Vesti – 29.06.2017.\nPosted on 28/06/2017 by admin\tunder Vesti\nObeležavanje Dana Univerziteta u Novom Sadu\nObeležavanje Dana Univerziteta u Novom Sadu započelo je 27. juna u rektoratu svečanom dodelom zahvalnica institucijama i kompanijama koje su podržale rad Fonda za stipendiranje darovitih studenata, mladih naučnih radnika i umetnika u prehodnoj godini. Zahvalnice su dobili i drugi prijatelji koji su podržali rad i aktivnosti Univerziteta, kao i oni čija je finansijska podrška bila dragocena. Ništa ne možete bez prijatelja, a Univerzitet u Novom Sadu ih ima mnogo. Zahvaljujući tome, rezime prethodne godine je izuzetno dobar. “Univerzitet u Novom Sadu je proteklih godinu dana postigao vrhunske rezultate u različitim sferama, između ostalog našao se na tri velike svetske rang liste, spada u red najboljih Univerziteta u svetu”, kaže rektor Dušan Nikolić. Uređen je i kampus, a to su samo neki od značajnijih koraka koji su obeležili prethodnu godinu. Danas, zahvalnice su dobile institucije i kompanije koje su donirale sredstva za stipendije, kao što su Pokrajinski serketarijat za visoko obrazovanje i naučno-istraživačku delatnost, Grad Novi Sad, DDOR i kompanija NIS. Naša kuća nagrađena je za medijsko sponozorstvo Međunarodnog festivala nauke i obrazovanja 2017. Zahvalnice su dobili i institucije, komapnije i pojedinci koji su podržali rad ili učestvovali u aktivnostima Univerziteta. “Živimo u jednom vremenu koje je poprilično opterećeno individualizmom, ljudi uglavnom gledaju svoje interese i retko kad nalaze vreme za interese društvene zajednice, i retko kad su spremni da učine nešto za druge. Mislim da je jako važno da počnemo da se menjamo i kao akademska zajednica i kao društvo u celini”, kaže Nikolić.\nAkademski dani UNS-a\nAkademski dani Univerziteta u Novom Sadu počeli su u utorak 27. juna uručenjem sertifikata učesnicima Međunarodnog festivala nauke i obrazovanja, održanog u maju u kampusu Univerziteta i svečanom dodelom zahvalnica Univerziteta institucijama i kompanijama koje su podržale aktivnosti ove visokoškolske institucije u toku tekuće školske godine. Obeležavanje dana kada je 1960. godine odlukom Skupštine Republike Srbije osnovan Univerzitet u Novom Sadu prilika je da se rezimiraju rezultati i zahvali onima koji su nam pomogli da do njih stignemo-rekao je rektor UNS-a profesor dr Dušan Nikolić. Kako je dalje rekao, u poslednjih godinu dana novosadski Univerzitet se našao među 1.000 najboljih na tri značajne svetske rang liste, na kojima se rangira 26.000 od čak 40.000 univerziteta u svetu. Impresivne rezultate, koji su nas i do ovih lista doveli, prikazali smo nedavno na festivalu nauke i obrazovanja, a na današnjoj svečanosti zahvalićemo se organizacijama i pojedincima koji su nam pomogli, kazao je prof. dr Nikolić. Po rečima prorektora UNS-a profesora dr Saše Orlovića, na ovom putu drugoj po veličini visokoškolskoj instituciji u našoj zemlji sa 52.000 studenata i 5.000 zaposlenih puno su pomogli mnogi, od studenata koji su dobrovoljno pomagali u uređivanju kampusa, preko donatora koji su pomagali mladim umetnicima da odu na svetska takmičenja, donirali sredstva za otvaranje informativnog centra, pa do onih koji su obezbeđivali stipendije za darovite.\nUNS: Zahvalnice za pomoć na putu uspeha\nZahvalnice su uručene institucijama i kompanijama koje su podržale rad Fonda za stipendiranje i podsticanje napredovanja darovitih studenata i mladih naučnih radnika i umetnika, održavanje Međunarodnog festivala nauke i obrazovanja, ali i mnoge druge aktivnosti Univerziteta u Novom Sadu Među onima koji su primili zahvalnice bila je i predstavnica Naftne industrije Srbije Snežana Lakićević. Dugi niz godina NIS je partner UNS-a i planiramo da sarađujemo još dugo, rekla je Snežana Lakićević. Svake godine obezbeđujemo u univerzitetskom fondu za darovite pet stipendija, u saradnji sa Tehničkim fakultetom “Mihajlo Pupin” u Zrenjaninu kreirali smo nov studijski program naftnog inženjerstva i za najbolje studente iz prve generacije već smo obezbedili i radna mesta. Sarađujemo i sa Tehnološkim fakultetom i na oba ova fakulteta smo opremili odgovarajuće laboratorije, podsetila je Lakićević.\nAkademski dani UNS-a završemi su juče Centralnom proslavom Dana Univerziteta, na kojoj će profesorka Univerziteta Kolumbija u Njujorku dr Gordana Vunjak Novaković, biti promovisana u počasnog doktora nauka UNS-a, a zvanje profesor emeritus Univerziteta u Novom Sadu biće dodeljeno dr Aleksandru Prokiću, redovnom profesoru Građevinskog fakulteta u Subotici.\n“Novosadsko BIG dečje leto” na više od 30 lokacija\nTradicionalna manifestacija posvećena deci, “Novosadsko BIG dečje leto”, u održava se sedmi put, a u okviru nje organizovano je više od 270 programa za decu različitog uzrasta, na više od 30 lokacija. “Novosadsko BIG dečje leto” je već godinama tokom raspusta jedno od omiljenih dečjih odredišta, na brojnim naučnim, kreativno-edukativnim, umetničkim radionicama i drugim interesantnim programima oni se druže, stiču nova znanja, uživaju u predstavama i performansima tokom celog leta. Kroz radionicu “Put oko sveta”, mališani kroz fizičko kretanje, vežbe pažnje i stimulacije intelekta, vizualizacije i vežbe dodira u mašti, svaki dan putuju u različite delove sveta.\nDeca danas svašta uče, ali često ne nauče ništa o sebi. Cilj ovakvih radionica je upravo to, da upoznaju sebe. Da znaju šta je ono što osećaju, zbog čega to osećaju i kako sa tim osećanjima da izađu na kraj. Na radionice je svako dete dobrodošlo bez obzira na to da li je veliko ili malo, da li je tiho ili glasno, nestašno ili mirno, kreativno ili tek otkriva kreativnost. Individualnost svakog deteta je dragocena, a najlakše se razvija kroz igru, učenje i smeh, čega na “Dečjem letu” ima najviše.\nKup Matematičke gimnazije u Beogradu počeo je 27. juna i trajaće do 1. jula, a najbolji učenici iz 13 zemalja takmičiće se iz informatike, matematike, fizike. Na takmičenju učestvuje 160 učenika, 30 ekipa, starosti do 16 godina, a iz Srbije prijavljeno je šest ekipa, i to tri iz Matematičke gimnazije i po jedna iz Valjeva, Kragujevca i Pančeva. Svečanom otvaranju takmičenja prisustvovao je i ministar prosvete Mladen Šarčević koji je ukazao da Kup Matematičke gimnazije postaje tradicija koja šalje lepu sliku o Srbiji. “Imidž Matematičke gimnazije je na visokom nivou u celom regionu, a takmičenje je prilika da osim rada na zadacima mladi ljudi steknu nova prijateljstva”, rekao je ministar i poželeo uspeh takmičarima. Takmičenje se već petu godinu za redom organizuje za učenike do 16 godina, a osim Srbije u Beograd su stigle i ekipe iz Hrvatske, Republike Srpske, Rusije, Nemačke, Velike Britanije, Italije, Mađarske, Slovenije, Rumunije, Bugarske, Makedonije, Crne Gore.\nSvrha takmičenja je podsticaj razvoja matematike, fizike, informatike, saradnja talentovanih učenika Srbije sa talentovanim učenicima drugih zemalja, kao i predstavljanje Srbije na najlepši način budućim uspešnim naučnicima i poslovnim ljudima. Za učesnike takmičenja organizovani su i kulturni događaji – obilazak Muzeja “Nikola Tesla”, razgledanje Beograda turističkim autobusom i brodom, izleti do Viminacijuma. Pokrovitelji takmičenja su Ministarstvo prosvete i Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija, a generalni sponzor takmičenja je Pireus banka.(→Press Clipping)\nDika novosadska: Jelena Ognjanović\nUmetnost bi trebalo da bude dostupna svima – moto je kojim se vodi mlada istoričarka umetnosti Jelena Ognjanović. Iz tog razloga nekoliko godina unazad realizuje projekte kojima umetnost približava deci i mladima, kao i osobama sa invaliditetom. Zbog svoje delatnosti i posvećenosti ona je naša ovonedeljna dika novosadska. Više od 25.000 dece i mladih prošli su edukativne programe preko kojih se razvija svest o umetnosti i kulturnom nasleđu. Muzejska edukatorka Jelena Ognjanović, na taj način, kao i svakodnevnim aktivnostima, deci približava umetnost na kreativan, zanimljiv i prijemčiv način. „Nama je vrlo važno da deca odrastaju uz umetnost, da na neki način razvijaju svoju kreativnost, da razvijaju svoj estetski ukus, a to se naravno odslikava kasnije u budućnosti ne samo kroz našu buduću publiku koju će oni predstavljati, već i generalno kroz razvoj i uticaj društva na stvaranje što bolje i kvalitetnije umetnosti”, kaže Jelena Ognjanović.\nI tu se njeno polje delatnosti ne završava. Naredna ideja je pokretanje projekta gde bi se muzejske zbirke putem novih tehnologija predstavile slepim i slabovidim osobama. „Umetnost je pre svega vizuelna, ali ono što je nama važno jeste da možemo da prenesemo ono što vizuelnha umetnost nudi, a to je doživljaj, da pokušamo da taj doživljaj prenesemo putem drugih čula i to je nešto što je naš budući cilj kroz ove programe za slepe i slabovide”, dodaje. Ciljeva je još mnogo. Jelena planira da kroz saradnju sa evropskim muzejima donosi kod nas nove ideje i projekte kako bi se negovali umetnost i kulturno nasleđe, što je i na kratkoročnom i na dugoročnom planu od velikog značaja za društvo. https://www.youtube.com/watch?v=0qxrXDiAeSY\nStudenti osmišljavali KC na Novom naselju\nU okviru dvosemestralnog predmeta Arhitektonsko projektovanje, studenti Departmana za arhitekturu i urbanizam sa Fakulteta tehničkih nauka u Novom Sadu, dobili su zadatak da osmisle kreativne ideje za izgled jedne od kulturnih stanica na Novom naselju. Za realizaciju projekta imali su nekoliko meseci, a kako kažu, dodatno ih je motivisala činjenica da su, uz smernice aktivista iz Udruženja “Novo kulturno naselje”, radili na konkretnom projektu, koji bi možda mogao zaživeti u budućnosti. Uz jasne smernice, lakše je doći do željenog rezultata, bar kada je u pitanju projektovanje. To su u praksi potvrdili i studenti treće godine arhitekture i urbanizma, kojima je ove godine dat specifičan zadatak: da osmisle izgled objekta na Novom naselju, koji bi bio jedan od ogranaka Kulturnog centra. “Nekako nas je mnogo više motivisalo kada znamo da imamo lokaciju, tačno sve znamo gde će se 2021. dešavati nešto u Novom Sadu kao što svi znamo i to nam je bila velika motivacija da ovom projektu pristupimo baš ozbiljno i da ga nekako razradimo baš detaljno”, kaže studentkinja Nataša Postolović. “Imamo mnoštvo prostora koji su multifunkcionalni, koji se mogu koristiti u različite svrhe, što je našim investitorima, Novom kulturnom naselju potrebno. Mi smo u naš savremeni kulturni centar uveli programe koji nisu svakidašnji za ove naše prostore, to su artisting residence, kreativni hab, biblioteka, mediateka, sala takođe”, kaže njena koleginica Sofija Rudan.\nIza naizgled jednostavnih maketa stoji trogodišnje predznanje stečeno na studijama, mnogo vremena i truda. Ono što je najdragocenije je to što su budući arhitekti stekli uvid kako funkcioniše jedna kulturna celina u realnom vremenu, kažu na fakultetu. “Čak i najbolji diplomski i kasnije master radovi, oni radovi koji se fokusiraju na rešavanje konkretnog problema u gradu. Tako da onog momenta kada su studenti prepoznali da mi imamo konkretne ljude, koji su u ovim kulturnim sferama zaista zainteresovani za ovakvu vrstu programa, oni su na neki način shvatili svoj posao u smislu studentskog posla. Projektovanje jednog ovakvog programa shvatili su jako ozbiljno”, kaže docent dr Miljana Zeković sa Departmana za arhitekturu i urbanizam FTN-a. “Zajedno sa studentima i građanima Novog naselja maštamo o tom kulturnom centru jako dugo i zaista nam je drago da vidimo kod studenata da su zaista uložili svoju energiju i kreativnost u te radove. Posle na izložbi kad smo pričali s njima su nam se zahvalili zato što ih je naša priča inspirisala”, kaže Ognjen Tomašević iz Udruženja „Novo kulturno naselje”. Saradnja “Novog kulturnog naselja” i Departmana za arhitekturu i urbanizam traje od 2014, a za kraj leta planirana je i velika izložba studentskih radova. https://www.youtube.com/watch?v=JbJeCZQUMeg\nPetnica: Četrdeset letnjih naučnih seminara\nPetnica je danas najveći i najrazvijeniji centar u kojem se profesionalno radi s mladima paralelno s redovnim pohađanjem škole, u Evropi. Takođe, godinama ovde dolaze direktori i nastavnici elitnih škola iz Rusije, Izraela, Slovenije, Nemačke, Kine, Danske, Italije da nauče poneki novi „trik” ili se upoznaju s tehnikama rada koje su ovde pažljivo razvijane – rekao je Majić. Petnicu čini i 50.000 nekadašnjih polaznika koji su prošli kroz neki od skoro 4.000 programa organizovanih za ovih 35 godina, nekoliko hiljada predavača i mentora koji su svojim znanjem i iskustvom pomogli da mnogi petničari stasaju u sjajne stručnjake i oko 1000 institucija, fakulteta, instituta, kompanija i škola sa kojima su programi uspešno relizovani ili iz kojih su dolazili naši polaznici.\nOvog leta će u Petnici biti organizovano 40 letnjih naučnih seminara za srednjoškolce, kao i programi za studente i postdiplomce iz oblasti kosmologije, mašinskog učenja, mikroskopije, molekularne biologije, hemije i filozofije nauke. Svih ovih godina u Petnici se organizuju obrazovni programi za motivisane i zainteresovane učenike i studente u oblasti astronomije, fizike, elektronike, računarstva, matematike, biologije, ekologije, hemije, geologije, medicine, lingvistike, istorije, psihologije, antropologije, sociologije, arheologije i dizajna.\nZemunska gimnazija: Čak 16 vukovaca ove školske godine!\nZemunska gimnazija ove godine može da se pohvali sa čak 16 vukovaca. Osim što su odlični đaci, neki od njih su i vrhunski sportisti i muzičari. Da ocena nije samo instrument pomoću kojeg se upisuje željeni fakultet, dokazuju njihovi uspesi i pohvale sa mnogobrojnih takmičenja na svim nivoima. Aleksandar Mandić, dobitnik Vukove diplome, priprema se za Elektrotehnički fakultet, a alternativa su mu Fakultet organizacionih nauka i Prirodno-matematički fakultet. Osim Vukove diplome, dobitnik je i specijalnih diploma za istoriju i fiziku. Tokom školovanja ostvario je i drugo mesto na republičkom takmičenju iz istorije, prvo mesto na opštinskom takmičenju iz fizike, prvo mesto na takmičenju iz veronauke, pohvalu za izuzetno postignuće i rad u okviru sociologije i izuzetnu sociološku imaginaciju. On je vlasnik i pohvale za učešće na filozofskoj olimpijadi, kao i pohvale za volonterski rad na mnogim sportskim tekmičenjima poput Evropskog prvenstva u atletici…\nSkoro svi ovi mladi ljudi se pored nastavnih aktivnosti bave i sportom, a neki uporedo završavaju muzičku školu. – Ne mogu reći da je bilo lako tokom školovanja, ali svakako nije bilo mnogo teško. Uz malo truda, vremena i organizaciju sve stignem, uporedo sam završila i muzičku školu i išla na folklor – kaže Ana Zlatković, dobitnica specijalne diplome iz istorije, koja je na gradskom takmičenju iz tog predmeta osvojila drugo mesto, a svira i klavir i ima želju da osnuje svoj hor. Mišljenje da odlazak u inostranstvo nudi bolje uslove za život i usavršavanje, ipak dele i neki od ovih mladih genijalaca. Luka Juranović, budući programer, smatra da je u inostranstvu veća mogućnost za napredovanje. Ovi mladi, vredni i odgovorni ljudi uveliko se pripremaju za polaganje prijemnog ispita na fakultetima. Ono u čemu su svi složni je da se uz dobru organizaciju vremena može postići sve, te da nije obavezno odreći se nečega da bi bili dobri učenici.\nZemunski vukovci su: Ana Zlatković, Strahinja Mićunović, Dajana Arnaut, Emilija Jovanović, Luka Juranović, Petar Milatović, Valentina Bujić, Nikola Janković, Aleksandar Mandić, Teodora Popović, Jovana Tabandželić, Mina Bogetić, Darko Veličko, Katarina Dimitrijević, Sanja Samardžija i Marija Čeliković.\nLetnja škola engleskog jezika u Vršcu\nUdruženje za decu i mlade sa invaliditetom Izazov i Osnovna škola Paja Jovanović iz Vršca pokrenuli su Letnju školu engleskog jezika, a organizaciji se priključilo i Udruženje Skripta. U pitanju je petodnevni intenzivni kurs jezika, sa domaćim i stranim predavačima. Sa decom će u Letnjoj školi engleskog jezika raditi Ken Fiču i Amber Fjuler iz Engleske, i Ž’stine Fiorini iz Francuske. Kenu ovo nije prvi put u Vršcu, jer je već učestvovao u nekoliko kampova Udruženja Izazov, pa je rado prihvatio poziv za novo druženje. “Mislim da će biti koristi za sve – jer, koliko smo čuli, ova deca žele da bolje nauče engleski jezik, a mi smo dobili šansu da ih upoznamo i sa našom kulturom. Siguran sam da će biti veoma zanimljivo nama koji dolazimo iz drugih zemalja, ali verujem da će biti interesantno i deci”, objašnjava Ken Fiču iz Engleske. “Došla sam ovde da bismo se zabavljali i i igrali neke igrice, i da se lepo provedemo. Volim engleski i učim engleski, i hoću da ga naučim još bolje”, kaže Klara Radičević, iz predškolske grupe.\n“Pre svega hoćemo da se družimo, ali i da naučimo ponešto. Već šest godina učim engleski, i mislim da ćem mi ovo biti korisno i da ću naučiti mnogo više.” kaže Atila Kiš, učenik VI razreda. Na pitanje da li će biti problem to što predavači govore samo engleski, odgovara – ne. “Mislim da ćemo možda naići na manje jezičke barijere, jer ne znam koliko dobro deca govore engleski, ali verujem da ćemo se sasvim dobro razumeti”, dodaje Amber Fjuler iz Engleske. “Zamišljeno je tako da deca budu podeljena po uzrastu, da imaju različite aktivnosti, naravno časove engleskog, zatim igre u dvorištu škole koje će voditi koordinatori uz pomoć instrukcija pretežno na engleskom jeziku, kao i radionice na kojima će deca praviti ono što su toga dana učili”, objašnjava nastavnica engleskog Monika Radičević koja je jedan od predavača.