nNedugo nakon hapšenja Pavlović je pušten da se brani sa slobode, ali uz izrečenu mjeru zabrane napuštanja BiH.


Verbalni napad u Kovačici na LGBT aktiviste | Autonomija\nVerbalni napad u Kovačici na LGBT aktiviste\nOvaj slučaj još jednom dokazuje da je odnos društva i institucija prema braniteljima ljudskih prava na nezavidnom nivou\nParada ponosa Beograd i udruženje Dea Dia iz Kovačice saopštili su danas da su njihovi aktivisti bili na meti verbalnih napada u turističkom naselju Relaks u Kovačici, zbog kojih je policija podnela tri prekršajne prijave protiv napadača.\nIncident se desio sinoć oko 19 sati, kada je grupa mladića provocirala Bobana Stojanovića iz Parade ponosa Beograd, koga su mladići pitali „da li se oseća dobro i sigurno u njihovom mestu“, a zatim dobacili da „nikada neće paradirati Vojvodinom“, navodi se u saopštenju.\nNakon toga, uvrede su upućene i ostalim učesnicima seminara uz povike „narkomani“, „strani plaćenici“, „lezbejke“ i „pederi“, kao i niz uvreda na račun fizičkog izgleda, pola i nacionalne pripadnosti, piše u saopštenju.\nDodaje se da aktivisti nisu odgovarali na provokacije, ali su okupljeni mladići nastavili da vređaju, nakon čega su organizatori seminara pozvali policiju.\nNavodi se da je policija podnela tri prekršajne prijave, a na pitanje da li će zbog pretnji preduzeti dodatne mere i obezbediti učesnike skupa tokom ostatka noći, policijaci su rekli da će doći „ukoliko bude novih napada“.\n“Ovaj slučaj još jednom dokazuje da je odnos društva i institucija prema braniteljima ljudskih prava na nezavidnom nivou. Zbog loše implementacije postojećih zakona i malih ili nepostojećih kazni za počinioce ovakvih dela građani Srbije koji štite ljudska prava nezaštićeni su od napada onih koji se sa njima ne slažu”, ocenjuje se u saopštenju.\nAktivisti Parade ponosa Beograd i udruženja Dea Dia prisustvovali su trodnevnom edukativnom seminaru u turističkom naselju Relaks u Kovačici.


Obnova suđenja Kreši Lučiću - Klix.ba\n29.8.2008. u 18:12\nPred Apelacionim vijećem Suda BiH 4. septembra održat će se statusna konferencija pred početak obnovljenog suđenja Kreši Lučiću, bivšem zapovjedniku Vojne policije Hrvatskog vijeća obrane (HVO), koji je prvostepenom presudom osuđen na šest godina zatvora zbog zločina počinjenih u Kreševu tokom 1993. godine.\nNakon što je uvažilo žalbe Tužilaštva i odbrane, Apelaciono vijeće je u maju ukinulo presudu Sudskog vijeća, te odredilo obnavljanje procesa.\nPred Apelacionim vijećem pojavit će se i braća Ranko i Rajko Vuković, u utorak, 2. septembra, kada bi Sud trebao razmatrati žalbe na prvostepenu presudu kojom su osuđeni na po 12 godina zatvora za ubistva civila u fočanskom selu Podkolun, počinjena tokom 1992. godine.\nNakon manje od mjesec dana otkako je negirao krivicu za zločine u Bugojnu, 2. septembra zakazana je statusna konferencija prije početka suđenja Slavki Šakiću. Bivši pripadnik Jedinice za posebne namjene “Garavi” u sastavu HVO-a optužen je da je u julu 1993. učestvovao u zarobljavanju i zatočenju civila Bošnjaka u naselju Vrbanja, prenosi BIRN - Justice Report.\n29.08.2008. u 18:14


ZANIMLJIVOSTI Temperatura ovih dana u gradu Svindon u Engleskoj iznosila 29 stepeni Celzijusa\n- Ne znam kako je vlasnik mogao ovo uraditi jadnom psu. Prema aparatu za parkiranje, pas je bio zarobljen više od dva sata. Pozvala sam policiju i oni su ga spasili, a kada su se vlasnici vratili, rekli su da ne vide u čemu je problem. Vlasnici su odbili da odvedu psa veterinaru iako je bio vidno uznemiren što je toliko proveo u automobilu - napisala je Samanta Kler ispod fotografija koje je šerovala na svom Facebook nalogu, a koje su prikupile na hiljade negativnih komentara upućenih vlasnici.\nTemperatura je ovih dana u gradu Svindon u Engleskoj iznosila 29 stepeni Celzijusa, dok je u automobilu bila znatno veća.\n- Ne preporučuje se da bilo koja životinja bude zaključana u automobilu kada su napolju ovako visoke temperature. Ako je vanjska temperatura oko 20 stepeni, u automobilu će za samo sat biti duplo veća. Ako naiđete na ovakvu situaciju, obavezno pozovite policiju - rekao je portparol lokalne policije.\nSamantha Claire Facebook Haski


Udarac za šampiona – Kazins završio sezonu? VIDEO\nDemarkus Kazins, košarkaš Golden Stejt Vorirosa, povredio je kvadriceps leve noge i mogao bi da okonča sezonu, prenosi ESPN. Kazins, koji je propustio veći deo takmičarske godine zbog povrede ahilove tetive, odigrao je samo četiri minuta protiv Los Anđeles Klipersa, u drugom ...\nSjajni centar doživeo je novu ozbiljnu povredu i samo se čeka zvanična potvrda pretpostavke da je završio sezonu. Golden Stejt Voriorsi nastaviće seriju prvog kola plej-ofa protiv Los Anđeles Klipersa bez svog najboljeg centra, Demarkusa Kazinsa.\nKAZINS ZAVRŠIO SEZONU: Pre par dana je sprdao Jokića, a sada neće moći da pomogne saigračima u odbrani titule!\nDoživeo je povredu kvadricepsa i neće biti u mogućnosti da pomogne saigračima u odbrani šampionskog prstena. Nije poznato koliko će odustvovati sa terena Šok u taboru Golden Stejta, Demarkus Kazins je završio sezonu zbog povrede.\nKošarkaš Golden Stejt Voriorsa Demarkus Kazin doživeo je povredu u noći između ponedeljka i utorka na meču protiv Los Anđeles Klipersa i izvesno je da će odsustvovati sa terena izvesno vreme To jej potvrdio i trener "ratnika" Stiv Ker posle meča u kome je aktuelni šampion NBA ...\nDefinitivno je, problemi se gomilaju za Golden Stejt!\nPovreda koja znači manje šanse za osvajanje titule. Konkurencija za titulu u NBA ligi je veoma jaka, iako su mnogi pre početka ove sezone mislili da će Golden Stejt odbraniti titulu bez nekih velikih problema imajući u vidu kakav sastav imaju.\nVORIORSI DRASTIČNO OSLABLJENI: Kako će do titule bez SUPERSTARA (FOTO)\nJedan od najboljih centara NBA lige Demarkus Kazins doživeo je povredu kvadricepsa zbog koje neće moći da pomogne svom timu u borbi za odbranu titule. Centar Voriorsa je doživeo povredu kvadricepsa u meču protiv Klipersa koji je tim iz San Franciska izgubio na dramatičan način.\nVesti Online - 16.04.2019\nDemarkus Kazins, košarkaš Golden Stejt Vorirosa, povredio je kvadriceps leve noge i mogao bi da okonča sezonu. Tweet twitter.com/ Kazins, koji je propustio veći deo takmičarske godine zbog povrede ahilove tetive, odigrao je samo četiri minuta protiv Los Anđeles Klipersa, u ...


„U Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju i CEFTA ugovoru imamo točno da u slučaju ugroženosti platne bilance možemo uvesti mjere dok se ne uklone ti uzroci koji dovode do poremećaja u platnoj bilanci. Mi, kao Gospodarska komora, upozoravamo na to i šaljemo dopise nadležnim organima u Federaciji BiH i Bosni i Hercegovini da se uvedu privremene mjere zabrane uvoza određenih roba kojih možemo dovoljno proizvesti na prostoru Bosne i Hercegovine, i u odgovarajućem kvalitetu. Ni od koga još nismo dobili odgovor.“\nMinistar finansija protiv aranžmana sa MMF


Recenzija: AT THE GATES - "To Drink from the Night Itself" (2018)\n„To Drink from the Night Itself“\nAlbum u potpunosti odiše horor atmosferom koja vam konstantno šalje zastrašujuće žmarce kroz telo, a iako ne sadrži neki vanvremenski hit koji bi na svojim melodijama i rifovima nosio novu generaciju melodičnog death metala ovo je i dalje ploča vredna preslušavanja.\nUz maksimalnu dozu neverice da je prošlo već četiri godine od povratničkog albuma legendarnog benda AT THE GATES, posle nestvarno duge pauze, pristupam preslušavanju novog ostvarenja „To Drink from the Night Itself“ sa izrazom lica nalik Munkovom „Vrisku“ uz vilicu oklembešenu do stola jer – „Čekaj, zar nisam bukvalno juče pisao recenziju za ‘At War With Reality‘ i pričao sa Tomasom Lindbergom o ovom albumu?“\nU stvarnost me, uz preslušavanje novog albuma, vraća i činjenica da sam u toj prethodnoj recenziji pogodio čist zicer da će se povesti debate epskih razmera oko tog albuma. Neki prepoznati recenzenti u svetu muzike nisu želeli ni da urade recenziju albuma zbog toliko drastične promene u muzici benda, koja je pritom posle skoro 20 godina diskografske pauze ostala verna izvornom ATG zvuku koliko god je to moguće posle tolike pauze.\nPri prvom susretu sa novim albumom može se zaključiti da je on dosledan nastavak prethodnog izdanja, a iako je „At War With Reality“ zvučao poprilično mračno i mistično, „To Drink from the Night Itself“ donekle ipak zalazi u još mračniju atmosferu. Ovo primećujete odmah, jer vas jeza hvata već u uvodnom instrumentalu „Der Widerstand“ i naslovnoj pesmi, dok njene hladne ruke neće popustiti stisak sve do kraja albuma, a budite sigurni u to da ćete strah u kostima osetiti i dugo posle preslušavanja ovih pesama. Album u potpunosti odiše horor atmosferom koja vam konstantno šalje sitne i zastrašujuće žmarce kroz telo, kao da je svaka pesma dodatno provučena kroz blatnjave i muljevite podzemne tunele kroz koje je upravo prošlo gnusno crvoliko čudovište kakvo na primer samo Dan Simmons može da osmisli.\nIntervju: AT THE GATES – Kako se legende bore sa stvarnošću?\nRecenzija: AT THE GATES – „At War With Reality“ (2014)\nEnergija kompletnog albuma je zastrašujuća i furiozna, međutim kao što je to bio slučaj i sa prošlim albumom, i ovde su ostali dosledni svom prepoznatljivom ATG zvuku koji im je i doneo kultni status, bez makar i malo istraživanja, eksperimentisanja, otkrivanja nekih novih mogućnosti. Da se razumemo, ne bi ovo bio neki monumentalan album da su sad ATG iskoristili ovu mračnu atmosferu svojih pesama i uplovili u black metal ili sludge vode, nego bi prosto fanovima bilo osvežavajuće da vide kako napredujete i rastete kao bend kroz neke sitne detalje kojima ste učinili svoj album još snažnijim. I ovako je album dobar i postojan, ali dok ga slušate pomislite da ste zaista sve to već toliko puta čuli i da samo malo mračnija atmosfera ipak nije dovoljna da učini ovaj album maestralnim.\nTekstovi su i dalje jedan od glavnih aduta i Lindberg se ponovo upustio u razmatranje jednog od osnovnih životnih i filozofskih pitanja – o životu i smrti (u njegovom slučaju pretežno smrti) i tome kako je prisustvo smrti konstantno i svakodnevno nam visi nad glavama. Doduše, sada se mnogo njegovih metafora može protumačiti i kao osvrt na dobro nam znane društvene podele koje nam kroz umove, reči i dela ljudi punih mržnje razdiru društva na najsitnije deliće.\nKao pesme koje se ističu možemo navesti „Seas of Starvation“, „The Colours of the Beast“, „A Labyrinth of Tombs“, mada na ovom albumu nema nekog vanvremenskog hita koji bi na svojim melodijama i rifovima nosio novu generaciju melodičnog death metala.\nSvakako se upustite u preslušavanje „To Drink from the Night Itself“ i uživajte u svakom tonu ovog kultnog benda, pa iako možda neće doživeti status kao neki od njihovih starih albuma ovo je i dalje ploča vredna preslušavanja.\nAT THE GATES u Tvornici kulture 12. decembra | HARDWIRED MAGAZINE kaže:\n14. 06. 2019. u 3:16 PM\n[…] jednako uspešna faza karijere obeležena sa dva studijska albuma, “At War With Reality” i “To Drink From The Night Itself”. Mnogi metal bendovi koji su na scenu došli nakon At The Gates navode ih kao ključne uticaj, […]