\nLetnja škola engleskog jezika je potpuno besplatna, i namenjena predškolcima, učenicima od I do VII razreda OŠ Paja Jovanović i članovima Udruženja Izazov. Njih 60-ak podeljeno je u četiri starosne grupe kako bi nastava bila prilagođena uzrastu i sposobnostima polaznika, a sve će rezultirati priredbom, kojom će roditeljima prikazati šta su sve naučili za ovih pet dana. https://www.youtube.com/watch?v=JrUzTFkuXZw\nSombor: Ne žele perionicu pored igrališta\nViše od stotinu građana Sombora potpisalo je peticiju kojom traže od gradskih vlasti da stave van snage građevinsku dozvolu za izgradnju perionice automobila pored dečijeg igrališta. Gradnja perionice uz stambenu zgradu, dečije igralište i privatnu kliniku će, kako sada stvari stoje uskoro početi, ali građani iz bloka zgrada u naselju Selenča tvrde da je Građevinska dozvola izdata investitoru suprotno propisima i da će ovaj objekat remetiti mir građana. Dečije igralište koje je napravio grad se graniči sa placem na kojem treba da bude izgrađena perionica, pa se građani pitaju, kako je Odeljenje za urbanizam moglo da izda građevinsku dozvolu suprotnu interesima građana. “Nalazi se maltene u dnevnim sobama i u spavaćim sobama stanara. Ovde se nalazi igralište gde se igraju mnogobrojna deca. Tu treba da se vrši pranje kola, auspusi, buka, zagađivanje, otrovne materije koje se već nalaze u otpadnim vodama i koje će se ovde koristiti. Pored ove naše tragične kafilerije koja je na par stotina metara, za koju smo već saznali da u otpadnim vodama postoje kancerogene materije”, kaže Goran Bursać, stanar.\nMiodrag Petrović načelnik odeljenja za urbanizam je pre nedelju dana obećao da će dati izjavu, ali to se do danas nije dogodilo. Nezvanično nam je rečeno da je sve urađeno u skladu sa propisima, dok građani tvrde suprotno. “Lokacijski uslovi su, što smo zvaničnim uvidom i proverili u Odeljenju za komunalne poslove, izdati suprotno planskim dokumentima, jer je ovo u suštini zona za porodično stanovanje”, objašnjava Bursać. Građani traže od gradskih vlasti ukidanje građevinske dozvole i izgradnju perionice na drugom mestu. Ukoliko se to ne dogodi, građani najavljuju protesne šetnje i čekaju sudsku odluku, a da bi sve bilo još čudnije, gradu se navodno obratila i grupa građana koji žele da perionica bude izgrađena baš na ovom mestu i koji su najavili kontra protest. https://www.youtube.com/watch?v=EplnoSYanQw\nSada, dragi roditelji, razmislite o vašem radnom danu, onom od juče, pre nedelju, mesec dana. Koja je razlika između vašeg i detetovog dana? Kada malo bolje razmislite, zapravo je vrlo mala. I odrasli i deca bude se rano hteli oni to ili ne. Deca odlaze u vrtić, a vi na posao. Oboje se susrećete s novim izazovima, uspesima i neuspesima, usponima i padovima. Prosečno radno vreme na poslu traje 8 sati, detetov radni dan često traje i duže ako uzmemo u obzir da je dete u vrtiću dok se vi vozite na posao i s posla ili iskoristite priliku za kafu ili kupovinu. Odrasli znaju reći “ali ja plaćam račune”, “ja kuvam i peglam”, “ja imam bebu”, “to je samo dete”. Za to vreme njihovo voljeno dete provodi više vremena u vrtiću okružen izazovima i osobama koje mu se možda sviđaju, a možda i ne. Svako dete kao i odrasla osoba ima potrebu za predahom i prekidom rutine.\nTri zlata i tri bronze za mlade srpske matematičare\nMladi matematičari iz Srbije osvojili su tri zlatne i tri bronzane medalje na 21. Balkanskoj juniorskoj matematičkoj olimpijadi za učenike osnovnih škola, koja se do 29. juna održava u bugarskom gradu Varni. Ekipno, Srbija je osvojila treće mesto iza ekipa Bugarske i Rumunije. Kako se navodi u saopštenju Društva matematičara Srbije, zlatne medalje osvojili su učenici Matematičke gimnazije Irina Đanković, Miloš Milićev i Dobrica Jovanović. Bronzana odličja pripala su Strahinji Gvozdiću iz zemunske škole “Lazar Savatić”, kao i Milici Vugdelić i Ivanu Gogiću iz Matematičke gimnazije. Irina Đanković je, ujedno, i najuspešniji takmičar na olimpijadi. Vođe ekipe Srbije su bili Nenad Vulović iz Kragujevca i Miloš Đorić iz Beograda.\nVremeplov: Bitka na Kosovu polju\nNa jučerašni dan 28. juna 1389 godine na polju Kosovu odigrala se presudna bitka između srpske i turske vojske, koja je otvorila vrata Turcima za dalji prodor u Evropu. Oskudni istorijski podaci ne otkrivaju tok bitke, čak ni ko je pobedio. Pretpostavlja se da je turski sultan Murat I, koji je na Kosovo stigao sa sinovima Bajazitom (potonji sultan Bajazit I) i Jakubom, predvodio 40.000 vojnika, a da je srpski knez Lazar Hrebeljanović sakupio 25.000 boraca. Kralj “Srbljem i Bosni” Tvrtko I Kotromanić, koji je knezu Lazaru pritekao u pomoć odredom pod komandom velikog vojvode Vlatka Vukovića, pisao je Trogiranima 1. avgusta 1389. o pobedi nad Turcima. Slično pismo je Tvrtko poslao i u Firencu, odakle mu je odgovoreno da već znaju za turski poraz. Na pobedu Srba posredno ukazuje i dnevnik s puta u Carigrad ruskog mitropolita Pimena, u kojem se pominju veliki neredi u Turskoj 12 dana posle Kosovske bitke. U bici su poginula oba vladara: Lazara su Turci zarobili i posekli, a Murata I je ubio srpski ratnik Miloš Obilić. Nesporna posledica bila je da je Srbija ubrzo postala vazalna država. Kosovska bitka postala je predmet legende, prvo kod čuvenog pisca srednjovekovne Srbije Konstantina Filozofa u “Životu despota Stefana Lazarevića”, zatim kod dubrovačkog istoričara Mavra Orbina u delu “Il Regno degli Slavi” (Kraljevstvo Slovena) objavljenom 1601 – koje je u stvari prva prava istorija Srba, a najviše preko ciklusa srpskih narodnih epskih pesama.\nSrpski slikar Ivan Tabaković, profesor Akademije primenjenih umetnosti u Beogradu, član Srpske akademije nauka i umetnosti umro je na jučerašni dan 28. juna 1977 godine. Jedan je od najznačajnijih predstavnika srpskog modernog slikarstva. Studirao je u Budimpešti, Zagrebu i Minhenu.\nFlamanski slikar Peter Paul Rubens, jedan od najvećih majstora baroka rođen je na jučerašni dan 28. juna 1577. godine Sjedinio je najbolje tradicije severnjačkog i italijanskog slikarstva. Stvarao je dela puna dramatike, čulnosti, raskoši kostima i sjaja boja. Radio je istorijske, verske i mitološke kompozicije, seoske i galantne scene, portrete i pejzaže. Živeo je pretežno u Antverpenu, ali je radio i u Francuskoj i Španiji, gde je uticao na španskog slikara Velaskeza. Pošto je imao brojne porudžbine, neretko dela velikih dimenzija, deo posla prepuštao je učenicima, među kojima su najznačajniji flamanski slikari Anton van Dajk i Jakov Jordans.\nNa jučerašni dan 28. juna 1712 godine rođen je francuski filozof, pisac i kompozitor Žan Žak Ruso, inspirator idejnog koncepta Francuske revolucije, posebno “Deklaracije o pravima čoveka i građanina”. Njegova politička filozofija bitno je uticala na Kanta, Fihtea i Hegela. Idealizovao je prvobitno “prirodno stanje”, uzrokom nejednakosti je smatrao privatnu svojinu, a ideju o prirodnom vaspitanju je razvio u pedagoškom romanu “Emil”. Religiozni deo tog dela, “Ispovest savojskog vikara”, ražestio je Parlament (u Francuskoj vrhovni sud) koji je naložio da se delo spali. Bavio se i muzikom i komponovao je operu “Seoski vrač”, melodramu “Pigmalion” i napisao je “Muzički leksikon”, “Disertaciju o modernoj muzici”, “Pismo o francuskoj muzici”. Ostala dela: “Društveni ugovor”, “Rasprava o naukama i umetnostima”, “Rasprava o poreklu i osnovama nejednakosti među ljudima”, “Julija ili Nova Eloiza”, “Pismo Dalamberu”, “Pisma sa planine”, “Ispovesti”.\nVremeplov: Luiđi Pirandelo\nItalijanski pisac Luiđi Pirandelo, dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1934, jedan od najznačajnijih dramskih pisaca 20. veka rođen je na jučerašni dan 28. juna 1867 godine. Napisao je 44 drame, sabrane pod naslovom “Gole maske”. Isprva je izazvao revolt i zabunu publike, ali je ubrzo stekao opšte priznanje i otvorio nove puteve moderne dramaturgije. Dela: pripovetke “Priče za jednu godinu”, “Smrt na leđima”, romani “Pokojni Matija Paskal”, “Njen muž”, drame “Đakomino”, “Henri IV”, “Šest lica traže pisca”.\nFakultativni čas o bezbednosti\nUčenici četvrtog i šestog razreda osnovne škole od naredne školske godine imaće jednom mesečno fakultativni čas o bezbednosti, a predavači će im biti policajci. Protokol o saradnji na programu “Osnovi bezbednosti dece” potpisali su juče ministar prosvete Mladen Šarčević i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović u osnovnoj školi Vuk Karadžić. Ministar prosvete Mladen Šarčević kaže da su dva ministarstva dobro sarađivala po pitanju bezbednosti dece, da su tokom protekle školske godine dosta radili na opremanju škola kamerama, te da je ova akcija samo korak više u tom pravcu. “Puno ima izazova na putu od kuće do škole”, kaže Šarčević i dodaje da će ubuduće poseban akcenat biti na sprečavanju vršnjačkog nasilja, da će se ojačavati timovi u školama koji će se baviti tom problematikom. Deci je nakon potpisivanja protokola demonstrirano kako bezbedno da se ponašaju u saobraćaju kao pešaci, biciklisti i putnici, ali najveće interesovanje bilo je za vatrogasno-spasilačku ekipu. I deca su mogla da se oprobaju sa vatrogasnim crevom, ali je pravo oduševljenje nastalo kada su vatrogasci na poligonu napravili penu, kojom se inače gasi požar.\nSrbija je izvor, tranzit i krajnja destinacija za muškarce, žene i decu izložene seksualnoj trgovini ljudima i prisilnom radu, gde spadaju i domaće ropstvo i prisilno prosjačenje, navodi se u najnovijem izveštaju Stejt dipartmenta o trgovini ljudima. U izveštaju koji se odnosi na period od 1. aprila 2016 do 31. marta 2017. godine, iznosi se da su žene iz Srbije izložene seksualnoj eksploataciji u zemlji inostranstvu, naročito Austriji i Nemačkoj, od strane kriminalnih grupa iz Srbije, dok su muškarci najviše izloženi prisilnom radu u radno-intenzivnim sektorima, poput građevinske industrije u evropskim zemljama, (uključujući Azerbejdžan, Sloveniju i Rusiju) i u UAE.\nStejt dipartmenta u izveštaju ocenjuje da je Vlada Srbije nije ispunila u potpunosti minimum standarda za eliminaciju trgovine ljudima, ali čini značajne napore da ih ispuni. Vlada je, kako se navodi, pokazala značajan napor tokom razmatranog perioda time što je uspostavila stalne policijske timove za suzbijanje trafikinga. “Vlada je identifikovala veći broj žrtava i uvela smernice za tužioce i sudije kako žrtve trgovine ljudima ne bi bile izložene dodatnom kažnjavanju. Razvila je i distribuirala uputstva za indikatore trgovine ljudima i organizovala prvih 630 lica zaduženih za primenu tih pokazatelja. Ipak, Vlada nije prikazala povećanje napora u poređenju sa prethodnim izveštajem, a nije pružila ni dovoljnu zaštitu žrtvama tokom krivičnog postupka, što ih je izložilo zastrašivanju i dodatnoj traumatizaciji”, navodi se u izveštaju.\nPrema klasifikaciji Stejt dipartmenta, zemlje su podeljene na nivoe od prvog do trećeg, pri čemu se smatra da su zemlje prvog nivoa prepoznale ovaj problem, čine napore da ga rešavaju i zadovoljile minimum koje propisuje američki zakon o zaštiti žrtava trgovine ljudima. U zemlje prvog nivoa spadaju SAD, većina zemalja EU, poput Austrije, Belgija, Danske, Nemačka, Italija, Francuske, Luksemburga, Holandije, Švajcarska, Slovenije, ali i Australija, Kanada, Švajcarska itd.\nIz regiona na prvom nivou je Slovenija dok su Albanija, BiH, Hrvatska, Kosovo, Makedonija, Rumunija, Turska i Grčka na drugom nivou. Srbija, ,Crna Gora, Bugarska i Mađarska su na nivou dva ali na spisku zemalja za praćenje, dok su zemlje poput Belorusije, Rusije, Irana, Sirije i Severne Koreje na trećem nivou.\nPozovite 19833 za bezbednost dece na internetu\nDržavni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić, izjavila je u februaru povodom početka rada Nacionalnog kontakt centra za bezbednost dece na internetu, da sada svi građani, uključujući i decu i maloletna lica, mogu da se obrate tom centru ukoliko žele da dobiju savete iz oblasti bezbednosti na internetu ili upute prijavu ugrožavanja bezbednosti dece na internetu. Građani mogu da prijave zloupotrebu interneta i ugrožavanje bezbednosti dece na internetu na broj telefona 19833, slanjem mejla na adresu bit@mtt.gov.rs ili putem elektronske prijave na portalu www.pametnoibezbedno.gov.rs.\nKod nas anksiozno čak 80 odsto dece\nŠkola je za decu frustrirajuća, jer nastavnici imaju zahteve, a ništa ne nude, ocenjuje Šibul. Smatra da deca ne mogu da odgovore na pritisak i sve što se od njih traži, stalna odgovaranja i kontrolne zadatke. – Istraživanje iz 2012. godine pokazalo je da je u Srbiji 80 odsto dece anksiozno. Upitanju je faktor škole, koji je negativan. Pred decu se postavlja standard, svojevrsna uravnilovka, a u odnosu na standard neki su pametniji, a neki lošiji. Nastavnike zanima izlaz, rezultat, a ne dete pojedinačno. Takav pritisak je za decu težak i istiskuje malo biće iz života – navodi Aleksandar Šibul i napominje da je škola tek jedan od faktora sredine koji utiču na mlade ljude tako da ih vode i u samoubistvo.\nFaktori sredine su i siromaštvo, svađe, trzavice i nesređeni odnosi, a često i alkoholizam u porodici. – Roditelji su obuzeti sobom i svojim problmima i ne vide probleme deteta. Takva je situcija u haotičnim porodicama. Neki ne vide šta se dešava, a neki nemaju ni čulo da primete promene kod deteta. Mnogi ne znaju kome da se obrate, nije im lako da dođu do psihologa, a odlazak kod privatnog psihologa košta. Ljudi ne mogu da se reše problema, a siromaštvo je najveći faktor takve situacije. Većina ljudi danas živi teško i imaju novca samo da pokriju osnovne potrebe – smatra Šibul. Ocenjuje da je u našim porodicama jako prisutan i alkoholizam, te deca iz takvih porodica rastu u očaju, u uslovima iz kojih ne znaju gde i kako da pobegnu, što je sve jedna velika nesreća. – Statistika kaže da u našoj zemlji svake godine na 7.000.000 ljudi njih 1.000 izvrši samoubistvo. To možda statistički nije veliki broj, ali realno to jeste veliki broj samoubistava. Pored toga, koliko je još dece koje pomisle na samoubistvo, a to su verovatno svi adolescenti. Neki od njih to i učine. Oni koji nemaju izlaz – kaže naš sagovornik.\n“Vita”: Istraživanja o izloženosti mladih drogama\nSpecijalna bolnica za bolesti zavisnosti “Vita”, godinama unazad radi istraživanja o stavovima, informisanosti, kao i nivou izloženosti mladih drogama, sa ciljem da se proceni koliko su oni danas pripremljeni na izazove odrastanja i sve opasnosti kao što je zloupotreba droga. Vlaisavljević je rekao Tanjugu da dobijeni rezultati pomenutog istraživanja i pored pozitivnih trendova i dalje pozivaju na oprez i, kako je istakao, odlučno angažovanje celokupnog društva, pre svega onih koji učestvuju u obrazovanju i vaspitanju dece jer su generatori širenja problema zloupotrebe droga i dalje prisutni. Poslednjih godina, kako je Vlaisavljević naglasio, na tržištu se pojavljuje i veliki broj novih droga o kojima se generalno malo zna, a koje mogu da izazovu dramatične posledice. “Dobar početak mogli bi biti rezultati koji ukazuju da je zloupotreba droga sve manje tabu tema u porodicama i koji ukazuju da raste svest o narkomaniji kao opštem riziku odrastanja u savremenom društvu”, rekao je Vlaisavljević, dodajući da je istraživanje pokazalo je da se 80 odsto ispitanih roditelja trudi da ima aktivnu komunikaciju sa svojom decom na tu temu.\nGodinama stručnjaci širom sveta upozoravaju na štetnost UV zračenja, naročito u solarijumima, u kojima i kratkotrajno sunčanje ima vrlo intenzivne efekte na kožu, imuni sistem i oči. Posledice mogu varirati od akutnih, kao što su alergije i opekotine na koži, pa sve do hroničnih bolesti kao što je melanom. Istraživanja pokazuju da su žene koje su do 20. godine odlazile u solarijum, za 150 odsto izloženije riziku od nastanka raka kože, nego njihove vršnjakinje koje to nisu praktikovale, kažu dermatolozi. Koliko je preplanulost privlačna kada se razmisli o mogućim posledicama sunčanja i da li je solarijum dobar izbor? Izlaganje ultraljubičastim zracima u estetske svrhe, štetno je i nepotrebno, a upravo zbog mogućnosti razvijanja hroničnih oboljenja, insistira se i na zabrani korišćenja solarijuma za maloletne osobe.\n“Mi smo u periodu godine kada je UV zračenje Sunca najintenzivnije. UV indeks ovih dana se kreće oko 9, može da dostigne i 10 zavisi od dana do dana, međutim uglavnom oko 9. To je vrlo visok intenzitet, kada se treba stvarno sklanjati u tom periodu od 10 do 16-17h”, kaže prof. dr Zoran Mijatović sa PMF-a. U posebno rizične grupe spadaju mlade osobe svetle kože, sa mnogo specifičnih mladeža, oni koji uzimaju imunosupresivnu terapiju, ili ljudi kojima je neko od članova porodice imao maligne tumore kože. (→Press Clipping)\nPREVIOUS POST ← Vesti – 28.06.2017.\nNEXT POST Vesti – 30.06.2017. →


Lociran na samoj plazi, odmah iza zivopisnog gradica Kalitea nalazi se Athos Palace Hotel 4* Halkidiki, na 75km od Soluna.\nSADRZAJ U SOBI: Sobe u Athos Palace su lepe i komforne i svaka sadrži TWC sa fenom, mini bar, sef (uz doplatu na licu mesta), A/C, SAT TV, telefon, terasu sa pogledom na more ili planinu. Pored standarnih soba u hotelu su na raspolaganju junior suite (veće kvadrature od standardnih soba) i superior suite (u dva nivoa, sa dnevnom sobom na donjem nivou i glavnom spavaćom sobom na gornjem nivou, sadrže dva kupatila WC na donjem i kupatilo sa djakuzijem na gornjem, i terasu sa pogledom na more, imaju i internet konekciju)…\nSADRZAJ U HOTELU: Athos Palace Hotel 4* ima oko 387 soba, poseduje sopstvenu plažu, parking, dva otvorena bazena, pristanište za jahte, prodavnice, frizerski salon, menjačnicu, otvoreni bioskop i pozornicu, konferencijsku salu, fitness, saunu, uslugu masaže, klub za jahanje, restoran, nekoliko barova i a la cart restorana, bar na plaži, otvoreno i zatvoreno dečje igralište i celodnevnu dečju animaciju, šest teniskih terena, košarkaški teren, odbojku na plaži i opremu za vodene sportove, dva mini golf terena, organizovanu celodnevnu i večernju animaciju odraslihi dece. Gosti koriste sadržaje i usluge celog kompleksa.\nPOGODNOSTI: parking, zatvoreni bazen (radi samo u niskoj sezoni), okružen gustom borovom šumom.\nAthos Palace Hotel preporucujemo za sve uzraste gostiju, od porodica , koje ce zbog lokacije, sadrzaja i blizine plazi uzivati u svim carima hotela Athos Palace, tako i mladjoj populaciji zbog blizine Kalitea koja vazi za odlicno mesto za provod i zabavu.\nAthos Palace Hotel 4* Halkidiki was last modified: 23 априла, 2015 by x\nПревиоус Vila Samaras Paralia Grcka letovanje Marco Pollo travel\nСледећи Vila Makis House Metamorfozis