Vučić: Ne boje se oni korone nego izbora - Radio televizija Pančevo\nVučić: Ne boje se oni korone nego izbora\n9. juna 2020. 0305\nPredsednik Srpske napredne stranke Aleksandar Vučić poručuje da se njegovi politički protivnici, koji se protive izborima zbog navodno epidemioloških razloga, zapravo boje izbora.\nVučić ističe da plan, program i rezultati najbolje govore o strankama, a ne napadi i perepucavanja. Izborna utakmica odvija se fer i apsolutno demokratski, a mediji su više nego otvoreni, tako da svi imaju pravo i priliku da iznesu svoj program, poručuje lider naprednjaka.\nPrvi čovek naprednjaka kaže da će ako zdravlje ljudi bude ugroženo i ako se pojavi više simptomatskih slučajeva korona virusa, ostati na strani zaštite zdravlja građana i lekarske struke, i dodaje da se iza zabrinutosti dela opozicije za epidemiološke uslove krije strah od izbornog debakla.\nIzjavu Boška Obradovića da ne priznaje izbore i da neće priznavati odluke budućeg parlamenta predsednik SNS-a komentariše rečima da legitimet izborima daje narod, a ne politički subjekti, i podseća da je takve izjave slušao i 2017. godine posle predsedničkih izbora.\nVučić kaže da tokom kampanje neće odgovarati svojim političkim protivnicima na napade na njega i politiku koju vodi.\nUkoliko epidemiološki uslovi to dozvole, krajem nedelje SNS će organizovati predizborni skup na kojem će se, kaže Vučić, govoriti o programu i planovima. On najavljue da će, takođe u zavisnosti od epidemiološke situacije u zemlji, 18. maja u Nišu biti održana završna konvencija SNS-a.\nZavetnici – Vlast 2012. mnogo obećala ali bez učinka\nPOKS Šabac: Prihvatimo volju birača\nJasmina Petkovic 25. juna 2020. 1. jula 2020.\nKatarina Popović 6. juna 2020.