ČOVEK OD ČELIKA Tores izašao iz bolnice! /VIDEO/\nGolgeter madridskog Atletika Fernando Tores napustio je bolnicu nakon što je lekarski tim konstatovao da je sve u redu i da na utakmici protiv Deportiva nije doživeo tešku povredu.\nTores je posle jednog duela udario glavom u zemlju i u prvi mah se učinilo da ima tešku povredu vrata, brzo je odvežen u bolnicu, ali na sreću ispostavilo se da je sve u redu.\nPodršku nekadasnjem reprezentativcu Španije i napadaču Liverpula, Čelsija i Milana pružili su mnogobrojni navijači širom sveta, sadašnji i bivsi saigrači, klubovi....


Skoko: Osnivamo novu partiju\n19/02/2020 | 15:47 | Izvor: SRNA\nPredsjednik Nezavisnog kluba poslanika SP-a u Narodnoj skupštini Republike Srpske Maksim Skoko rekao je da je ta politička grupacija pokrenula aktivnost osnivanja nove partije lijevog centra sa socijalisitčkim predznakom.\nSkoko je rekao novinarima u Banjaluci da će ovaj politički subjekat, čije ime će naknadno biti određeno, za sada imati četiri poslanika u Narodnoj skupštini i veliki broj odbornika i aktivista širom Srpske.\nPoslanik ovog kluba Goran Selak rekao je da će nova partija funkcionisati na izvornim principima SP-a, te pozvao sve vrijedne ljude sa dobrim idejama da im se pridruže.\nSmanjenje prihoda očekivano usljed smanjenja privrednih aktivnosti (VIDEO)\nDodik: Dobar potez vlasti Srpske; Bolnica ostaje u vlasništvu Vlade (VIDEO)\n20:38 > Ristić: Mobilna bolnica preusmjerena Srpskoj\n19:29 > Vlasenica: Stigla oprema za karantinski smještaj


IslamBosna » Vlasi – Rumuni, Srbi ili nešto treće?\nVlasi – Rumuni, Srbi ili nešto treće?\neunija, rumunija, Srbija\nProblem, naravno, nije od juče i zvanični Bukurešt je u više navrata i ranije tim povodom upućivao proteste Beogradu.\nVladimir Ilić iz zrenjaninskog Centra za razvoj civilnog društva, nevladine organizacije koja se u kontinuitetu bavi ovom problematikom, kaže da je problem složen.\nSa susreta predsjednika dviju zemalja, Trajana Baseskua i Borisa Tadića\n“Problem je vrlo zamršen. Niko ne zna koliko ima Vlaha u istočnoj Srbiji. Ima ih šestocifren broj, ali koliko će biti deklarisanih, zavisi od niza činilaca, od kojih su neki očito vezani za mogućnost slobode izjašnjavanja. Po njihovom ogromnom porastu, koji se ne može objasniti djejstvom demografskih činilaca, očito je da se tu stanje popravlja. Na popisima stanovništva u posljednjih 50 godina, njihov broj je varirao od 1.500 do 102.000, što je naravno demografski nemoguće, već je uslovljeno drugim činiocima”, navodi Ilić.\nPrema popisu stanovništva iz 1991. godine, bilo je 20.000 deklarisanih Vlaha, 2002. 40.000, a 2011. godine 64.000 i još mnogo ljudi koji su se nacionalno deklarisali kao Srbi, ali sa maternjim vlaškim jezikom.\nProblemi sa Rumunskom pravoslavnom crkvom\nVladimir Ilić navodi da dodatni problem predstavlja i pitanje položaja Rumunske pravoslavne crkve u istočnoj Srbiji.\nCrkva Rumunske pravoslavne crkve – na rumunskoj strani Dunava\n„Složen je i problem Rumunske pravoslavne crkve (RPC), koja je priznata u Vojvodini, ali nije priznata u Srbiji van područja Vojvodine, i gdje položaj sveštenika i vjernika zavisi od lokalnih okolnosti. Tako je u braničevskoj eparhiji mnogo bolji, jer tamo vladika Ignjatije dozvoljava sveštenicima i vjernicima RPC da koriste hramove Srpske pravoslavne crkve, dok u timočkoj eparhiji vladika Justin dokazano vrši pritisak na sveštenike i vjernike RPC”, tvrdi Ilić.\nRadiša Dragojević, predsjednik Nacionalnog saveta Vlaha, smatra da je rumunsko uslovljavanje kandidature Srbije za EU neprimjereno.\n„Odmah da vam kažem, problem je u tome što oni rade, jer kod nas problemi ne postoje. Kao manjina, mi smo tretirani kao i ostale nacionalne manjine, sa jednakim pravima. Znači, ne smatramo da smo ugroženi i obespravljeni. Mi kao svoju maticu smatramo Srbiju, a Rumunija je matična zemlja nacionalne manjine Rumuna. To su dve autohtone nacionalne manjine koje egzistiraju u Srbiji. Naš maternji jezik je vlaški, a ne rumunski”, tvrdi Dragojević.\nKojim jezikom govore Vlasi?\nNacionalni savjet Vlaha usvojio je i pravopis vlaškog jezika, a Slavoljub Gacović, istoričar i osnivač rumunske nevladine organizacije „Ariadnae filum” kaže da vlaški jezik ne postoji, već je reč o dijalektu rumunskog jezika.\n„Zapravo, Rumunija ne insistira na tome da su Vlasi Rumuni, nego da Vlasi ili Rumuni u Srbiji imaju zapravo jedan te isti jezik, a jezik je rumunski, ne može biti vlaški jezik. Riječi, vokabular… isti su sa ove i sa one strane Dunava. Tražiti neki novi jezik i na tome insistirati da bi se postalo nova nacionalna manjina – nije ništa drugo nego politika, a ne lingvistika”, ocjenjuje Dragojević.\nCentar za razvoj civilnog društva uskoro će početi sa projektom čiji je cilj da se „izvezu” vojvođanska iskustva u zaštiti prava nacionalnih zajednica i primjene na vlašku nacionalnu manjinu, preko rada sa Nacionalnim savjetom Vlaha, kao i sa predsjednicima etnički mješovitih opština i civilnim sektorom.\nJer, postoje značajne razlike u zakonskim pravima pripadnika manjinskih nacionalnih zajednica u Vojvodini, kao i u finansijskim sredstvima koja im se dodjeljuju.


Bečejski mozaik 04 avgust 2020\nUkupan broj pozitivnih na Covid-19, testiranih u Covid ambulanti Doma zdravlja na brzom testu od početka ovog talasa epidemije u opštini Bečej je 84, navodi se iz štaba.\nU poslednja 24 časa nijedna osoba nije upućena na hospitalizaciju, a po dosad objavljenim zvaničnim podacima, od početka ovog talasa epidemije ukupan broj pacijenata upućenih na hospitalizaciju je bio 15.\nGrađani za koje se sumnja da su zaraženi kao i osobe za koje se sumnja da su bili u kontaktu sa zaraženima, stavljeni su u četrnaestodnevnu izolaciju.\nNaslovna br 806\nViše iz ove kategorije « JP Komunalac: Uginule životinje odvozi firma „Eko-vet plus“\tŠtab za vanredne situacije: Četiri nova slučaja kovid-19 – ukupno 88 »