Ideja je najvažnija – soulfood\nInternet je otkrio jednu neočekivanu istinu, a to je da zapravo nemamo toliko „sadržaja” koliko smo verovali da imamo i da živimo u civilizaciji klišea.\nFilosof Jovan Čekić predaje na Fakultetu za medije i komunikcije predmet provokativnog naziva – „Ekranska kultura”. Pored toga, on je i cenjeni savremeni umetnik – dobitnik nagrade na Memorijalu Nadežda Petrović i glavne nagrade 41. Oktobarskog salona. Bavi se povremeno i dizajnom – u 90-im je bio direktor i glavni urednik časopisa New Moment, a sada uređuje Art ediciju u izdavačkoj kući „Geopoetika”. Bio je umetnički direktor i selektor BELEF-a i Bijenala mladih u Vršcu. Povod za naš razgovor bila je Čekićeva filozofska teza da se kao globalno društvo nalazimo na prelasku iz kulture pisma u kulturu ekrana, ali smo dotakli i pitanja umetnosti, ekologije, roditeljstva…\nTvrdite da smo usred civilizacijskog reza, u kojem kultura pisma, stara nekoliko hiljada godina, biva smenjena kulturom ekrana i potpuno drugačijim shvatanjem vremena. Kako se ta promena manifestuje konkretno u našem svakodnevnom životu?\nU našem svakodnevnom životu te promene se manifestuju na više načina. Po Viriliovom mišljenju jedan od ključnih kulturnih pomaka je komunikacija u realnom vremenu. To što mi danas možemo da komuniciramo u realnom vremenu predstavlja potpuno novi fenomen koji smo počeli da podrazumevamo. Setite se samo dvadesetak godina unazad. Kada odete na put, pišete razglednicu, pa primaoci čekaju više dana dok ona stigne. Ili odete u poštu da se javite kući, zapravo sa fiksnim telefonom vi zovete mesto, odakle može da se javi bilo koji stanar. Sada, kada komuniciramo u realnom vremenu, komuniciramo sa individuom, singularnošću, u bilo kom vremenu i na bilo kom mestu. Drugo, s tim novim tehnologijama u naš svakodnevni život ušla je i interaktivnost. Interaktivnost nije puko odgovaranje na nešto, nego prisutnost u nekom događaju. Tako, ako pogledate razne community-je, vi u stvari vidite virtualne događaje u kojima ljudi participiraju na najrazličitije načine. To sve dovodi do toga da počinjemo na nov način da razumemo prostor-vreme, tačnije da se težište teorijskog interesovanja sa reprezentacije premešta na događaj.\nIako imamo toliko mogućnosti za komunikaciju, sve češće čujemo ljude kako se žale da je nestala prava, „kvalitetna” komunikacija. Koje je vaše mišljenje?\nMožda je za to simptomatična ona scena iz trećeg dela sage o Indiani Jonesu u kojoj su on i otac uhvaćeni i vezani leđima jedan uz drugog u zamku koji je, naravno, u plamenu. Indiana Jones zamera ocu kako nikada nije imao vremena da sa njim „ozbiljno” priča. Otac mu na to odgovara da sada imaju vremena i da može da mu kaže ono što do tada nije mogao. Indiana u tom momentu počinje da zamuckuje i shvati da zapravo nema šta da mu kaže. U sličnu situaciju nas dovode novi mediji. Fantazam kako imamo mnogo toga da kažemo jedni drugima, s udarom realnog, odnosno, sa neprekidnom otvorenošću komunikacionih kanala – nestaje, rasplinjuje se. Probija ono što je Heidegger nazivao brbljanjem: to je onaj zarazni i bezgranični diskurs koji je indiferentan prema bilo kakvom sadržaju.\nDa li zbog toga ljudi često na Facebook-u u status stavljaju prilično banalne izjave, koje zapravo retko koga zanimaju?\nInternet je otkrio jednu neočekivanu istinu, a to je da zapravo nemamo toliko „sadržaja” koliko smo verovali da imamo, da živimo u civilizaciji klišea, bilo da su u pitanju slike ili diskursi kojima nas mediji obasipaju.\nČini li vam se da je značajan deo informacija na Internetu beskoristan?\nTu se suočavamo sa razlikom između informacije i znanja. Mediji nam često „serviraju” ono što se zove informacija. Tako neko može da ima mnogo informacija o nekom fenomenu (npr. pevaču), a da veoma malo zna o tome (npr. o njegovoj muzici). Danas imate veliki broj informisanih ljudi koji zapravo veoma malo znaju: uglavnom su to oni koji vešto koriste neki žargon. Za to postoje barem dva razloga. Prvo, informacija može da „preraste” u znanje tek unutar nekog konteksta. Kada je izvadite iz konteksta ona najčešće postaje iskaz koji je sam po sebi gotovo ispražnjen od smisla. Tek unutar nekog konteksta, u okviru kojeg informacija počinje da se „puni” smislom, možete govoriti o znanju. Naravno, pojam konteksta je veoma složen, ali konstitutivan za svaki smisao.\nZnanje je najskuplje\nDrugi fenomen tiče se samih odnosa moći i znanja kako je to u svojima analizama pokazao Michel Foucault. Mada znanje i moć imaju različitu prirodu oni se uzajamno pretpostavljaju i preuzimaju, tj. jedno drugome su imanentni. Sasvim pojednostavljeno mogli biste reći da u današnje vreme dolazi do novog umrežavanja moći, kao što to pokazuju Antonio Negri i Michael Hardt u svojoj knjizi “Imperija” (Empire). Radi se o globalnom umrežavanju, gde su tačke moći sada izmeštene u nematerijalne mreže, tako da se i znanje izmešta za njima. Ono što ostaje na mestu znanja je tek puka informacija. Može da izgleda pomalo paradoksalno, ali danas je, upravo zbog inflacije informacija, znanje najskuplja roba na planeti.\nDakle, vi ne mislite da nas neizbežno čeka mračna budućnost u kojoj su ljudi robovi tehnologije? Ipak, već danas imamo slučajeve da su ljudi neprestano „vezani” za ekran i da mi, kao civilizacija, sve više gubimo kontakt sa prirodom, koju i sve više uništavamo…\nNe mislim da idemo nepovratno u mračnu budućnost kao što to misle mnogi tehnopesimisti. Možda je problem u linearnom shvatanju pojma napretka, pa tako i čitave dosadašnje kulture. Kako god da smo napredovali, mi smo isključuvali ili zaboravljali ono prethodno. Sama po sebi, tehnologija nije ni dobra ni loša, nije ni neutralna – tehnologija je naš način korišćenja tehnologije. Taj način može biti dobar ili loš, ali isto tako tehnologija može, u nekoj doglednoj budućnosti, izmaći ljudskoj kontroli. Setite se: pojava fotografije smatrala se smrću slikarstva, pojava interneta krajem štampanih medija i tako dalje. Zapravo svaki novi medij pokazuje unutrašnje granice prethodnog.\nNaša linearna logika napretka najčešće pretpostavlja isključenje prethodnog i marginalizaciju onog paralelnog: da nije tako, ne bismo „zaboravili” da smo deo prirode i ne bismo se prema njoj odnosili na način na koji smo to do sada činili. To ne znači da se treba militantno okrenuti onoj ideologiji koja se temelji na nekom fantazmu „prave” ili „prve” prirode. Možda je „tehne” naša sudbina, možda smo mi bića osuđena na tehnologiju, ali to još nismo u stanju da prihvatimo. Kako će stvari stajati u budućnosti zavisi od toga kako budemo čitali simptome koje nam priroda isporučuje i kako se budemo prema njima odnosili. Danas to vidimo u raspravama o klimatskim promenama, zelenim tehnologijama i sl. Žestina ovih rasprava najavljuje radikalnu promenu u režimu rada kapitalističke mašine. Da li je „ekonomska kriza” u koju smo upali zahvaljujući nezasitoj pohlepi japija sa Wall Streeta tek nešto prolazno ili početak promene u radu pankapitalističke mašine – ostaje da vidimo.\nZastupate ideju da iz društva nadziranja prelazimo u društvo kontrole? U čemu je razlika?\nTo je teza francuskog filozofa Gillesa Deleuzea koja, čini mi se, otvara mogućnost kritičkog promišljanja promene u kojoj danas živimo. Moglo bi se reći da u društvu nadziranja imate jednostavnu formulu a to je: nametnuti određenoj grupi ljudi određenu vrstu ponašanja. Foucault je to analizirao u knjizi “Nadzirati i kažnjavati”, pokazujući kako se formirao taj novi mehanizam vlasti i kako je različitim segmentiranjima, svrstavanjima i numerisanjima stvarano društvo nadziranja. Panoptička mašinerija, kako je opisuje Bentham, za Foucaulta postaje dijagram rasporeda sila koji može da bude primenjen na čitavo društvo. Subjekt je neprekidno nadgledan, ili barem veruje da stalno neko može da ga vidi. Nadgledani imaju ograničenu međusobnu komunikaciju, ili je uopšte nemaju: oni su uvek objekt, a nikada subjekt u komunikaciji. Tu imate mehanizam vlasti koji zapravo minimalno koristi silu u klasičnom smislu, već zahvaljujući nadziranju i disciplinovanju, koje je interiorizovano, vlast uspeva da kontroliše masu. Društvena mašina neprekidno produkuje neke granice i kalupe. To smo svi mi prošli: kad dođeš u školu oni ti kažu da nisi više kod kuće, da važe nova pravila. Kad odeš u vojsku, kažu ti kako nisi više u školi i opet moraš da učiš nova pravila. Dakle, uvek imate boksove i kalupe sa posebim pravilima i novim jezičkim igrama.\nU društvu kontrole, koje po sudu Gillesa Deleuzea smenjuje društvo nadziranja, s druge strane, granice između modula se zamagljuju. U knjizi “Informatička bomba” (The Information Bomb) Virilio navodi zgodan primer kada je Klinton izjavio na početku svog drugog mandata da za SAD više nema razlike između spoljne i unutrašnje politike. Granice koje su do juče postojale i bile podrazumevane, sada su blurovane. Tako više nemate ni granicu između privatnog i javnog. Sve što smo imali kao granice, počinje polako da se zamagljuje. Rezultat je da se vama kao subjektu u društvu kontrole čini da vas više niko ne ograničava, da ne živite više u tom društvu nadziranja, ali suštinski ste ograničeni password-om. Gde god hoćete da idete vi morate da imate password koji možete zamisliti u najširem smislu.\nKalupi društvene mašine\nU srcu nadziranja je „pogled” drugog, a u srcu kontrole je kod s password-om. Nemate više module i kalupe, već neprekidne modulacije, permanentne promene i varijacije. Ako u društvu nadziranja sve započinjete ispočetka, u društvu kontrole ništa ne završavate. Može se reći da je subjekt doveden u paradoksalnu situaciju. On svoju privatnost – finansijsku, intelektualnu, političku, seksualnu – menja za sigurnost. Što više bude ustupao svoju privatnost, to će neka instanca, nastala iz umrežavanja moći, više garantovati neki stepen sigurnosti. I to je ta promena sa kojom ulazimo u dvadesetprvi vek.\nGde je mesto umetnosti u 21. veku? Kako će ona izgledati u 21. veku?\nČini mi se da umetnost na početku novog milenijuma nema neko privilegovano mesto kakvo je možda imala u modernoj. Iz toga ne sledi da odmah treba upasti u onaj diskurs o kraju umetnosti. Naprotiv, treba eksperimentisati sa novim strategijama otpora, novim kritičkim alatima, posebno ako se ima u vidu promena u režimu rada pankapitalističke mašine. Umetnici su postali nomadi jer sve više u radu s klasičnim umetničkim institucijama prolaze kao Romi u Evropskoj zajednici što je prvi simptom pojavljivanja tih drugačijih strategija. Čini se da je ideja – problem kojim se umetnik bavi, pitanja koja postavlja – daleko važnija nego medij u kojem realizuje svoje delo. Medij je imanentan problemu kojim se bavi, tako da u nekom momentu to može biti video, u drugom ulje na platnu, u nekom trećem, u bliskoj budućnosti, VR, hologram…\nAko je to postajanje nomadom odlika umetnika u novom milenijumu, onda to znači da se on isto tako kreće u različitim registrima, od političkog do nekog društvenog ili „estetskog”. Te nove sklopove, umetničke radove, intervencije i sl. koji nastaju iz ovakvih kretanja isto tako je potrebno kritički promišljati na nov način, s novim i drugačijim kritičkim alatima. Hoću da kažem da, ukoliko kritika nastavi da koristi hladnoratovski diskurs u multiporalnom svetu, mnogo toga joj već unapred izmiče.\nU kom su odnosu vaša filosofija i bavljenje vizuelnom umetnošću, kako se dopunjuju? Smatrate li sebe pre filosofom ili umetnikom?\nPripadam generaciji umetnika koja je započela u SKC-u sedamdesetih godina da se bavi konceptualnom umetnošću. To je ona linija u umetnosti koja je sledila dišanovski pristup da je potrebno „sliku vratiti umu”, da umetnik mora imati ideju. Iza ovakvog pristupa leži onaj avangardni diktum po kojem je svaki umetnik i vlastiti teoretičar. I filosofija i umetnost imaju neki svoj ritam koji pokušavam da uhvatim, tako da se u različitim intenzitetima nadopunjuju i prepliću. To je neprekidno eksperimentisanje, bez fiksnih modela i gotovih formula, nomadsko kretanje u traganju za smislom.\nBili ste na mestu glavnog urednik časopisa New Moment. Sada uređujete Art ediciju u Geopoetici i odgovorni ste za dizajn knjiga. Kakve ideje želite da plasirate kroz dizajn?\nZa mene je dizajn neka vrsta mosta između umetnosti i tehnologije. Kako se poslednjih godina i umetnost i tehnologija ubrzano menjaju, tako i dizajn dobija drugačiju ulogu. New Moment je bio eksperiment koji je uspeo da objedini veoma mlade ljude i veoma iskusne, gotovo kao dadaistička reakcija onih drugačijih, na haos u kojem se društvo nalazilo sredinom devedesetih. Danas mi se čini da je to bila ideja prvih brojeva New Momenta, barem onih u kojima sam učestvovao. Na drugoj strani, Geopoetika je mala izdavačka kuća koja nastoji da o svakom detalju, koliko je to moguće, vodi računa, od uređivačke politike do izgleda knjiga. Čini mi se da je od trenutka kada smo je osnovali, nas nekoliko prijatelja, ona uspela da se u tome dosta razlikuje od ostalih izdavača.\nŠta mislite o situaciji sa knjigama kod nas, kakva je budućnost izdavaštva?\nS pojavom elektronskih čitača, priča o knjizi i izdavaštvu uopšte, počinje radikalno da se menja. Velike internet prodavnice, poput Amazona, prvi put su prodale više elektronskih knjiga nego štampanih. Za očekivati je da će taj trend biti nastavljen, kao i da će izdavanje knjiga dobiti neke nove forme, od izgleda i distribucije do prodaje. To se posebno odnosi na generaciju koja dolazi i za koju internet više nije „new technology”. To ne znači da će knjiga nestati, već da će se mnogo toga promeniti. Mislim da mi u tom pogledu nismo nikakav izuzetak.\nPromene u društvu ostavljaju traga i u našim privatnim životima. Kako vi, kao roditelj, razmišljate na tu temu, koja je vaša „filosofija” po pitanju vaspitavanje deteta?\nKad dobijete dete shvatite da je taj „mali čovek” od prvog trenutka ravnopravni član jednog odnosa, a ne „obaveza” ili nešto spram čega zauzimate nekakvu metapoziciju, tipa, „sada ću da ti kažem”. Dakle, nemate nikakvu „filosofiju”, već učite jedni od drugih kroz zajednički život. Ne verujem previše u onaj frojdovski trougao sa podelom uloga, mama-tata-dete, već u troje ljudi koji se vole i poštuju u svojim različitim putanjama i interesovanjima u jednom zajedničkom odrastanju. To pretpostavlja mnogo tolerancije i podrške, ispravljanja u hodu, jednom rečju – uvažavanje drugog, uprkos svim „udarima realnog”.\nRazgovarao: Nikola Pešić za magazin Sensa, januar 2011.\nphoto credits Dalibor Danilović\nPrevious Article Previous post: Transurfing\nNext Article Next post: Elizabeth Gilbert: Kako sam prestala previše davati


Region - Novosti dana - 19.09.2019 | Sputnjik Srbija\n22:08 12 Maj 2021\nUdarna vest: Abas: Jerusalim je bio, biće i ostaće palestinski\nHit na internetu: Nepriznati crnogorski mitropolit u prvim redovima na modnoj reviji (video)\nSnimak na kome mitropolit takozvane „crnogorske pravoslavne crkve“ (CPC) Miraš Dedeić sedi u prvom redu i sa pažnjom prati manekenke na jednoj modnoj reviji u Crnoj Gori, postao je hit na društvenim mrežama.\nDeklaracija Stranke demokratske akcije Bakira Izetbegovića poziv je na definitivni raspad Bosne i Hercegovine, iza kojeg stoje bošnjačke stranke, kaže srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik.\nSpor rešen: Može da počne izgradnja „Turskog toka“ kroz Bugarsku\nVrhovni administrativni sud Bugarske nije uvažio žalbu konzorcijuma „Gasni razvoj i širenje u Bugarskoj“, samim tim je „Arkad“ ostao kao jedini izvođač radova izgradnje gasovoda „Turski tok“ kroz teritoriju Bugarske, saopštava televizija „Nova“.\nPatrijarh srpski Irinej boraviće u Budvi 27. i 28. septembra, gde će u manastiru Podlastva u Grblju biti organizovano obeležavanje 800 godina autokefalnosti SPC.\n21:53 Rusija poziva na hitan sastanak bliskoistočnog „kvarteta“\n21:53 Lavrov: Zapad piše pravila iza leđa međunarodne zajednice\n21:52 Rus je dostigao vrhunac „ludila“: „Izbaci me, molim te!“ /video/


Vizija, misija i ciljevi TIC-a - Tehnološko-inovacijski centar Međimurje\nVizija, misija i ciljevi TIC-a\nVizija TICM-a je Postati jezgra razvoja na znanju utemeljenih poduzeća djelovanje kojih će utjecati na povećanje dodane vrijednosti Međimurskog gospodarstva.\n“Naša misija je izgraditi dinamičan sustav integriran u međunarodno okruženje i povezan s regionalnom ekonomijom i visokoškolskim institucijama. Pomažemo inovativnim tehnološkim poduzećima i poduzetnim pojedincima u realizaciji tehnološki naprednih poslovnih ideja. Podršku klijentima pružamo kroz osiguravanje prostora za pokretanje novih poduzeća te pružanje poslovnih i tehnoloških usluga potrebnih za daljnji razvoj poslovanja klijenata. Kvalitetu usluga osiguravaju kompetentni zaposlenici i vanjski suradnici te mreža partnera.”\nAktivnosti su nam usmjerene na:\nporicanje tehnološkog razvitka regije kroz razvoj tehnološke infrastrukture te stvaranje uvjeta za zapošljavanje i napredovanje mladih stručnjaka;\npružanje inkubacijskih i savjetodavnih usluga za na znanju utemeljana poduzeća te poticanje njihovog osnivanja i djelovanja u okviru TICM-a;\njačanje regionalnih i međunarodnih partnertsva s ciljem pružanja kvalitetnih usluga i transfera najboljih praksi.


Danas je 30 Okt 2020, 18:18\nTema posta: Re: Ludi ljudi - lud svet | Poslato: 11 Feb 2013, 14:04\nZatvorenik švercovao telefon u anusu, zvonio mu pred stražarima!\nZatvorenik (58) iz Šri Lanke je pored telefona švcercovao i blutut slušalicu. Ono čemu se nije nadao je da će mu telefon zazvoniti u najnezgodnijem trenutku i na vrlo nezgodnom mestu\nKAKAV BAKSUZ! Zatvorenik u Šri Lanki doživeo je krajnje neprijatnu situaciju, naime telefon koji je pokušao da prošvercuje u anusu, zazvonio je u trenutku dok su ga stražari sprovodili.\nDa stvar bude neprijatnija, ovaj 58-godišnji zatvorenik je pored telefona švcercovao i blutut slušalicu. Ono čemu se nije nadao je da će mu telefon zazvoniti u najnezgodnijem trenutku i na vrlo nezgodnom mestu. Rendgenskim snimkom utvrđeno je gde se telefon tačno nalazi i ubrzo je uklonjen.\nIz ove priče se izvode dve pouke: Pazite se svakog ko pokušava da vam proda korišćen telefon (ne možete znati sigurno gde je telefon bio) i drugi: ukoliko vam padne na pamet da telefon švercujete na ovaj način, obavezno ga isključite.\nTema posta: Re: Ludi ljudi - lud svet | Poslato: 06 Mar 2013, 09:34\nBetmen hapsi po Britaniji\nSvetski mediji preneli su priču o pojavi heroja, a mnogi sui se razočarali kad se ispostavilo da maskirani Vorbi nema supermoći, već je u policijsku stanicu kolima odvezao svog prijatelja Denija Frejna\nLONDON - Prevezao prijatelja.\nBritanski policajci bili su zaprepašćeni kad im je u stanicu u Bredfordu pre nekoliko dana čuveni junak iz stripa Betmen doveo lopova i otišao. Posle nekoliko dana potrage za misterioznim čovekom pod maskom, ispostavilo se da je reč o Britancu Stenu Vorbiju (39), dostavljaču kineske brze hrane.\nSvetski mediji preneli su priču o pojavi heroja, a mnogi sui se razočarali kad se ispostavilo da maskirani Vorbi nema supermoći, već je u policijsku stanicu kolima odvezao svog prijatelja Denija Frejna (27), koji je odlučio da se preda zbog krađe i prevare.Naime, Vorbi je bio u Londonu u kostimu superheroja na utakmici finala Liga kupa, u kojem su se takmičili njegov Bredford i Svonsi.\n- Deni me je usred utakmice pozvao i pitao da li mogu da ga odvedem u policiju. Čim se utakmica završila, odvezao sam se kući i poveo Denija do prve stanice. Mnogo sam pio tog dana, zato nisam ni primetio u čemu sam ušetao u policijsku stanicu. Kad me je policajac čudno pogledao i počeo da se smeje, shvatio sam da sam odeven kao Betmen i rekao da zaslužujem medalju jer sam uhvatio zlikovca - ispričao je Vorbi.\nTema posta: Re: Ludi ljudi - lud svet | Poslato: 06 Mar 2013, 15:34\nMILF: Majka spavala s najboljim drugom svog sina (15)\nVendi Krauel (37) je momku rekla da se "pretvara da ima 18 godina", a ljubav su vodili u njenom bračnom krevetu i u kolima koje je parkirala u ćorsokacima\nFoto: Mesa County Jail\nVendi Krauel (37), majka 15-godišnjeg momka iz američke savezne države Kolorado, optužena je da je zavela i imala seksualnu aferu sa najboljim prijateljem svoga sina.\nAfera je, navodno, trajala tri sedmice, u periodu u kome je gospođa Krauel bila u braku, a optužena je po pet tačaka za seksualni napad i po pet tačaka za seksualni napad na maloletno lice: po jedno za svaki put kada su vodili ljubav.\nKrauelova je dečaku rekla da se “pretvara da ima 18 godina”, a sastanke su imali u njenom bračnom krevetu i u kolima koje je parkirala u ćorsokacima.\nMajka “zlostavljanog” dečaka je posumnjala da nešto nije u redu, zbog čega je zavirila u sinovljev telefon, u kome je pronašla inkriminišuće poruke, uključujući i one u kojima jedno drugom izjavljuju ljubav.\nOdređena joj je kaucija u iznosu od 10.000 dolara. Vendi negira sve optužbe.\n(Telegraf.rs / New York Daily News)\nTema posta: Re: Ludi ljudi - lud svet | Poslato: 11 Mar 2013, 18:14\nSilovao svinju po imenu Majkl Džekson!\nNeimenovanog 35-godišnjaka je sud optužio da je imao seksualini odnos sa životinjom i nedolično ponašanje na javnom mestu u novembru prošle godine\nČovek koji je optužen da je imao seks sa svinjom ljubimcem koja se zove Majkl Džekson, u australijskoj oblasti Severna teritorija, se pojavio pred sudom u Darvinu.\nSvinja Majkl Džekson je morala da bude upucana nakon incidenta u Alianguli na ostrvu Grote Eilandt.\nSudu je rečeno da je mentalno zdravlje optuženog pod znakom pitanja, a odbrana je tražila da optužbe budu odbačene.\nNastavak suđenja je odložen do saslušanja koje će se održati kasnije ovog meseca.\nTema posta: Re: Ludi ljudi - lud svet | Poslato: 21 Mar 2013, 13:27\nNisam glupa, nego pijana!\nTinejdžerku morali vatrogasci da spasavaju nakon što se zaglavila u bebećoj stolici.\nAmber Džekson (19) pila je sa društvom u Hovu, u istočnom Saseksu, kada joj je postavljen izazov da se "uvuče" u stolicu za hranjenje male dece.\nAmber je uspela da uvuče noge i pozira za fotku, ali onda je shvatila da ne može da se izvuče iz stolice. U panici, prijatelji su je oborili na pod da ne bi morala da stoji u nezgodnom položaju, i pozvali Hitnu službu.\nAmber su vatrogasci morali da vade iz stolice, tako što su posebnim sečivima isekli stolicu sa nje. Tinejdžerka nije mogla da hoda oko sat vremena nakon ove "avanture", jer joj je stegnuta stolica prekinula krvotok u nogama.\n"Slika je obišla Internet, i baš me je sramota. Gomila ljudi piše da sam glupača, ali nisam glupa, samo sam bila pijana", rekla je Amber koja je obećala da će sledeći put preskočiti ovakve izazove kada popije.\nTema posta: Re: Ludi ljudi - lud svet | Poslato: 25 Mar 2013, 16:45\nNemica (39) mesecima spavala pored mrtve majke (70)!\nPolicija će istražiti da li je žena, koja je poslata na psihijatrijsko ispitivanje, nepravno prisvajala majčinu penziju, pa je to bio razlog zbog kojeg nije prijavila njenu smrt ili je u pitanju nešto posve drugo\nKad je procenitelj lokalnog suda došao u jedan stan u Minhenu da bi procenio vrednost predmeta vlasnice kojoj bi oni zbog dugova trebalo da budu oduzeti, zatekao je krajnje uvrnut prizor – mrtvu staricu koja je ležala na sofi. Njena ćerka je priznala da nije prijavila majčinu smrt.\nNaime, žena (39) pokazala je procenitelju leš mrtve majke koji je i dalje bio u stanu, a da bi opravdala svoj postupak izjavila je da nije bila u mogućnosti da pokrije troškove sahrane.\nProcenitelj, koji je poslat na procenu predmeta i nekretnine zbog dugova vlasnice stana u minhenskoj četvrti Musač, odmah je slučaj prijavio policiji, koja je morala da obije vrata da bi ušla u stan. Nadležni su zatekli jeziv prizor - ostaci starice (70) ležali su na sofi pored mesta na kojem je spavala njena ćerka.\nPolicija će istražiti da li je žena, koja je poslata na psihijatrijsko ispitivanje, nepravno prisvajala majčinu penziju, pa je to bio razlog zbog kojeg nije prijavila njenu smrt, ili je u pitanju nešto posve drugačije.\nPolicija je saopštila da je incident još tragičniji jer žena, koja je inače živela od socijalne pomoći, nije ni planirala da plati sahranu.\nU Nemačkoj država obezbeđuje sredstva korisnicima socijalne pomoći za sahranu bliskog rođaka ukoliko prijave smrt.\n(Telegraf.rs / Izvor: thelocal.de / Foto-ilustracija)\nTema posta: Re: Ludi ljudi - lud svet | Poslato: 27 Mar 2013, 15:13\nLUDAČA: Istetovirala kako oralno zadovoljava konja (FOTO)\nNažalost, cela ova slika dolazi nam bez objašnjenja i bez konteksta, tako da samo možemo da nagađamo. Uostalom, možda čak i sama tetovaža nije trajna kako se čini\nŠta je ovoj devojci bilo u glavi, kada je na butini istetovirala curu koja konju pruža felacio? Da li je bila pijana, ili možda drogirana, ili je jednostavno samo ekscentrična i želela da bude u centru pažnje celog interneta?\nOvo su samo neke od hipoteza koje su počele da kruže internetom, sa ciljem da objasne zbog čega bi neko trajno na sebe stavio stigmu zoofiličara.\nNažalost, cela ova slika dolazi nam bez objašnjenja i bez konteksta, tako da samo možemo da nagađamo. Uostalom, možda čak i sama tetovaža nije trajna kako se čini.\nDok čekamo nekakvo objašnjenje svega ovoga, slobodni ste da spekulišete o ovome u komentarima ispod teksta.\n(Telegraf.rs / Izvor: Imgur)\nTema posta: Re: Ludi ljudi - lud svet | Poslato: 12 Maj 2013, 14:08\nOGLAS KOJI JE NASMEJAO CEO FEJSBUK: Kako Srbin reklamira radnju i traži ženu (FOTO)\nOglas za novi frizerski salon "IN" doživeo pravu slavu na Fejsbuku. Ako vam treba šišanje, "šminkanje usne", "ćubanje obrve", ili, pak, imate do 27 godina i tražite muža... pravo rešenje je frizerski salon "IN". Lokal je klimatizovan!\nTema posta: Re: Ludi ljudi - lud svet | Poslato: 09 Nov 2013, 21:24\n"Horor" torta za venčanje\nZa mnoge venčanje je sinonim za ruže, anđelčiće i gugutke, ali ne iz jedan mladi par Teksašana koji je gostima na svojoj svadbi poslužio pravu "horor" tortu\nOSTIN - Za mnoge venčanje je sinonim za ruže, anđelčiće i gugutke, ali ne iz jedan mladi par Teksašana koji je gostima na svojoj svadbi poslužio pravu "horor" tortu.\nKako prenosi televizija ABC, više nego morbidnu tortu je osmislila i realizovala sama mlada, 28-godišnja Natali Sajdserf, koja je po struci poslastičarka.\nKada je trebalo da izabere kolač za svoje venčanje, Natali je odlučila da napravi nešto originalno, a kako ona i njen suprug Dejv vole filmove strave, kreirala je tortu koja više izaziva gađenje nego divljenje.\nNaime, torta ima oblik dve odrubljene glave, njene i Dejvove, koje leže u lokvi krvi.\n"Obožavamo horor filmove. Dok smo gledali jedan takav film, predložila sam Dejvu da napravim tortu sa našim odsečenim glavama. On je odmah pristao", kazala je neobična mlada u izjavi za kanal ABC.\n"Nismo upozorili svatove tako da su bili u šoku kada su videli tortu. Ali im se posle jako dopala", dodala je ona.\nZa pripremanje svadbene torte, Natali je napravila patišpanj koji je prekrila kremom od vanile i čokolade.\nTema posta: Re: Ludi ljudi - lud svet | Poslato: 30 Jan 2017, 19:19\nToliko joj je smrdelo međunožje da su putnici padali u nesvest. Čak je i avion prinudno sleteo!\n"Pomislio sam da je nešto ušlo u tu ženu i da je unutra umrlo"\nOtac i ćerka dobili dvoje dece, sud ih drugi put osudio za incest: Vezu su počeli pre šest godina\n– Pomislio sam da je nešto ušlo u tu ženu i da je unutra umrlo. Mirisala je na mešavinu dijareje i soka od skanka – rekao je Džamal, jedan od putnika kome je pozlilo.