Vesti online / Vesti / Tema dana / Poštovali Srbiju, ostali bez hleba\nObećao pomoć: Dejan Pavićević\nRevoltirani i razočarani, objašnjavaju da samo traže da se ispoštuje Zakon o radu, odnosno da budu radno angažovani u carinskoj službi Srbije ili da im se odgovori na pitanje da li će po briselskom sporazumu biti uključeni u kosovsku carinsku službu? Obraćali su se mnogima, dodaju, ali odgovora nema.\n- Pre pet godina smo odlučno i bez razmišljanja dali otkaze kao odgovor na odluku prištinskih vlasti da proglase nezavisnost, ne želeći da damo legitimitet takvoj jednostranoj odluci. Ne tražimo orden za to što smo učinili, jer bi to učinio svaki građanin koji poštuje i voli svoju zemlju. Tražimo samo da se ispoštuje Zakon o radu, da budemo radno angažovani i samim tim potpuno integrisani u carinsku službu Srbije ili da nam se odgovori ako po briselskom sporazumu treba da budemo uključeni u integraciju, i da se ponovo vratimo u Kosovsku carinsku službu. Naš zahtev je potpuno legitiman i u skladu sa svim pravnim aktima - kažu carinici.\n- I dalje smo tu sa svojim roditeljima, decom, prijateljima. Nemamo druga primanja, jer smo zvanično radnici carinske službe i radne knjižice se nam se nalaze u Upravi carina Srbije, tako da ne možemo da zasnujemo radni odnos na drugom mestu. A, za ovih pet godina, niko iz Uprave carina se nije udostojio ni da nas poseti, niti da nas pita kako smo i da li nam je nešto potrebno, a kamoli da nam ponudi stalno zaposlenje. Kada smo napustili posao bili smo pod najvećim pritiskom, jer smo se tada nalazili na kritičnim tačkama na punktovima i bila nam je ugrožena bezbednost i nama i našim porodicama. Preko advokata iz Kosovske Mitrovice smo sve naše uniforme, indentifikacione kartice poslali u Prištinu, kao i formu otkaza koju smo morali da popunimo i da overimo u Prištini - pričaju carinici.\n- Pre mesec dana smo posetili gospodina Dejana Pavićevića oficira za vezu u kancelariji EU u Prištini koji nas je primio i rekao da će da se založi za rešavanje našeg statusa.\nUjedno, gospodin Pavićević je prvi koji nas je primio na vrlo lep i kulturan način i ujedno jedini predstavnik Vlade Srbije koji nas je saslušao, kažu carinici.\nTema pregovora u Briselu\nKako je "Vestima" rečeno u Kancelariji za Kosovo i Metohiju ta tema upravo dolazi na dnevni red briselski pregovora.\n- To je tema o kojoj će se sada razgovarati u Briselu - kažu u kancelariji, dodajući da će konačan rezultat dogovora biti poznat nakon susreta Ivice Dačića i Hašima Tačija, 8. novembra u Briselu.\nTakođe, ističu da su se u više navrata za poslednjih pet godina obraćali Ministarstvu finansija, Ministarstvu za Kosovo i Metohiju, potom Kancelariji za KiM, Upravi carina Republike Srbije sa zahtevom da budemo radno angažovani, ali da ih niko od nadležnih sve ove godine, nije udostojio ni odgovora.\n- Poslednje naše obraćanje Upravi carina, odnosno generalnom direktoru, bilo je krajem prošle i početkom ove godine, i završilo se bez odgovora. Za sve ovo vreme iz Uprave su nas kontaktirali samo jednom, i to da damo pisanu izjavu da od kosovskih institucija ne primamo nikakva sredstva. Revoltirani smo i razočarani odnosom Uprave carina i ostalih nadležnih organa prema nama. Pet godina imamo status preuzetih carinskih službenika, lični dohoci nam se ne baziraju na osnovu stručne spreme i ispod su zakonom garantovanog minimalca, a lišeni smo i primanja kosovskog dodatka. U zaključcima Vlade na osnovu kojih smo preuzeti se kaže da institucije Srbije na KiM treba da se jačaju. Zar na ovakav način? Zabrinuti smo i opravdano se pitamo treba li da prođe još pet godina pa da se neko smiluje da reši naše pitanje?, pitaju se bivši carinici.\nSubota 07.09.2013. 13:16\nPonedeljak 16.09.2013. 10:34


On je balkanski Ilon Mask: Za tri godine planira da lansira robotaksi, a ovako izgleda ruta - Biznis Telegraf.rs\n23/05/21 | 14:35\nOn je balkanski Ilon Mask: Za tri godine planira da lansira robotaksi, a ovako izgleda ruta\nZagreb dobija i trg i park, i postaje jedan od prvih gradova na svetu u kojem će biti dostupna usluga robotaksi vozila, a sve zahvaljujući tridesettrogodišnjem preduzetniku\nOsnivač firme "Rimac Automobili" kreće u prvi korak prema realizaciji 3,4 milijarde kuna (oko 450 miliona evra) vrednog projekta za razvoj i uspostavljanje mreže električnih autonomnih taksija u Zagrebu.\nGodine 2024. Zagreb će postati jedan od prvih gradova na svetu u kojem će biti dostupna usluga robotaksi vozila, odnosno korišćenje samovozećih, električnih taksija putem aplikacije. Ako je za verovati preduzetniku Mati Rimcu, to će uskoro postati stvarnost, prenosi Index.hr.\nRimac, naime, kreće u izgradnju parka, trga, garaža i stanica za punjenje električnih, samovozećih taksija, robotaksija, kako ih zovu na Savi - na livadi prekoputa zagrebačkog Studentskog doma "Stjepan Radić". Trebalo bi da budu lansirani do 2024. godine.\nKonkurs je raspisan i arhitektonska rešenja pristižu, a kompletan objekat bi trebalo da bude gotov do kraja 2022. Na početku Jarunske ulice Rimac će napraviti bazu za robotaksi vozila, odakle će kretati prema gradu i vraćati se na punjenje baterija.\nKompleks se zvanično zove Centar mobilnosti i uključuje gradski trg, park i objekat sa e-stanicama za punjenje. Ovo je tek prvi korak prema realizaciji vrednog Rimčevog projekta, najavljenog u martu ove godine.\nPrvi libanski automobil ikada je ova električna "crvena furija" koje je ime dobila po Jerusalimu\n23. maj 2021 | 14:46\nEto sada je balkanski zato sto je u Hrvatskoj a da se pravi u Srbiji onda bi rekli Srpski.


Simo Spasić novinaru Južnih vesti pretio nabijanjem na kolac | Bujanovačke\nPočetna DRUŠTVO Simo Spasić novinaru Južnih vesti pretio nabijanjem na kolac\nSimo Spasić novinaru Južnih vesti pretio nabijanjem na kolac\nBujanovačke8. sep 2021.DRUŠTVO, NASLOVNA, POLITIKA0\nBujanovac, Niš, 8. septembar 2021. (foto youtube) – Simo Spasić, predsednik Udruženja porodica kidnapovanih, ubijenih i nestalih sa prostora KiM, nastavio je da šalje preteće i uvredljive SMS poruke novinaru „Južnih vesti“ Aleksandru Stankovu, iako su policajci od njega uzeli izjavu zbog ranijih pretnji i upozorili ga da to više ne radi.\nSpasić u porukama najčešće psuje i vređa, ali je opet pisao kako treba “na kolac” i sebe izjednačio sa gradonačelnicom Niša Draganom Sotirovski i predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem koji su, tvrdi, takođe napadani, pišu Južne vesti.\nNi prijavljene pretnje, ni upozorenje policije nisu sprečile Spasića da nastavi da šalje poruke novinaru.\nU SMS-ovima koji su stigli nakon prijavljivanja Spasić je revoltiran jer je ceo slučaj završio u policiji i tužilaštvu, pa zato poruke obiluju psovkama i uvredama.\n“PI*** JEDNA DJILASOVA BAGRO OPET ME TUZIKAS U POLICIJI,GNJIDO PLACENICKA SVI VI IZ JUZNE VESTI STE ZLO SRBIJE UCK LOBISTI I DJILASOVA BAGRA.MOJ KU*** CE TE PONOVO DOCI NA VLAST. NAPADATE GRADONACELNICU NISA SOTIROVSKI JER NAM JE DALA PROSTORIJU ZA SPOMEN SOBU“KOSMETSKE ZRTVE-JUNACI OTADZBINE-HEROJI KOSARA“ PRETITE NAPADATE PREDSEDNIKA SRBIJE I NJEGOVU DECU A MENE TUZITE U POLICIJI PU-NIS KOJI SU UNISTILI MOJ ZIVOT BUDUCNOST MOJOJ DECI OD 3.JANUAR 2009,AL ZUTA BAGRA VISE NIJE NA VLAST SADA SU PATRIOTE,NECE VAM POMOCI VAS IZ JUZNE VESTI TREBA ZABRANITI JER STE NACISTI”, piše Spasić.\n“VAS STRANE PLACENIKE IZ N1 NOVAssDIVIZION DANAS NIN VREME.JUZNE VESTI TREBA NABITI NA KOLAC JER RUSITE DRZAVU SRBIJU A BOGATITE SE NA KOSTIJU SRBA”, napisao je Spasić.\nSpasić je sa novinarom počeo da komunicira nakon što je Grad Niš njegovom udruženju dodelio kancelarije u centru.\nZbog pretnji i višemesečnog uznemiravanja, sa kojim je Simo Spasić nastavio i nakon što ga je novinar Južnih vesti prijavio, oglasila se mreža SafeJournalists koju čine brojna novinarska udruženja sa prostora bivše Jugoslavije, koja su poruke slane putem SMS-a, okarakterisala kao opasne pretnje zbog čega traže brzu reakciju nadležnih.\nKako navode, SJ će obavestiti sve relevantne domaće i međunarodne aktere o ovom slučaju i ističu da je svaki napad na novinare napad na javni interes, demokratiju i prava svih građana.\nTAGnovinar južnih vesti pretnje simo spasić uvrede\nPrevious PostLegendarni Sinjor izmislio jedinstveni posao u Bujanovcu Next PostNajava iz Prištine: Od 15. septembra ćemo drugačije sa tablicama


219 pregleda\t14 komentar(a)\ndanilović, Foto: Filip Roganović\n05.11.2018. 22:10h Ažurirano: 05.11.2018. 22:10h\nDva proslavljena asa Predrag Danilović i Žarko Paspalj bili su gosti sportskog društva Ekomen i družili se sa studentima na Ekonomskom fakultetu u Podgorici.\nMnogo toga su ispričale košarkaške legende, a možda i najinteresantniji, a sigurno najaktuelniji odgovor u ovom trenutku dao je Danilović, predsjednik Košarkaškog saveza Srbije, na pitanje da li će Nikola Jokić igrati za reprezentaciju Srbije.\n„Da ne lažemo jedni druge - mislim da dečko ne želi da igra za reprezentaciju, ali bih volio da on to kaže. Ja bih, kao predsjednik KS Srbije, bio najsretniji da Jokić igra za Srbiju, ali nisam siguran da on baš ima volju za tim. Nadam se da griješim“, kazao je Danilović.\nJokić, as Denvera, nije igrao za nacionalni tim na Evropskom prvenstvu prošle godine, kao ni ljetos u kvalifikacijama za Mundobasket.\n"Prve godine – 'ajde, treba da potpišeš veliki ugovor i to razumijem, pa i podržavam. Rješavaš egzistenciju porodice, roditelja, djece.... Ali, neki drugi razlozi mi nisu razumljivi", rekao je Danilović.\nNikola JokićPredrag DanilovićKošarkaška reprezentacija Srbije\n18.05. 11:32 h\t31606\n18.05. 18:58 h\t18785\n18.05. 11:00 h\t14866\n18.05. 19:27 h\t10810