Najuspješnije izdanje Sarajevo Film Festivala, prema ocjenama mnogih, je iza nas. U osam dana publika je imala priliku da u okviru 18 programa pogleda 235 filmova iz 54 zemlje.\nVIDEO: Pogledajte najbolje momente 23. Sarajevo Film Festivala\nFoto: alzira_lejla/Instagram Korisnica profila na Instagramu alzira_lejla autorica je pobjedničke fotografije ovogodišnje nagradne igre "Naj fotka" koju su pripremili Sarajevo Film Festival i ...\nAvvantura Film Festival, jedan od najeminentnijih hrvatskih filmskih festivala, koji se održava od 25. do 29. kolovoza po prvi put na otoku Visu, na čelu s pokretačem i direktorom festivala Sergejom ...\nJučerašnji, osmi dan Sarajevo Film Festivala, donio je projekcije pobjedničkih filmova iz svih kategorija, kao i projekcije filmova koji su nagrađeni specijalnim priznanjima. Ekipa 23.\nFilm "Vozač" i vatromet zatvorili 23. Sarajevo Film Festival\nNakon e projekcije filma Vozač, američkog reditelja Edgara Wrighta, u sklopu Open Air programa, upriličen je vatromet čime je zatvoren je 23. Sarajevo Film Festival.\n6yka - 18.08.2017\nNabolji igrani film i dobitnik "Srca Sarajeva" ovogodišnjeg 23. Sarajevo Film Festivala (SFF) je "Strana majka" mlade gruzijske redteljice Ane Urushadze koja je naglasila a ovo nije očekivala te je ...\nFoto: Klix.ba Osmi dan Sarajevo Film Festivala donosi projekcije pobjedničkih filmova iz svih kategorija, kao i projekcije filmova koji su nagrađeni specijalnim priznanjima.\nBosanskohercegovačkom filmu 'Čistoća’ dodijeljena je nagrada „Srce Sarajeva“ za najbolji studentski film 23. Sarajevo Film Festivala (SFF) na svečanoj ceremoniji održanoj sinoć u Sarajevu.\nNagrađen ''Dom'' Zdenka Jurilja – Još jedna nagrada SFF-a...\nPosebna nagrada u kategoriji dokumentarnog filma Sarajevo Film Festivala dodijeljena je dokumetarcu ''Dom'' redatelja i scenarista Zdenka Jurilja. Film, kojem je ovo bila svjetska premijera, nastao ...\nEkipa SFF-a organizirala druženje na festivalskom trgu\nEkipa Sarajevo Film Festivala organizirala je danas druženje na festivalskom trgu ispred Narodnog pozorišta za novinare i goste ove filmske smotre, te učesnike takmičarskog programa.\nPurivatra podvlači da je 23. SFF donio više filmova nego ikada, iako je trajao dan manje, ponudio nekoliko novih lokacija, uključujući Pozorište mladih, Kriterion, Otvoreno kino Novi grad i kino ...\nDirektor Sarajevo Film Festivala (SFF) Mirsad Purivatra ocijenio je da je ovogodišnje festivalsko izdanje, po procjenama posjetilaca, većine medija i filmskih profesionalaca do sada bilo najveće i ...\nPurivatra: Ovogodišnji SFF najveći i najuspješniji ikada\nMiro Purivatra (Foto: Feđa Krvavac/Klix.ba) Posljednji dan Sarajevo Film Festivala obilježile su projekcije pobjedničkih filmova iz svih kategorija. Odlična festivalska atmosfera još uvijek je ...\nSarajevo Film Festival je došao kraju, velike filmske zvijezde napuštaju Sarajevo, a grad se od sutra vraća u ustaljenu rutinu. Tokom osam noći Sarajevo Film Festivala crvenim tepihom prošetale su ...\nAlen Drljević: Sretan sam, ali je dug put do Oskara\nFilm "Muškarci ne plaču" je bh. kandidat za nominaciju za Oskara, nagradu Američke filmske akademije! Ovu vijest reditelj filma Alen Drljević dočekao je sjajno raspoložen zbog odličnih reakcija na ...\nFestivalska publika iz svih dijelova BiH, regije i svijeta, tokom dana je uživala u projekcijama pobjedničkih filmova iz svih kategorija 23. Sarajevo Film Festivala.\nNakon projekcije filma "Vozač" pod otvorenim nebom u Ljetnom kinu Reiffeisen te obraćanja direktora Sarajevo Film Festivala Mire Purivatre, u glavnom gradu BiH je upriličen veličanstveni vatromet ...\nNabolji igrani film i dobitnik "Srca Sarajeva" ovogodišnjeg 23. Sarajevo Film Festivala je "Strana majka" mlade gruzijske redteljice Ane Urushadze koja je naglasila a ovo nije očekivala te je ...\nJoš jedna nagrada SFF-a dolazi u Široki Brijeg\nGlumci i reditelj filma "Muškarci ne plaču" (Foto: Nedim Grabovica/Klix.ba) Udruženje filmskih radnika Bosne i Hercegovine je, uz podršku Općine Stari Grad Sarajevo i Fondacije za kinematografiju, ...\nFilm "Muškarci ne plaču" je bh. kandidat za Oscara\nRadio Sarajevo - 17.08.2017\nFilm "Muškarci ne plaču" režisera Alena Drljevića je bosanskohercegovački kandidat za nagradu ...\nFilm "Muškarci ne plaču" je bosanskohercegovački kandidat za nagradu Oscar\nUdruženje filmskih radnika Bosne i Hercegovine, uz podršku Općine Stari Grad Sarajevo i Fondacije za kinematografiju, organiziralo je izbor ovogodišnjeg bh.\nBosanskohercegovački film "Muškarci ne plaču" je kandidat za nagradu Oscar\nTomislav Topić, direktor Mediteran Film Festivala dobitnik je nagrade ''Ivica Matić'' koju je u sklopu 23. Sarajevo Film Festivala dodijelilo Udruženje filmskih radnika.\n24 Sata - 17.08.2017\nUdruženje filmskih radnika Bosne i Hercegovine, uz podršku Općine Stari Grad Sarajevo i Fondacije za kinematografiju, izabralo je film "Muškarci ne plaču" Alena Drljevića za ovogodišnjeg bh.\nAl Jazeera Balkans je koproducent filma 'Kada dođu svinje' Biljane Tutorov, predstavljenom u Takmičarskom programu SFF-a. Podijeli Rediteljica iz Srbije Biljana Tutorov dobitnica je nagrade The ...\nFoto: Arhiv/Klix.ba Nagrada Sarajevo Film Festivala "Srce Sarajeva" večeras će biti dodijeljena najboljim rediteljima i rediteljkama, glumcima i glumicama te za najbolji igrani, dokumentarni, ...\nUdruženje filmskih djelatnika Bosne i Hercegovine, uz podršku Općine Stari Grad Sarajevo i Fondacije za kinematografiju organiziralo je izbor ovogodišnjeg bh.\nCrvenim tepihom na Festivalskom trgu uoči dodjele nagrada "Srce Sarajeva" u svim takmičarskim kategorijama, koja će biti upriličena u Narodnom pozorištu Sarajevo, večeras su prošetale ekipe svih ...\nSvečana ceremonija dodjele nagrada: Crvenim tepihom prošetao Danis Tanović i druge mnogobrojne zvijezde\nU Narodnom pozorištu večeras će biti održana svečana ceremonija dodjele nagrada 23. Sarajevo Film Festivala. Nagrada "Srce Sarajeva" večeras će biti dodijeljena najboljim redateljima i glumcima, kao ...\nJa film doživljavam kao igru, kaže legendarni reditelj Slobodan Šijan, koji snima novi film, 'Budi Bog s nama', o intelektualcu Bošku Tokinu. Šijan: 'Voleo sam da čačkam tamo gde postojeće kulturno ...\nDodijeljene nagrade: Srce Sarajeva dobio gruzijski film "Strašna majka"\nU Narodnom pozorištu u Sarajevu večeras je održana svečana ceremonija dodjele nagrada 23. Sarajevo Film Festivala koju je predvodila Amra ...\nNajboljim rediteljima i rediteljkama, glumcima i glumicama te dugometražnim igranim, dokumentarnim, studentskim i kratkim filmovima, koji su prikazani u okviru 23.\nZavršen 23. Sarajevo Film Festival: Dodijeljene nagrade za najbolje filmove, redatelje i glumce\nSvečanom dodjelom nagrada u Narodnom pozorištu u Sarajevu zatvoreno je 23. izdanje Sarajevo Film Festivala. Publici je prikazano 235 filmova, od kojih je 43 doživjelo svjetsku premijeru, a 23 filma ...\nGruzijski film proglašen je najboljim filmskim ostvarenjem na 23. SFF-u, a najbolji reditelj je Emanuel Parvu iz Rumunije Pavković o završetku takmičarskog dijela SFF-a Podijeli Gruzijski film ...\n''Strašna majka'' najbolji film SFF-a (FOTO)\nGruzijsko-estonski film ''Strašna majka'' proglašen je za najbolji film Sarajevo film festivala. Film čiji je originalan naslov "Sashishi deda" režirala je Ana Urushadze, a producent je Lasha ...\nSedme večeri Sarajevo Film Festivala u Narodnom pozorištu Sarajevo održana je svečana ceremonija dodjela nagrada. Dobitnici nisu mogli sakriti svoje iznenađenje i oduševljenje što je njihov rad dobio ...\nNajbolji igrani film i dobitnik "Srca Sarajeva" ovogodišnjeg 23. Sarajevo Film Festivala (SFF) je "Strana majka" mlade gruzijske redteljice Ane Urushadze koja je naglasila a ovo nije očekivala te je ...\nGruzijski film 'Strašna majka' najbolji film 23. Sarajevo Film...\nDodjelom nagrada najboljim ostvarenjima i autorima večeras je na svečanosti u Narodnom pozorištu završen glavni dio programa ovogodišnjeg 23. Sarajevo Film Festivala, koji je u proteklih sedam ...\nFoto: Klix.ba Nakon dodjele nagrada za najbolje filmove, reditelje i glumce 23. Sarajevo Film Festivala, publika je večeras u Ljetnom kinu Raiffeisen uživala u flmu "Velika bolest", američkog ...\nDodjelom nagrada Sarajevo Film Festival ulazi u završnicu\nTVSA - 17.08.2017\nDodjelom nagrada najboljim ostvarenjima i autorima, na svečanosti u Narodnom pozorištu bit će završen glavni dio programa ovogodišnjeg 23. Sarajevo Film Festivala.\nFilm 'Muškarci ne plaču' bosanskohercegovački kandidat za nagradu Oscar\nNa svečanoj dodjeli nagrada u Narodnom pozorištu nagradu Srce Sarajeva za najbolji igrani film u okviru 23. Sarajevo Film Festivala dobio je film "Strašna majka" gruzijske rediteljice Ani Urushadze.\nNezavisne - 17.08.2017\nSARAJEVO - Nabolji igrani film i dobitnik "Srca Sarajeva" ovogodišnjeg 23. Sarajevo Film Festivala (SFF) je "Strana majka" mlade gruzijske rediteljice Ane Urushadze koja je naglasila a ovo nije ...\nFOTO Dodijeljene nagrade 23. SFF-a: Srce Sarajeva filmu “Strašna majka”\nBportal - 17.08.2017\nSFF - U Otvorenom kinu prikazan film Michela Franca 'Avriline kćerke'\nU okviru programa Otvoreno kino 23. SFF-a u utorak navečer je prikazan film slavnog meksičkog reditelja, scenariste i producenta Michela Franca, "Avriline kćerke", koji je dobio nagradu kritike u ...\n24 Sata - 16.08.2017\nU okviru programa Otvoreno kino 23. SFF-a u utorak navečer je prikazan film slavnog meksičkog režisera, scenariste i producenta Michela Franca, "Avriline kćerke", koji je dobio nagradu kritike u ...\nDodjelom nagrada najboljim ostvarenjima i autorima sutra će na svečanosti u Narodnom pozorištu biti završen glavni dio programa ovogodišnjeg 23. Sarajevo Film Festivala, koji je u proteklih sedam ...\n"Kafa sa..." Michelom Francom: Volim provokativne filmove\nMichel Franco (Foto: Harun Muminović/Klix.ba) Okupljenima na Festivalskoj terasi danas se u sklopu programa "Kafa sa..." obratio meksički reditelj Michel Franco čiji je film "Avrilina kćerka" (Las ...\nPredsjednik žirija za Takmičarski program - igrani film 23. Sarajevo Film Festivala (SFF) meksički reditelj, scenarista i producent Michel Franco bio je danas gost u okviru festivalskog programa ...\nPrvi bh. animirani dugometražni film "Ptice kao mi", koji je prikazan danas u Narodnom pozorištu u okviru Takmičarskog programa van konkurencije 23. Sarajevo Film Festivala, oduševio je stotine ...\nPrvi bh. animirani dugometražni film "Ptice kao mi" prikazan na SFF-u\nRadio Sarajevo - 16.08.2017\nU okviru 23. izdanja Sarajevo Film Festivala danas je na press-projekciji u Narodnom pozorištu u Sarajevu prikazan prvi bh. animirani dugometražni film "Ptice kao mi" (Birds Like Us), u režiji Faruka ...\n"Ptice kao mi" rađen pod rediteljskim osvrtom Faruka Šabanovića prvi je bh. dugometražni animirani film koji je premijerno prikazan danas na press projekciji u Narodnom pozorištu, u okviru programa ...\nCrvenim tepihom prošetao je i Dino Merlin. Najpoznatiji bosanskohercegovački pjevač se na crvenom tepihu prije regionalne premijere filma "Sofijin sin" pojavio i društvu svojih prijatelja.\nDžon Kliz prošetao crvenim tepihom SFF-a (FOTO)\nLegendarni britanski komičar i zvijezda Monti Pajtona, Džon Kliz, prošetao je večeras crvenim tepihom 23. Sarajevo Film Festivala. Publika ispred Narodnog pozorišta Sarajevo je Kliza dočekala ...\nNakon što su večeras na Festivalskom trgu ispred Narodnog pozorišta Sarajevo zasjali legendarni britanski komičar John Cleese te brojne zvijezde iz BiH, regije i svijeta, crvenim tepihom prošetali su ...\nPosljednja večer Takmičarskog programa 23. Sarajevo Film Festivala je rezervirana za gala projekcija dugometražnog animiranog filma ''Ptice kao mi.'' Film je djelo bosanskohercegovačkog redateljskog ...\nSFF: U Otvorenom kinu prikazan film Michela Franca 'Avriline kćerke'\nTVSA - 16.08.2017\nPredsjednik žirija za Natjecateljski program - igrani film 23. Sarajevo Film Festivala (SFF) meksički redatelj, scenarista i producent Michel Franco bio je danas gost u okviru festivalskog programa ...\nBportal - 16.08.2017\nU okviru 23. izdanja Sarajevo Film Festivala danas je na press-projekciji u Narodnom pozorištu u Sarajevu prikazan prvi bh. animirani dugometražni film “Ptice kao mi” (Birds Like Us), u režiji Faruka ...\nVišestruko nagrađivani banjalučki autor Branko Lazić za MONDO priča o svojim filmskim počecima, prednostima dokumentarnih nad igranim filmovima, komentariše trenutno stanje filmske umjetnosti u RS...\nKusturica snima film u Kini\nProslavljeni režiser Emir Kusturica rekao je da će u naredne dvije godine raditi u Kini, gdje će snimati svoj novi film o ljubavi dvoje mladih, ali da se ne seli iz Srbije.\nSarajevo Film Festival dolazi do vas!\nFilm koji otvara festival biće strimovan uživo na Internetu u organizaciji Atlantic Grupe! Dvadeset i treću godinu za redom, leto u Sarajevu se vezuje za dobar film i festivalsku atmosferu.\nUbio ga 1992, sprijateljili se 2006.\nU okviru programa BH film sinoć je na Sarajevo film festivalu održana premijera dokumentarnog filma "Neprijatelji" u režiji Seada Kreševljakovića i Emira Kapetanovića.\nOkupljene građane i posjetioce glavnog grada BiH na Festivalskom trgu ispred Narodnog pozorišta pozdravila je ekipa filma "Pravci" bugarskog reditelja Stephana Komandareva koja je večeras prošetala ...\nEkipa filma "Strašna majka" nakon projekcije u Narodnom pozorištu (Foto: Feđa Krvavac/Klix.ba) U okviru Takmičarskog programa 23. Sarajevo Film Festivala danas je prikazan i gruzijski film "Strašna ...\nProjekcije u prirodi: Program 23. Sarajevo Film Festivala u Centru Safet Zajko\nFoto: Davorin Sekulić/Klix.ba U Centru za edukaciju sport i rekreaciju "Safet Zajko", potpisan je sporazum o saradnji na realizaciji projekta 23. Sarajevo Film Festivala na području općine Novi Grad ...\nPočeo 23. Sarajevo Film Festival: Brojne zvanice prošetale crvenim tepihom ispred Narodnog pozorišta\nBiH je večeras centar regiona: Sarajevo Film Festival na jednom mjestu okupio domaće i svjetske filmske zvijezde\nSvečano je otvoren 23. Sarajevo Film Festival (SFF). Crvenim tepihom prošetale su se mnoge poznate ličnosti. Ispred Narodnog pozorišta okupio se i veliki broj građana koji su s nestrpljenjem čekali ...\nAmerički reditelj Joshua Oppenheimer, doputovao je u Sarajevo, gdje će kao gost 23. Sarajevo Film Festivala, u okviru programa Posvećeno, predstaviti ostvarenja koja su ga svrstala među najznačajnije ...\nAmerički reditelj Joshua Oppenheimer je, kao gost u glavni grad Bosne i Hercegovine, doputovao prvog dana 23. Sarajevo Film Festivala. U okviru programa Posvećeno predstavio je ostvarenja koja su ga ...\nSarajevo Film festival ulazi u drugu polovinu. Petog dana najboljeg festivala u regionu, američki reditelj Oliver Stone održat će Masterclass u kinu Meeting Point nakon projekcije filma "Snowden".\nPublika će moći pogledati filmove 'Bijeli put', 'Dom' i '23 grama', koje je radila ekipa okupljena oko produkcije Kadar te film 'Oteto djetinjstvo' redatelja i scenarista Pavla Crnjca.\nŽiri Takmičarskog programa 23. Sarajevo Film Festivala čine velikani filmske umjetnosi Michael Franco, Mark Adams, Melisa Sözen, Fatma Al Remaihi, kao i svjetski poznati glumac Goran Bogdan.\nCrvenim tepihom prošetala filmska ekipa iz Rumunije\nRadio Sarajevo - 15.08.2017\nU okviru 23. po redu Sarajevo Film Festivala u utorak u 20 sati je u sklopu Takmičarskog programa prikazana svjetska premijera rumunskog filma "Meda ili ne tako sjajna strana stvari", reditelja ...\nU okviru Open Air programa 23. Sarajevo Film Festivala večeras je u Ljetnom kinu Raiffeisen upriličena projekcija filma "Avrilina kćerka" meksičkog reditelja Michela Franca koji je ove godine također ...\nNakon ekipe filma "Meda ili ne tako sjajna strana stvari" koji se takmiči za "Srce Sarajeva" u okviru 23. Sarajevo Film Festivala, i ekipa gruzijskog filma "Strašna majka" debitantice Ane Urushandze ...\nRegionalna premijera gruzijskog filma ''Strašna majka''\nU okviru Takmičarskog programa 23. Sarajevo Film Festivala večeras je u 22.30 počela regionalna premijera gruzijskog filma "Strašna majka" debitantice Ane Urushandze.\nFilm je moćno sredstvo za prenošenje poruka ljudima\nTVSA - 15.08.2017\nFilm je moćno sredstvo za prenošenje snažnih poruka ljudima te zajedno s programom ovogodišnjeg Sarajevo Film Festivala (SFF) predstavlja dobar prostor da se artikuliraju bitne vrijednosti koje ...\nBljesak - 15.08.2017\nVIDEO / SFF: Film je moćno sredstvo za prenošenje poruka ljudima\n6yka - 14.08.2017\nVlada Švicarske je, već tradicionalno, devetu godinu zaredom, u saradnji sa SFF-om, domaćin Dana ljudskih prava, u okviru kojeg će danas u Sarajevu biti prikazan film "Božanski poredak" švicarske ...\nOsamnaest filmova u glavnom programu. Filmovi nagrađeni u Cannesu, Veneciji i Karlovyim Varyima. Zemlja partner Island, najmanji europski filmski div.\nGlavni trg Motovuna po prvi puta postaje srce glazbenog dijela festivalskog programa. Brkati rokeri iz Leta 3 otvaraju festival 25. srpnja, a posljednje minute ovogodišnjeg Motovun Film Festivala ...\nPrvi put u Motovunu bit će prikazan film s posebno skladanom glazbom za tu priliku i izvedbom uživo koju predvode Mr. Lee i Ivane Sky s bendom, a u stvaranju zvučne slike oslonit će se na pomoć ...\nRiječki rockeri LET 3, u javnosti prepoznati kao glazbeni genijalci jedinstvenog scenskog izričaja koji bez dlake na jeziku progovaraju o društveno-političkim temama, otvaraju u utorak 25.\nJubilarni Motovun Film Festival počinje u utorak, 25. i traje do subote, 29. srpnja. Slavljeničko izdanje festivala u programu ima devetnaest filmova koji donose priče iz gruzijskih vrleti, ...\nKratkom svečanošću otvaranja te filmom "Počasni građanin" Mariana Cohna i Gastona Duprata u utorak navečer je na motovunskom trgu počeo 20. jubilarni Motovun Film Festival (MFF) koji donosi 18 ...\nOvogodišnji Sarajevo Film Festival (SFF) koji će se održati od 11. do 18. kolovoza publici će ponuditi 235 filmskih naslova, a među njima će se naći deseci onih kojima će sarajevske projekcije ujedno ...\nNajbolji film ovogodišnjeg Motovun film festivala je film "Western" koji je osvojio glavnu nagradu festivala "Propeler Motovuna", ali i nagradu FIPRESCI - najstarijeg i najuglednijeg udruženja ...\nFilm "Neželjena baština" Irene Škorić nagrađen u Veroni\nDugometražni dokumentarni film ''Neželjena baština'' redateljice i scenaristice Irene Škorić dobio je Nagradu za najbolju fotografiju na 23. San Gio' Verona video festivalu - međunarodnom filmskom ...\nOvogodišnji 11. po redu Vukovar film festival održati će od 21. do 26. kolovoza 2017. godine na sedam lokacija. Na obalama Dunava, spremne su projekcije filmova s najboljih svjetskih festivala, ...\nSvečanom ceremonijom u Narodnom pozorištu Sarajevo otvoren je 23. Sarajevo Film Festival, najznačajnija i najveća filmska smotra Jugoistočne Europe. VEZANE VIJESTI Sarajevo večeras postaje kulturni ...\nViše od 1.000 filmova stiglo na 10. Four River Film Festival\nNa 22. filmsku reviju mladeži i 10. Four River Film Festival, koji će se od 12. do 16. rujna održati u Karlovcu, pristiglo je rekordnih 1013 filmova, priopćio je u ponedjeljak Hrvatski filmski savez, ...