Restrukturiranje javnih preduzeća i javnih komunalnih preduzeća u Srbiji :: EMG :: Ekonference - konferencije visokog profila\nSporazum sa Svetskom bankom o razvoju elektronske uprave Đoković: Potrebna opreznost u predlaganju visine akciza Javni dug Srbije na kraju maja 10,54 milijardi evra Pritvoren direktor kompanije Jezero WAZ-u se već javili prvi zainteresovani kupci Evropski parlament odobrio uvođenje evra u Estoniji Jasna Matić: Zakon o elektronskim komunikacijama korak napred Sutra susret vođa EU: Odbraniti evro,ojacati ekonomsku uniju Beograd među najskupljima u regionu po zakupu lokala Đelić sa poslanicima EP i generalnim sekretarom SE Germanwings prevezao 300.000 putnika na srpskom tržištu Oslobođeno šestoro anarhista Vlada sutra donosi novu Uredbu o konverziji zemljišta Kompanija Golden lady gradi novu fabriku u Loznici Građani treba da podrže učešće u mirovnim misijama Tihić: Bošnjaci u Srbiji most za dobre odnose sa BiH Dežer: Srbija napredovala u oblasti trgovine i poljoprivrede Podignuta optužnica protiv bivših čelnika Crvene zvezde Volksbanka počela da odobrava studentske kredite Milan Beko: Više smo Tadićevi nego Miloševićevi tajkuni Istraga o donacijama datim BiH Javni beležnici će olakšati rad sudova Predat zahtev porodice da sud proglasi da je Mladić mrtav "Krajem godine moguće poboljšanje standarda građana" Sutra sporazum sa SB o finasiranju e-uprave Jelašić: Srbiji treba 50 do 60 miliona evra od MMF-a Prodati državni zapisi Srbije za dve milijarde dinara Fitch dramatično snizio rejting BP Francuzi će u penziju ići kasnije Nova kovanica sa likom Đorđa Vajferta Vukčević: Svima jasno da Beograd čini sve da uhapsi Mladića Đelić danas u Strazburu Vlada Hrvatske utvrdila amandmane na ustavne promene Simić: Očekujem da država preuzme vlasništvo u Politici Dinar jači za 0,07 odsto File: Učiniti i korak ka kandidaturi Srbije za EU članstvo Tadić: Srbija želi da dovrši saradnju sa Hagom Glumac Bekim Fehmiu pronađen mrtav u svom stanu na Zvezdari Najviše utaja poreza ide kroz fantomske firme Laganin: Panasonic otvara fabriku u Svilajncu Silajdžić: Protestna nota Srbiji zbog hapšenja Salkića Nicović: Ugovori raskinuti iz političkih razloga VAC se povlači iz Srbije Radnici Trudbenik gradnje bokirali Bulevar kralja Aleksandra OEBS: Raditi na procesuiranju ratnih zločina na Kosovu Uhapšena sedmočlana kriminalna grupa u Novom Pazaru Cvetković: Saradnja sa Hrvatskom od velikog značaja Završena rasprava o izmenama Zakona o NBS Dačić i Ahmetović: Policijska saradnja izuzetna Sutra nastavak suđenja Miletu Dragiću Hrvatski Sabor sutra o promenama Ustava Početak ratifikacije SSP podsticaj za Srbiju Prevrnule se dve cisterne sa gorivom na Ibarskoj magistrali Tihić i Ugljanin: Poseta važna za stabilnost i saradnju Dugalić: Nedovoljan rast kredita za oporavak privrede Kristijan Golubović: Nisam Šarić, nego Robin Hud Velike mogućnosti za poljoprivrednike na putu u EU (VIDEO) 20.000 ljudi protestuje ispred Rumunskog parlamenta Jeremić: Jačanje dobrosusedskih odnosa u regionu ključno Tihić i Slavica Đukić-Dejanović za veću saradnju Devizne rezerve u maju smanjene za 37 milion evra Dežer: Odluka ministara je i poziv za reforme u Srbiji Profesionalna etika jača državne institucije Prosek prihoda po domaćinstvu 45.246 dinara Milosavljević: Ikea će uložiti u Srbiji oko milijardu evra Delta pregovara o prodaji manjinskog dela Maxija Apelacioni sud potvrdio presudu trojici Škorpiona Prodaja kola u EU u maju smanjena 9,3 odsto Dačić o prelasku granice sa Hrvatskom uz ličnu kartu Fejt se nada decentralizaciji i na severu Kosova Stejt department: Srbija čini napore za suzbijanje trafikinga Kacin: Ratifikacija se ne može završiti bez Haga Karadžić: Objaviti ko je uhapšen zbog protesta u Jabuci Jovanović: Izbori kad se prihvati kandidatura za EU Skupština nastavlja raspravu o izmenama Zakona o NBS Međunarodna upravljačka grupa podržava nezavisnost Kosova Novi bilans:U etničkim sukobima u Kirgiziji poginulo 170 ljudi Dačić: Nema saznanja o povezanosti Šarića i železnica Susret Đukić Dejanović i delegacije hrvatskog sabora Aljbin Kurti osuđen na devet meseci zatvora Dinar jači za 0,2 odsto Đelić: EIB za srpska preduzeća daje 250 miliona evra Tužilaštvo podnelo istražni zahtev protiv Simovića Homen: Do kraja juna sporazum sa Hrvatskom Sulejman Tihić danas u Beogradu Đelić: Srbija je postala pridruženi član EU Vodostaj Dunava kod Beograda raste, ne preti poplava Ministri EU predložili ratifikaciju SSP sa Srbijom EK sklopila sporazum sa SAD o razmeni bankarskih podataka Uhapšeni direktor iz HEP-a i dvoje iz firme Monting Pim Kurti: Ne priznajem sud Euleksa Izgradnja nove topionice u RTB Boru U prekidu železnički saobraćaj na pruzi Beograd-Niš Bramerc: Dobra saradnja, očekujem dalju podršku vlasti Škundrić: U Boru prva elektrana na solarnu energiju Nicović: Tužićemo Agenciju za privatizaciju Cvetković: Status kandidata najverovatnije 2011. godine Intesa Leasing plasirala 173 miliona dinara Rod malina manji, proizvođači nezadovoljni otkupnom cenom Broj žrtava u sukobima u Kirgiziji popeo se na 117 "Nema previše dobrih iskustava u javno-privatnom partnerstvu" Yura zapošljava još 150 radnika Koridor 10 raspisao više tendera Rekordni rast industrijske proizvodnje u evrozoni u aprilu Poplavni talas Dunava kod Novog Sada dostigao maksimum Airbus dobio narudžbine u vrednosti 15,3 milijarde dolara Smiljanić: Zbog prodaje Telekoma otpuštanja i pad proizvodnje Velike vrućine smanjuju prinos pšenice Romska deca podložnija radnoj eksploataciji (VIDEO) APR: Prestaju da važe stari podaci Na štandu Srbije u Šangaju više od pola miliona posetilaca Slavica Đukić Dejanović: Vlada opstaje do kraja mandata (VIDEO) Od virusa H1N1 umrlo 18.156 ljudi DSS: Ratifikacija SSP-a će biti simbolična (VIDEO) Obeležen Svetski dan davalaca krvi (VIDEO) Cvetković: Usvajanje preostalih dokumenata o aranžmanu sa MMF-om u četvrtak Poziv za dodelu sredstava za nova radna mesta Beograd bogatiji za još jedan salon automobila Milosavljević za dodatno oporezivanje dividendi bogatih Državni sekretar: Srpska poljoprivreda prebrodila najteže Miloradović: Višestruko povećano interesovanje investitora Bajec : Uvođenje fiksnog kursa ugrozilo bi aranžman sa MMF Rompej: Neophodnost ekonomskih reformi u EU Danas sastanak Međunarodne upravljačke grupe za Kosovo Đelić: O kandidaturi Srbije za članstvo u EU na jesen Uhapšeno 10 osoba zbog pranja novca i neplaćanja poreza Proglašena vanredna odbrana od poplava i na Savi Vrednost dinara u ponedeljak nepromenjena Miler: Oporavak tržišta gasa u 2012. D&B: Srbija treba da nastavi ekonomske reforme Đelić najavio više novca za nauku i povratak stručnjaka Kiše dovele do propadanja svih useva Euleks: Ohrabrujemo Beograd da krene u istragu grobnice Promet na produktnoj berzi duplo veći Proglašena vanredna odbrana od poplava na Dunavu Uhapšen lider Samoopredeljenja Aljbin Kurti Poplavljeno oko 100 objekata u Beočinu Mrkonjić: Do kraja godine završiti severni krak Koridora Veliki crkveni sud potvrdio presudu Vilovskom Belgija pred izborima i predsedništvom EU Ganićev advokat: Srbija zloupotrebljava međunarodno pravo Milosavljević: Glasaću protiv poskupljenja struje Švajcarac Dajs novi predsednik Generalne skupštine UN U neredima u Kirgiziji poginulo više od 50 ljudi Slavica Đukić-Dejanović na konferenciji parlamenata na Kipru Dačić zahvalio Urugvaju na principljenom stavu o Srbiji Model privrednog rasta zasnovan na izvoznoj orijentaciji U Rijeci osuđena grupa krijumčara kokaina iz Južne Amerike Iduće nedelje gorivo jeftinije 2 do 3 dinara Bajatović najavio razgovore sa Gazpromom Predrag Ranković Peconi pušten iz pritvora Fabrika duvana Sarajevo kupuje banjalučko Oslobođenje? Početak obuke prve generacije komunalnih policajaca Oko 330 radnika dobrovoljno napustilo vojnu fabriku Sloboda Advokatska komora traži povlačenje zakona Hrvatska vlada uvodi i porez na imovinu Međunarodna federacija metalaca podržava zahteve radnika Gradca Ministarstvo za infrastrukturu ispunilo preuzete obaveze Deficit budžeta u prvih pet meseci 45,37 milijardi dinara U toku je ročište u Londonu u slučaju Ejupa Ganića Raskinut ugovor o prodaji 1. maja iz Pirota Usvojeno Pismo o fiskalnoj politici za 2010. i 2011. U Lapovu otvorena fabrika drvenog pločastog materijala (VIDEO) Pušten u rad portal e-uprava (VIDEO) Bugarska odustaje od naftovoda ka Grčkoj U Vlasotincu puštena u rad mini hidroelektrana Đelić 14. i 15. juna u Luksemburgu Sporne ingerencije Saveta guvernera Tadić i Cvetković sa Martonjijem o bilateralnim odnosima i integracijama Petrović: Potcenjuje se problem javnog duga (VIDEO) Diana Dragutinović: Inflaciju neće pogurati kurs Ministri EU: Ratifikacija SSP-a izgledna Šoškić: Kontrolisani fluktuirajući kurs najmanje loše rešenje Lisovolik: Nismo postavili ograničenja o raspodeli jednokratne pomoći Snežana Malović: Biće upućena molba za izručenje Kalinića Inflacija u maju 1,5 odsto Predlog za pokretanje stečaja nad zrenjaninskom pivarom Slovenački privrednici u takovskom kraju Sredstva za Razvoj usluga socijalne zaštite Kosovska policija: Dokazi o prisustvu MUP-a Srbije na severu Kosova Završena rasprava o zakonu o sudskim veštacima Konkurs za finansiranje projekata za podrsku građevinarstvu Bajatović: Dogovor s Gazpromom 17. juna Van Rompej: Nema alternative merama u zoni evra Ikea povlači više od tri miliona zavesa Dinar jači 0,4 odsto Martonji: Proces ratifikacije SSP da počne što pre Puna penzija za građane koji su deo staža ostvarili u BiH (VIDEO) Dinar sutra jači za 0,4 odsto Potpisan Memorandum o saradnji policije Argentine i Srbije NBS prodala 80 miliona evra Vlada usvojila Nacrt pisma o namerama koje će uputiti MMF-u Uhapšen Miloš Simović (VIDEO) Dobit banaka u Srbiji u prvom kvartalu 6,9 milijardi dinara Rubin ove godine ulaže 3,2 miliona evra Ukupna javna potrošnja u Crnoj Gori 51 odsto BDP EPS povećao proizvodnju struje za tri odsto Podnošenje poreskih prijava elektronskim putem (VIDEO) Država pokreće stečaj u 600 firmi Potpisan sporazum o izgradnji topionice u Boru EPS će na jesen tražiti poskupljenje struje Davinić: Ugovor o zakupu satelita nikad nije potpisan Otvoren novi hotel u centru Beograda AI: Vlasti Srbije da zaustave nasilno iseljavanje Roma Tadić ima samo platu, premijer ima akcije i štednju File: Proširenje EU ne sme biti talac sporova Internet-stranica zaštitnika građana namenjena deci Ambasadorka SAD pozdržava američke kompanije da investiraju Dragana Boljević: VSS zaustavlja evropske integracije Srbije U septembru u Beogradu skup o Dunavskoj strategiji Oficirima VRS izrečene kazne za genocid u Srebrenici Cilj liberalizacija tržišta usluga u regionu CEFTA SB UN usvojio nove sankcije Iranu Sporazum o saradnji tužilaštava Belgije i Srbije Van Rompej: Integracija i stabilnost Zapadnog Balkana ključni za EU Dačić i Randas o saradnji policije Srbije i Argentine Žbogar: Slovenija će podržati Kosovo Tadić i Ivanov: Neophodna ubrzana integracija regiona u EU Josipović podržao Zagreb prajd Barozo: Reforme potrebne celoj EU Incko: BiH u EU 2020. Štajnberg: Ojačani i unapređeni odnosi SAD-Srbija Pre 11 godina okončano bombardovanje Jugoslavije Dinar opet rekordno nisko Dinkić: Pomoć od 5.000 dinara možda već u julu Cvetković: Nema konsenzusa o dodeli bonusa (VIDEO) Povezan staž za više od 4.000 radnika Hrvatska: Za sada nije moguće izručenje Sretka Kalinića Prihodi budžeta Crne Gore 5,5 odsto manji od plana Luka Beograd tuži Vericu Barać Barać: Pripremaju se krivične prijave za C market Obezbeđena druga rata pomoći EU i MMF-a Grčkoj Dinar sutra još slabiji Većina investitora očekuje bankrot Grčke Nagrada Milan Pantić dodeljena Rikardu Jakoni Svojinska odredba o zemljištu na oceni ustavnosti Unapređenje sistema visokog obrazovanja Najveći italijanski sindikat najavio štrajk za 25. juni Strogo planirana proizvodnja tekstila EFSE pomaže mala i mikropreduzeća Na izborima za nacionalne savete glasala polovina upisanih (VIDEO) Kanadska kompanija ulaže u modernizaciju RTB Bor Novinarska nagrada Stanislav Marinković uručena Basari Smanjiti broj povreda na radu Hrvatski sindikati protiv izmena Zakona o radu Air Vallee od 18. jula leti na liniji Rimini-Beograd Auto-voz Beograd-Bar od 11. juna Šutanovac: Srbija važan činilac izvoza oružja u regionu EU naložila MOL-u da vrati državnu pomoć Matijević: Moguć blagi oporavak IT-tržišta u 2010.\nBELEX TIKER AGBN 7.937 0,00% AIKB 2.800 1,82% ALFA 9.004 -0,02% BIPB 32 -11,11% BMBI 12.438 -0,07% CCNB 13.400 0,71% DNOS 2.200 -5,17% ENHL 838 0,24% IMLK 1.202 0,59% JMBN 11.505 -4,16% KMBN 27.000 -0,02% KMBNPB 8.718 -3,15% MTBN 4.616 -2,20% MTLC 1.955 -1,11% PRBN 610 -1,77% PRGS 150 -0,66% SJPT 937 0,32% TGAS 5.600 0,90% TIGR 727 -0,41% TLFN 1.450 -3,40% UNBN 5.030 -2,67% VINZ 8.788 -1,26% VLFR 1.288 -7,47% VZAS 559 0,00%\nKalendar (22. 03. 2010.)\nRestrukturiranje javnih preduzeća i javnih komunalnih preduzeća u Srbiji\n22. mart 2010. 9:00 - 14:00\nOd Vlade Srbije očekuje se da u dogledno vreme usvoji strategiju restrukturiranja ključnih javnih preduzeća, čiji je osnivač država, kao i lokalnih javno-komunalnih preduzeća. Od elemenata te strategije u dobroj meri će direktno zavisiti budućnost oko 600 preduzeća i oko 150.000 zaposlenih u ovom sektoru, a indirektno će se efekti preneti na celokupnu ekonomiju Srbije.\nCilj Drugog godišnjeg foruma EMG o restrukturiranju i privatizaciji JP i lokalnih JKP je da se na jednom mestu okupe predstavnici Vlade Srbije, JP i JKP i da se kroz neposredan dijalog iskristališu najbolja rešenja. Tome će doprineti i prisustvo stručnjaka iz drugih zemalja, čija bi iskustva mogla da budu putokaz za Vladu Srbije da izbegne greške drugih zemalja u tranziciji.\nNa skupu će, takođe, biti govora o efektima globalne krize, koja je dodatno produbila probleme, sa kojima se javna preduzeća (JP) i lokalna javno-komunalna preduzeća (JKP) u Srbiji suočavaju.\n· Stanje i perspektive JP i JKP u Srbiji;\n· Osnovni elementi strategije restrukturiranja JP i JKP;\n· Instsitucionalni okvir za reforme javnog sektora;\n· Politika cena;\n· Korporativizacija JP i JKP – osnov za povećanje efikasnosti i novi model upravljanja;\n· Finansiranje kapitalnih investicija;\n· Javno- privatno partnerstvo i podsticaji za uključivanje privatnog sektora;\n· Reforma svojinske i upravljačke strukture u JP i JKP;\n· Uticaj krize na potencijalne strateške partnere;\n· Privatizacija – za i protiv;\n· Modernizacija – posao države ili novih, privatnih vlasnika;\n· Socijalni program za viškovezaposlenih;\n· Uloga JP i JKP posle privatizacije – primer NIS-a;\n· Značaj komunalnog sektora za srpsku ekonomiju;\n· Iskustva drugih zemalja.\nDrugi godišnji forum\nRestrukturiranje i privatizacija javnih preduzeća i\njavnih komunalnih preduzeća u Srbiji\nHotel Hyatt Regency, Beograd, Srbija\n09:00 – 09:30 Registracija učesnika i gostiju\n09:30 – 09:45 Uvodno obraćanje:\n- Božidar Đelić, potpredsednik Vlade za evropske integracije i ministar za nauku i tehnološki razvoj\n09:45 – 11:00 Panel 1: Restrukturiranje i privatizacija javnih preduzeća\n· Stanje i perspektive JP u Srbiji;\n· Osnovni elementi strategije restrukturiranja JP;\n· Korporativizacija JP– osnov za povećanje efikasnosti i novi model upravljanja;\n· Reforma svojinske i upravljačke strukture u JP;\n· Socijalni program za viškove zaposlenih;\n· Uloga JP posle privatizacije – primer NIS-a;\n· Iskustva drugih zemalja;\n· Obaveze koje za restrukturiranje javnih preduzeća proizilaze iz sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju EU;\n- Dušan Bajatović, direktor, Srbijagas\n- Bogdan Lissovolik, stalni predstavnik MMF-a za Srbiju\n- Igor Momčilović, pomoćnik ministra, sektor za ekonomiju i javna preduzeća, Ministarstvo finansija Republike Srbije\n- Zoran Ćirović, pomoćnik ministra, Ministarstvo finansija Republike Srbije\n11:00 - 11:15 Pitanja i odgovori\n11:45 - 13:00 Panel 2: Restrukturiranje i privatizacija javnih komunalnih preduzeća\n· Stanje i perspektive JKP u Srbiji;\n· Osnovni elementi strategije restrukturiranja JKP;\n· Cene komunalnih usluga;\n· Reforma svojinske i upravljačke strukture u JKP;\n- Oliver Dulić, ministar životne sredine i prostornog planiranja, Vlada Republike Srbije\n- Mišela Nikolić, pomoćnik ministra ekonomije i regionalnog razvoja, Vlada Republike Srbije\n- Andrija Penzes, predsednik upravnog odbora P.U. Komdel i direktor JKP “Čistoća Sombor”\n- Tatjana Ercegović Petrić, samostalni savetnik, Privredna komora Srbije\n13:00 - 13:15 Pitanja i odgovori\n13:30 - 14:45 Panel 3: Studije slučaja iz regiona – iskustva i sugestije\n· Vojmir Urlep, predsednik upravnog odbora, Lek, Slovenija\n· Vladislav Cvetković, direktor, Agencija za privatizaciju, Srbija\n· Vikoslav Korošec,direktor Udruženja za inženjering, Privredna komora Slovenije\n· Veronika Tasić-Vušurović, Senior Konsultant, A.T. Kearney\n14:45 - 15:45 Ručak/Koktel