Kolašinac: Jedva čekam da istrčim na teren, nedostajala mi je bosanska hrana\nNaslovnica Bosna i Hercegovina Kolašinac: Jedva čekam da istrčim na teren, nedostajala mi je bosanska hrana\nU Ligi nacija Sead Kolašinac nije odigrao ni jednu utakmicu. Posljednja je bila prijateljska, protiv Senegala, prije godinu dana, a odbrambeni igrač reprezentacije BiH sa nestrpljenjem je čekao početak kvalifikacija, te za zvaničnu stranicu NSBiH govori o utiscima sa ovog okupljanja.\nNSBiH:Na pripreme si stigao sa bolom u ramenu. Da li ti to stvara problem prilikom treninga?\nNSBiH:Otvaramo kvalifikacije sa dvije utakmice na domaćem terenu. Kako bi ocijenio naše protivnike, Armeniju i Grčku?\nNSBiH:Kako je biti igrač Arsenala?


Dosljednost u Rutini | WebPublicaPress\nHome » BALKANS » Dosljednost u Rutini\nDosljednost u Rutini\nPosted by erolavdo BALKANS Sunday, June 23rd, 2019\nPiše: Erol Avdović – Za razliku od često ambivalentnih poruka iz Brisela kada su zemlje zapadnog Balkana u pitanju, posebno kad je riječ o proširenju Evropske unije, zvanični Washington ostaje dosljedan, kako okruženje od Bosne i Hercegovine do Sjeverne Makedonije – nema alternative oko članstva u EU. A tu su i otvorena vrata NATO-a, za one zemlje koje to žele i za to ispunjavaju uvjete.\nTek okončana posjeta pomočnika američkog državnog sekretara Metju Palmera (Matthew) regionu, posebno susreti koje je realizirao s ambasadorom u BiH Erikom Nelsonom (Eric) – od Sarajeva do Banja Luke dokazuje tu konzistentnost: Washington ne odustaje od odavno utvrdjene sigurnosne arhitekture u jugoistočnoj Evropi, u kojoj je Bosna i Hercegovina u samom epicentru američkog vitalnog nacionalnog interesa.\nMnogo je razloga za to, uključujući i širu američku strategiju na Bliskom istoku, te zaoštrene odnose s Moskvom zbog Ukrajine, Sirije, ali i Turske, kao i ništa manje – zbog aktualnih rivalskih odnosa s Kinom u sferi medjunarodne trgovine.\nJednostavno, za Sjedinjene Države je neprihvatljivo da Balkan – od Bosne do Makedonije, preko Crne Gore, Albanije i Kosova – uz “malu” pomoć Rusije bude remetilački faktor u naporima da se ovdje održi demokratski medjunarodni poredak u kojem je vladavina prava na prvom mjestu.\nU tom balkanskom mikrokosmosu nema mjesta politikama koje promiću autokratske oblike vladavine, uz korupciju i upotrebu nacionalizma i govora mržnje, kao u slučaju BiH – dugi niz godina. Svi oni, a trenutno je na čelu te skupine Milorad Dodik, uz neke stare trabante – ostaju dejtonski kočničari ne samo demokratskog napretka Bosne i Hercegovine, već i prijetnja američkim interesima u ovom dijelu svijata.\nBez obzira ko je na čelu Bijele kuće, i unatoč tome što će njen glavni stanar još dvije, pa čak možda i dodatne četiri godine, ako pobjedi na izborima 2020. biti aktuelni američki predsjednik Donald Tramp (Trump) – teško je povjerovati da će se američka politika (usprkos nekim crnim slutnjama) na Balkanu mijenjati u dogledno vrijeme.\nDoslijednost Washingtona sastoji se i u tome, da nema ukidanja sankcija fakturisanih Dodiku i Nikoli Špiriću, sve dok oni ne okrenu ploču. To je jasna poruka sa širom regionalnom rezonancom: Prestanite opstruirati Dejtonski mirovni sporazum , ne dovodeći u pitanje na bilo koji način i, iz bilo kojih političkih razloga – opstanak Bosne i Hercegovine, jer u protivnom sankcije ostaju u nedogled.\nTo je svakako i poruka srbijanskom predsjedniku Aleksandru Vučiću, da dozivanje predsjednika Trampa u Beograd – sigurno neće promjeniti američki stav prema BiH, Kosovu ili Crnoj Gori.\nOtuda je (imajući u vidu sve pobrojano) – onomadno produženje povišenog stepena upozorenja oko zapadnog Balkana, koje je na snazi još 2001.godine, i koje potpisuje svaki američki predsjednik iz dobro znanih razloga – samo tehničko pitanje.\nShort URL: http://webpublicapress.net/?p=31073