Nestašica omražene ali još neophodne plastike; zašto? - Vesti - Život - B92.net\nPlastika je na lošem glasu - s pravom. Meðutim, plastika je i dalje neophodna za ambalažu mnogo èega, pa i medicniskih proizvoda. Trenutno ima velikih problema sa isporukom, premalo je sirovina za proizvodnju plastike.\nIzvor: dw.com utorak, 13.04.2021. | 14:38 -> 17:05\nKorona pandemija je jasno pokazala koliko su krhki globalni lanci snadevanja. Poblema ima i sa toliko jednostavnim proizvodima kao što je providna folija, koja u prodavnicama štiti meso i sir, jer i ona rezultat globalne saradnje.\n„Uzdrmani lanci isporuke"\n"Industrija plastiène ambalaže je veoma umrežena u svetu i veoma zavisna od odgovarajuæih oblasti primene, pa je samim tim i veoma pogoðena ukoliko na nekim drugim mestima nešto zapne" kaže Mara Hanker, generalna direktorka Saveza proizvoðaèa plastiènih ambalaža (IK). Trenutno je istovremeno „zapelo“ na mnogim mestima. Toliko da su se u anketi poèetkom marta tri èetvrtine kompanija požalile da je snabdevanje sirovinama loše ili veoma loše.\nMesec dana kasnije, kratko pre nego što su objavljeni rezultati jedne druge ankete, situacija se nije popravila: "Još uvek je teško doæi do sirovina. A tamo gde mogu da se dobiju su veoma skupe".\nTo naravno vrši pritisak na marže proizvoðaèa ambalaže. "Ali veæina njih bi bila sreæna kada bi uopšte imali dovoljno materijala za usluživanje svojih kupaca", kazala je Hanker. I iz krovnog udruženja proizvoðaèa ambalaža (GKV) govore o velikim problemima u lancu isporuke sirovina.\nI blokada Sueckog kanala, zbog nasukanog teretnog broda „Ever Given“, dodatno je poremetila lanac snabdevanja.\nI dok je sirovina nedostajalo, potražnja se poveæala brže nego što se oèekivalo. Jedan od razloga je privredni oporavak Kine. "Tržište tamo cveta i trenutno sve guta", kaže Hanker. U Nemaèkoj su glavni potražioci automobilska i graðevinska industrija.


! /Muriz Memić: Kako budu izlazili svjedoci, tako će javnost vidjeti ko je Hasan Dupovac / Radio Sarajevo\n! / Muriz Memić: Kako budu izlazili svjedoci, tako će javnost vidjeti ko je Hasan Dupovac\n16. 08. 2021. u 13:10:00 Radiosarajevo.ba\nSud Bosne i Hercegovine odbio je žalbu odbrane za potvrđenu optužnicu u slučaju 'Dženan Memić'. Ročište o izjašnjenju o krivnji bit će održano 25. augusta, potvrdio je za portal Radiosarajevo.ba Muriz Memić, otac stradalog Dženana.\nPodsjetimo, Sud BiH je prije nekoliko sedmica potvrdio optužnicu Tužilaštva BiH protiv Zijada Mutapa, Alise Mutap, Hasana Dupovca, Muamera Ožegovića i Josipa Barića za organizovani kriminal i sprečavanje otkrivanja dokaza stradanja mladića Dženana Memića.\nOdbrana se na ovu odluku žalila, ali bezuspješno pa će ročište o izjašnjenju o krivnji biti održano za devet dana.\n! / Arijana Memić se oglasila: Rekli su nam da povučemo prijavu riječima 'svatovi čekaju'\nTim povodom kontaktirali smo Muriza Memića koji kaže da je ovo za njega očekivana odluka.\n"Očekivano... Pozvao bih se samo na presudu Vrhovnog suda koja kaže da se nije desila saobraćajna nesreća. Postoji kriminalna grupa koja je prikrivala ubistvo", kaže Memić i dodaje:\n"Sada očekujemo početak suđenja. Kako koji zaštićeni svjedok bude izlazio, tako će javnost čuti šta je sve radio i koliko je pokvaren Hasan Dupovac. Isto tako i Zijad Mutap, kao i Alisa".\nPodsjetimo, prije potvrđivanja optužnice, Sud BiH je odlučio pustiti pomenutu petorku da se brane sa slobode. Određene su im i mjere zabrane. Hasan Dupovac i Zijad Mutap ne smiju napustiti mjesto prebivališta, dok Alisa, zbog odlaska u bolnicu, smije iz Općine Stari grad otići u Općinu Centar.\nTagovi: Dženan Memić Muriz Memić Sud BiH\n... / Svečana sjednica Općinskog vijeća Ilidža i plaketa za Muriza Memića\n... / Priča o dobroj duši, o ljubavi, o zulumu: Danas bi Dženan Memić napunio 27 godina\n! / Arijana Memić: Koje će korake preduzeti Tužilaštvo KS nakon oslobađajuće presude


Učenici Savremene gimnazije u poseti Kući LegataSavremena gimnazija\nPoseta Legatu Petra Lubarde: Savremeno putovanje u svet umetnosti\nMarch 9, 2020 Comments Off on Poseta Legatu Petra Lubarde: Savremeno putovanje u svet umetnosti\nUčenici I i II razreda su u sklopu likovne nastave prve nedelje marta posetili Legat Petra Lubarde u Iličićevoj ulici. Tokom posete učenici su, osim Lubardinih slika, crteža i grafika, u Legatu imali priliku da vide i deo nameštaja i biblioteke, umetnikov radni sto, štafelaj i deo arhivske građe (pisma, beleške, skice, lična dokumenta i porodične fotografije).\nSavremena umetnost i nadahuće velikog stvaraoca\nNa prostoru nekadašnjih topčiderskih vinograda, u vili na Dedinju, nalazi se legat i zaostavština umetnika, poverena na čuvanje i održavanje Muzeju savremene umetnosti, a koja danas pripada zaštićenom kompleksu Topčidera.\nUtisci gimnazijalaca su tokom obilaska bili jaki, a razmišljanja glasna. Legat Petra Lubarde mnogo je više od same zaostavštine. To je kuća čiji zidovi još između sebe šapuću misli, ideje, nadahnuća, probleme i radosti ovog velikog umetnika. To je mesto na kome se, osim s umetnošću, posetioci upoznaju i sa životom jednog od naših najvećih slikara.