Nova vrsta izazova zapadnim demokratijama?\nDRUŠTVENI POKRETI DIO FRANCUSKE DNK\nHaos na ulicama je rezultat nagomilanih frustracija i decenijskog nedostatka reformi te neuspjeha da se Francuska pripremi za budućnost\n09.12.2018. 07:15h Ažurirano: 09.12.2018. 07:15h\nKampanja na Fejsbuku protiv povećanja poreza na gorivo je za nekoliko nedjelja prerasla u pokret dovoljno snažan da primora Emanuela Makronana najveći zaokret otkad je postao predsjednik Francuske.\nIako su društveni pokreti dio francuske DNK, protesti sa kojima se danas suočava Makron su drugačiji. Više su decentralizovani, teže ih je definisati i nasilniji su od prethodnih. Počeli su kao spontana pobuna, organizovani preko Fejsbuka i Jutjuba, i zatekli su i posmatrače i političke lidere.\nPokret okuplja ljude iz različitih starosnih grupa, društvenih klasa, zanimanja i stavova - i svi su pogođeni porastom troškova života u Francuskoj.\nPortal „Politiko“ navodi da su „žuti prsluci“ sljedeći stadijum šireg populističkog izazova zapadnim demokratijama, okupljajući raznorodnu koaliciju običnog naroda, nemaju lidera i pozivaju na ekonomsku i socijalnu zaštitu. Dodaje da zbog nasilja koje prati proteste, mnogi strahuju za stabilnost demokratskih institucija.\nPokret je i dalje amorfna grupa koju je teško definisati, sa programom koji se brzo mijenja. Imenovao je osam portparola, od kojih se neki ne slažu međusobno, a jedan je odmah smijenjen. Članovi se uveliko protive organima koji donose odluke.\nJedna od začetnica pokreta, 51-godišnja harmoničarka iz Bretanje Žaklin Muro, koja se takođe bavi hipnoterapijom i pravi snimke za Jutjub, dobila je prijetnje smrću nakon što je predložila da pokret pregovara sa vladom.\nOtkad je Makron u srijedu popustio povodom glavnog zahtjeva pokreta i odustao od namjere da u januaru poveća porez na gorivo, „žuti prsluci“ traže nove ustupke, uključujući niže poreze, veću minimalnu zaradu, niže troškove za gas i struju, bolje uslove penzionisanja i čak Makronovu ostavku.\n„Izdao nas je. Izabran je jer je obećavao da će neće biti ni ljevice ni desnice i da će ponovo povezati političku moć sa narodom“, rekao je Rojtersu Kristof Kalenšon, zanatlija iz Provanse, koji je postao jedno od prepoznatljivijih lica pokreta.\n„Uradio je suprotno. Mi smo samo ogledalo onoga što je predlagao, što nam je prodao. Potrebno nam je novo predstavničko tijelo“, rekao je Kalenšon, koji je kritikovan zato što je na društvene mreže postavio sadržaj koji su neki protumačili kao antimuslimanski.\nRojters piše da u doba populističkih akcija protiv globalizacije u zapadnom svijetu, „žuti prsluci“ dijele mnoge karakteristike drugih populističkih snaga, poput pokreta Okjupaj u SAD i Pet zvjezdica u Italiji, koji je sada na vlasti.\nAnketa koju je institut Elabe objavio u srijedu pokazala je da je na predsjedničkim izborima u maju 2017, većina iz pokreta glasala za kandidate ultraljevice ili ultradesnice, mada mnogi nisu glasali.\nUglavnom su završili srednju školu ili imaju niže obrazovanje i žive skromno, često u ruralnim i prigradskim naseljima tako da im je potreban automobil da bi došli do posla ili prodavnice, što ih izlaže sve većim troškovima. U pitanju su zajednice koje se osjećaju izgubljeno i zapostavljeno, dok su šanse za bolji život u Parizu.\nMeđu volonterima koji postavljaju barikade, dijele hranu i postavljaju fotografije na internet, postoji velika solidarnost. Ankete pokazuju da i dalje imaju podršku oko 70 odsto stanovništva.\nNeki vladini zvaničnici sumnjaju da se tako raznolik pokret može ujediniti kao politička snaga.\nMakron je došao na vlast obećanjem da neće biti „ni ljevica ni desnica“ i da će uvesti novi stil u politici. Knjiga njegove kampanje se zvala „Revolucija“.\nRojters navodi da je ironično što „žuti prsluci“, iako nemaju ni isto obrazovanje ni radno iskustvo kao Makron (bio je ministar ekonomije), koriste neke od taktika koje je on koristio na društvenim mrežama i neke poruke protiv establišmenta.\n„Politiko“ podsjeća da se Makron tokom izborne kampanje pozicionirao kao izraz nezadovoljstva naroda političkim establišmentom i iskoristio je želju za promjenom.\nNjegova stranka je obećala da će okupiti koaliciju liberalnih reformista da konačno raskinu sa 40 godina političke inercije koja je dovela do toga da država škripi pod rasprostranjenom nezaposlenošču i stagnirajućim platama.\nOtkad je došao na vlast, međutim, ne djeluje ništa drugačije od ostalih političara iz elite i optužuju ga da ignoriše brige običnih birača. „Politiko“ navodi da su „žuti prsluci“ na neki način odgovor na Makronovo restrukturiranje francuske političke klase, protest protiv njegovog liberalnog centra.\nNevolje Francuske nisu došle sa Makronovim izborom. Haos na ulicama protekle dvije nedjelje je rezultat nagomilanih frustracija i decenijskog nedostatka reformi te neuspjeha da se Francuska pripremi za budućnost, ističe „Politiko“.\nDodaje da Makron mora da se suoči sa neprihvatljivim nasiljem koje prijeti zemlji i pred njim je ogroman izazov. Međutim, on je izabran i zahvaljujući obećanju da neće posustati u naporima da sprovede strukturne reforme koje su njegovi prethodnici dugo odlagali. I sada ne može priuštiti da ne ispuni to obećanje, piše „Politiko“.\n„Makron mora ponovo da se poveže sa energijom i željom za promjenom, što je bila srž njegove kampanje, i ponudi pozitivnu viziju milionima francuskih birača koji saosjećaju sa ‘žutim prslucima’“.\nRojters piše da najveća prijetnja Makronu dolazi od pobune koja, iako nije povezana sa nekom političkom strankom, ima elemente koji simpatišu ultradesnicu i ultraljevicu i žele radikalne promjene - onu vrstu nove politike koju zagovaraju američki predsjednik Donald Tramp i njegov bivši strateg Stiv Benon.\n„Već se vidi da su ‘žuti prsluci’ jako privlačni, ali to je zato što su apolitični i mogu istinski reći da nemaju nikakve veze sa političkim strankama,“ smatra Čarls Ličfild, analitičar Evroazija grupe.\n„Da bi postali politička snaga, moraju prihvatiti ideju liderstva i pomiriti se sa činjenicom da će njihovi izabrani lideri morati da balansiraju između različitih kontradiktornih zahtjeva“.\nPedesetih godina prošlog vijeka, prodavac Pjer Pužad je podstakao proteste protiv poreza i elite koji su na kraju donijeli 52 mjesta u francuskom parlamentu na izborima 1956.\nIako je „pužadizam“ na kraju izblijedio kada se ratni heroj Šarl de Gol vratio na vlast, ostavio je trajno nasljeđe. Najmlađi među njegovim poslanicima je bio Žan Mari le Pen, osnivač ultradesničarskog Nacionalnog fronta.\nObičan narod preživljava, više ne vjeruje političarima\nFrancuzi su se pobunili zbog opadanja kupovne moći i kvaliteta života - u suštini se radi o ljudskom dostojanstvu.\n„Dosta nam je obećanja političara. Francuzi im više ne vjeruju“, rekao je za BBC član „žutih prsluka“ Fredi Buvje, vozač kamiona iz Bovea na sjeveru Francuske.\nKlod Rigolet je kazao da mu je primanje smanjeno skoro za petinu od 2000, i prestao je da posjećuje restorane i ide na ljetnji odmor.\n„Sve poskupljuje“, kaže ovaj penzioner iz Remsa. „Porezi idu gore, stanarina, troškovi grijanja, automobili“.\nNataša Perša se slaže sa njim. Spremačica iz Remsa kaže da je porez na gorivo bila kap koja je prelila čašu.\n„Vlada teško pogađa običan narod. Već sredinom mjeseca moramo da koristimo poklon vaučere za našu djecu da bismo kupili hranu. Ne može više ovako. Mi ne živimo, nego preživljavamo. To je skandal“.\nFrancuzi plaćaju puno poreza i taksi, plata nije dovoljna da prežive mjesec, dok velike kompanije, tj. pojedinci, imaju veliko bogatstvo.\nDelfin Notle (45) iz Onflora u Normandiji radi kao njegovateljica starijih i zarađuje 1.200 eura mjesečno.\nKada plati račune, ostane joj 50 eura nedjeljno. Želi bolji život za svoju djecu, koja i sama vide teškoće.\n„Emanuel Makron nije želio da nas sluša? Dokazujemo mu da nismo lutke koje guta lavina poreza, nego građani“.\nIako je nasilje odnijelo nekoliko žrtava, francuski narod i dalje većinski podržava proteste, mada sa rezervom.\nNekoliko sati prije nego što je vlada objavila da odustaje od povećanja poreza, anketa koju je sproveo list „Figaro“ je pokazala da 78 odsto građana vjeruje da se „žuti prsluci“ bore za opšti interes Francuske.\nSkoro polovina ispitanih, 47 odsto je, međutim, vjeruje da su nasilni, a 59 odsto je priznalo da je zabrinuto zbog pokreta.\n„Sve demonstracije postanu malo nasilne“, kaže Buvje. „Ali, oni koji prave nered su rezultat načina na koji su ljudi marginalizovani. Oni danas žive od beneficija i šverca, krađe. I to je način na koji izražavaju ljutnju na sistem“.\nI dok su malobrojni glasovi na Fejsbuku doveli u pitanje nastavak protesta pošto se odustalo od povećanja poreza, velika većina podržava dalju akciju.\nŽuti prsluciFrancuska protest\n02.08. 19:27 h\t335\t6656\n02.08. 19:17 h\t4850


kamp : Južne vesti\nPrijave za novi ciklus škole IT Bootcamp, koji organizuje Fondacija Ana i Vlade Divac, u toku su i traju do utorka 15. juna. Za besplatni kurs mogu se prijaviti svi koji su zainteresovani da naprave prve korake u IT svetu, a jedini uslov je da nemaju pređašnjeg iskustva u toj oblasti.\nOtvoren kamp u Brzom Brodu, oaza u prirodi za umetnike i decu\n15:58, 29. 5. 2021.\nSvi koji vole umetnost i boravak u prirodi, a poštuju pravila i jednog i drugog, dobrodošli su u kamp u Brzom Brodu koji je danas otvoren, kaže jedna od inicijatorki Jelena Rudić. Ovo "parče prirode" objašnjava kao mesto gde će svi građani moći da dolaze kako bi odmorili, ali i da iskažu svoju kreativnost.\nOtvara se Kreativni kamp u Brzom Brodu\n08:04, 28. 5. 2021.\nOaza za kreativce, mesto gde je slobodan duh jedina propusnica, a poštovanje prirode prioritet – tako iz „Fabrike umetnika“ opisuju (re)Kreativni kamp koji će otvoriti u subotu, 29. maja od 12 sati u Brzom Brodu, kod visećeg mosta na Nišavi.\nPrvi Dečiji naučni kamp "Krojimo mape" u četvrtak u Leskovcu\n15:31, 7. 10. 2020.\nKartografija, mape, tekstilni materijali i šivenje neke su od aktivnosti koji će iskusiti 20 dečaka i devojčica uzrasta šestog i sedmog razreda osnovnih škola iz Leskovca, na prvom Dečijem naučnom kampu “Krojimo mape”. Kamp će se održati u četvrtak, 8. oktobra u 12:30 sati u prostorijama Centra za stručno usavršavanje u obrazovanju Leskovac.\n14:46, 5. 12. 2019.\nMotivisanim ljudima koji se nisu školovali za rad u IT industriji, kako kažu organizatori, pruža se mogućnost da tokom 10 nedelja pohađanja intenzivne nastave u IT Bootcamp-u ovladaju osnovnim znanjima iz odabranih IT oblasti. U toku je prijava kandidata za treći ciklus škole u Nišu.\nUtočište za ljubitelje prirode nadomak Sokobanje [video]\n09:00, 10. 10. 2018.\nSkriven na obroncima planine Rtanj, u selu Sesalac, nalazi se eko-kamp “Glas prirode“ čiji je idejni tvorac Pančevac Marjan Arsenov. U nadi da će u kampu okupiti istomišljenike koji prihvataju načelo saglasja sa prirodom, nekonzumiranje alkohola i mesa, Marjan nudi besplatan smeštaj svima onima koji bi da se odmore od gradske svakodnevice.\nMaturant iz Vranja jedini učesnik "Edu Viki kampa" sa juga Srbije\n11:40, 9. 8. 2018.\nMaturant Gimnazije "Bora Stanković” iz Vranja Đorđe Dimitrijević učesnik je kampa namenjenog učenicima završne godine srednjih škola i studentima koji će se obučavati za obogaćivanje "Vikipedije" i drugih "Viki" projekata. On je u kampu jedini srednjoškolac i jedini predstavnik juga Srbije.\nOsim u parku “Čair” i niškoj Tvrđavi, kako je predložilo Gradsko veće Niša, kampovi i šatori bi ubuduće mogli da se postavljaju i u Parku Svetog Save, a ova odluka se pre svega odnosi na postavljanje ovih konstrukcija kada se održava neka javna manifestacija.