Samo da je političar ili fudbaler! | TV\nSamo da je političar ili fudbaler! | Mondo Portal\n23. april, 15:22\nSamo da je političar ili fudbaler! 8 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n09.09.2015. / 13:46\nSamo da je političar ili fudbaler!\nIzvor mondo.rs 09.09.2015. / 13:46\nSeksi sestre iz Rijeke, učesnice Velikog brata slabe su na fudbalere i političare.\n"Barbara i Tina Šegetin poznate su po tome da izlaze sa momcima koji imaju dublji džep. Vole dobar provod, a često ih možete videti sa ljudima iz sveta politike, sporta...Neki od tih funkcionera su im plaćali putovanja na neke egzotične destinacije", piše "Kurir".\nNa Sorajinu preporuku\nTina je bila u vezi sa manekenom iz Srbije\nNakon što su se lepe sestre našle u kući Velikog brata, u Hrvatskoj je nastala prava panika među nekim moćnicima, jer su se uplašili da bi one mogle da otkriju neke pikanterije.\nNavodno je jedan bivši funkcioner "odlepio" za Barbarom, ali su se ubrzo rastali, jer je čovek bio oženjen. Tada je Barbara odlučila da se zabavlja samo sa sportistima i mafijašima.\nDrugarice madam iz Crne Gore\nSestre Šegetin su navodno drugarice Željke Rolović, madam koje je uhapšena nedavno, jer je podvodila devojke, pa su i njih povezali sa elitnom prostitucijom. One su to demantovale.\nSestre Šegetin nisu poznate samo po "jurcanju" političara, već i fudbalera.\nBarbara je bila u vezi sa Lolom Smiljanićem, Ivicom Dragutinovićem, Zoranom Tošićem, Nikolim Ninkovićem i Aleksandrom Mitrovićem. Sada je u vezi sa igračem Rada, Borkom Veselinovićem.\nveliki brat lepotice\n10.09.2015. / 16:41\nJel jasno nekome zasto se ove osobe ne nazivaju dama noci nego starletama ?\n10.09.2015. / 03:55\nTako su zakljucile citajuci srednje strane novina!?\n10.09.2015. / 02:37\n"Ko uz vecu musku grupu, gurne stvar u istu rupu, kasno shvati da se zezno, triper sledi obavezno."\n“KALKANSKI KRUGOVI” IMAJU GREŠKU U KLJUČNOJ SCENI: Istina o seriji koja je i glumce uplašila! (VIDEO)


Vizuelni content marketing u 2017. - Marketing Mreža\nVizuelni content marketing u 2017.\nSVET – Vizuelni sadržaj postao je toliko rasprostranjen da to više nije samo delić marketinške industrije, već njeno jezgro. Široko usvajanje videa na skoro svim platformama znači da oglašivači treba da refokusiraju svoje napore tokom 2017. godine.\nKompanija Venngage ispitala je više od 300 marketera i utvrdila da procenat onih koji koriste vizuelni sadržaj kao deo svoje ukupne strategije raste. Čak 53% učesnika ankete izjavilo je da je između 91 i 100 odsto njihovih objavljenih sadržaja činilo neki vizuelni materijal, a više od 90% koristi vizuelni sadržaj u najmanje pola svojih postova. Više informacija pogledajte u infografiku ispod.\nViše informacija pronađite na sajtu SocialTimes.


Na koji način će ukidanje abortusa u SAD uticati na ostatak sveta? – WANNABE MAGAZINE – BGD Novine\nNa koji način će ukidanje abortusa u SAD uticati na ostatak sveta? – WANNABE MAGAZINE\nVeć nekoliko dana unazad svet je prodrman činjenicom da postoji mogućnost ukidanja abrtusa u SAD. Ovo se, međutim, ne dešava preko noći. Imam osećaj da napravimo tri koraka napred, ali da se za pet vratimo unazad. Savremeni čovek koji je dovoljno edukovan i osećajan zna da ukidanje abortusa ne znači manje abortusa, ali Vrhovni sud SAD smatra da je njihovo da odlučuju o telima žena, o tome šta one mogu ili ne mogu da učine sa svojim matericama.\nVrhovni sud SAD sada je ispunjen ekstremnim desničarima, tradicionalistima i konzervativcima koji se trenutno bave slučajem Roe protiv Wade iz 1973. čija je presuda bila revolucionarna. Podsetimo se da je ljude na ovim pozicijama imenovao bivši predsednik SAD, Donald Trump, o kome, verujem, ne mora mnogo da se priča. Zašto uopšte razmatraju slučaj iz 1973? To je dobro pitanje. Slučaj Roe protiv Wade je bio revolucinaran upravo zato što je zbog njega u državi Misisipi abortus postao legalan, ali Vrhovni sud želi da promeni ovaj zakon.\nOvaj slučaj je u svojoj srži sadržao ono za šta su se žene borile sedamdesetih godina prošlog veka, onda kada su palile brushaltere i kada su neprestano šetale ulicama i zahtevale da im se omoguće osnovna ljudska prava. Jedno od tih osnovnih ljudskih prava je pravo na autonomiju sopstvenog tela.\nU SAD ne postoji nijedan zakon koji nalaže ili zabranjuje muškarcima da rade šta žele sa svojim telom, dakle – imaju potpunu autonomiju nad svojim telom. Za žene je to, međutim, drugačije. Možda vam je čudno što su sada ulice u svim američkim državama pune protestanata koji traže da se abortus proglasi ilegalnim, ali ovako nešto je bilo neminovno onog momenta kada je Trumpova administracija počela da ohrabruje ultra desničare i ljude koje (pokušaćemo da ne vređamo) ne zanima ništa osim njihove zadnjice.\nNa koji način će obaranje zakona u Misisipiju uticati na ostale države Amerike?\nKada je presuda doneta, te 1973. godine, legalizovanje abortusa bilo je velika pobeda za feministički pokret. Nakon što je usvojen zakon o legalnom abortusu, mnoge druge države su sledile Misisipi i, takođe, usvojile pomenuti zakon. Ovaj zakon nalaže da je potpuno legalno abortirati u prvih 24 do 28 nedelja. Sprovedena studija Guttmacher instituta otkrila je da, ako dođe do obaranja presude Roe protiv Wade i simultano dođe do poništavanja zakona o leglanom abortusu – smatra se da će 26 zemalja slediti primer Misisipija, isto kao i sedemdesetih, i ukinuti abortus i u svojim državama.\nNa koji način će ukidanje abortusa uticati na žene u SAD?\nMožemo samo da zamislimo koliko su žene u SAD prestravljene. Nadrealno je da u 2022. godini ponovo moramo da se borimo za prava koja su dobile još sedamdesetih, a o tome koliko je nehumano i ponižavajuće što se žene nalaze u ovakvoj situaciji je nemoguće uopšte govoriti. Ukidanje abortusa ne znači da abortusa neće biti, već da zdravstvena nega i zaštita neće biti omogućena državljankama SAD i da će morati da preduzimaju nehumane poteze, jednako nehumane kao i obaranje zakona o legalnom abortusu, kako bi otišle i abortirale dete koje, naposletku, ne žele.\nUkidanje abortusa će žene dovoditi do toga da traže pomoć u drugim, najbljižim državama, koje možda, u jednom momentu neće više ni biti. Na udaru će biti žene koje ne mogu to sebi da priušte, Latinoamerikanke, Afroamerikanke i azijske Amerikanke, kao i migrantkinje. Ono što je strašno je što je The Economist objavio da je velika većina građana SAD, zapravo, za to da ovaj zakon ostane na snazi.\nNa koji će način ukidanje abortusa u SAD da utiče na ostatak sveta?\nDavno smo već otkrili da American dream ne postoji, da je svaka ideja o demokratiji u Americi pala u vodu i da je komično uopšte pominjati demokratiju kao takvu u istom kontekstu sa ovom zemljom. Prošle godine bili smo svedoci pokušaja ukidanja abortusa u Poljskoj, videli smo kako izgleda kada se nacija digne na noge i počne da štiti svoje građanke. Ono što nismo videli je kako dolazi do ženske revolucije, a ako se ultradesničari i tradicionalisti, muškarci sa kompleksom boga odluče da zabadaju nos u naše vagine, mislim da je jasno da nam predstoji borba u kojoj moramo da istrajemo.\nNaslovna fotografija: instagram.com/chnge\nĐoković: Razumem Zvereva, ali igrači tu ne mogu ništa – Sportklub


Mantil - Bez njega ne možemo da zamislimo proleće || Lepota i zdravlje\nMantil – Komad bez kog ne možemo da zamislimo proleće\nMantil, definitivno, nije samo odevni komad za muškarce! Njegov bezvremenski dizajn je gotovo neprimetno prešao put od vojne gardorebe do ženske mode, ostavši zauvek na modnoj sceni. Tako da bez obzira što se svake godine modni trendovi menjaju, mantil uspešno odoleva vremenu.\nPraktičan, a elegantan – daje dozu otmene prefinjenosti, čineći svaki outfit besprekornim. Ne čudi što svaka dama sa stilom u svom plakaru ima omiljeni model.\nDa li znate kako je mantil nastao?\nSigurno se svi sećate kako su klasične modele nosile Audrey Hepburn u filmu „Breakfast at Tiffany’s“, Meryl Streep u „Kramer vs. Kramer“ ili Kate Moss u bezbroj Burberry kampanja. Međutim, pre nego što se našao na ženskim ramenima, mantil je bio deo vojne uniforme.\nZapravo, osmišljen je kao alternativa teškim kaputima koje su nosili pripadnici nemačke i engleske vojske za vreme Prvog svetskog rata. I danas postoje dve priče o njegovom nastanku. Preme jednoj, za njegov nastanka zaslužan je Thomas Burberry. Osnivač čuvene engleske modne kuće iskoristio je novootkriveni materijal, gabarde i stvorio prvi model mantila. Prema drugoj priči brend luksuzne odeće Aquascutum tvrdi da je prvi mantil izašao upravo ispod njihove šivaće mašine i to još 1850-ih.\nBez obzira na ovu dilemu mantil je postao veoma popularan nakon Prvog svetskog rata. Da bi u Drugom, ponovo, zauzeo glavno mesto u uniformi. Upravo u ovom periodu pojavile su se Marlene Dietrich, Greta Garbo i Katharine Hepburn, čiji se glamur poigravao sa tradicionalno muškim stilovima. Pa nakon što su fedora šešir uvrstile u ženske kape za zimu, ove holivudske glumice slavu su donele mantilu.\nVrlo brzo mantil je osvojio srca poznatih dama, poput Marilyn Monroe, Brigitte Bardot, Catherine Deneuve. Njegovom izgledu nije mogla da odoli Jackie Kennedy, koja ga je uparila sa večernjom haljinom. Dok je Jane Birkin pokazala kako mantil možete da nosite uz baletanke.\nKako izabrati odgovarajući mantil?\nIako je prva asocija na mantil Burberry model sa postavom u prepoznatljivom printu, ovaj komad odeće dolazi u različitim varijacama materijala i dužina. Zato je veoma važno da pronađete onaj koji odgovara vašoj figuri.\nKratki modeli dosežu iznad bokova. Pravi su izbor sa niske žene, jer ih vizuelno izdužuju. Ipak, niske dame sa širokim kukovima treba da ih izbegavaju kako oni ne bi došli dodatno do izražaja.\nPrvi mantili bili su srednje dužine. Ova dužina savršeno pristaje svakoj figuri. Dok midi verzije odgovaraju visokim, vitkim pripadnicama lepšeg pola. Ukoliko ste sitne građe, a želite da ponesete dugi model birajte dužinu koja je malo iznad članka. Naravno, visoke potpetice u stajlingu se podrazumevaju.\nBaš kao su klasične salonke nezaobilazni detalj u business looku, a mala crna haljina must have za večernji provod, tako je mantil multifunkcionalni komad. Možete ga nositi, bukvalno, u svakoj prilici i sa svakim modnim stilom. Odlično se slaže sa suknjama, haljinama, jeansom, ali i šortsevima, kombinezonima i patikama.\nZato, prepustite se mašti i stilizujte svoj mantil na originalan način. Ukoliko, pak, želite da kolekciju obogatite novim modelom u Max Mari vas čeka klasična elegancija u bež i kamel bojama. Mango donosi kraće i šire verzije koje su odlične za casual stajling, a Pull&Bear predlaže mantil u military stilu. Ljubitelji dvoredog kopčanja mogu da izaberu neki od Stradivarius i Orsay modela. Dok će žuti, crveni i plavi P….S….fashion mantili uneti boje u vaš prolećni look.\nPosebna poslastica dolazi iz Bershke u vidu vinyl mantila u bordo boji. Kožnu verziju pronaći ćete u Zari, a u Liu Jo antilop model u retro stilu. Korak dalje otišao je Massimo Dutti predstavivši mantil od teksasa.\nKako vi nosite mantil ovog proleća?\nŠta je upala mišića i koji je najbolji "lek" za nju


Dom zdravlja Bečej: Uputstva za sumnju na infekciju korona virusom i telefoni za komunikaciju sa lekarima | Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nDom zdravlja Bečej: Uputstva za sumnju na infekciju korona virusom i telefoni za komunikaciju sa lekarima\nPreporučuje se telefonski kontakt sa zaposlenima u Domu zdravlja Bečej\nMole se svi građani da se u Dom zdravlja ne javljaju bez preke potrebe, kako bismo smanjili mogućnost širenja zaraze. Naročito za to molimo starije pacijente, hronične bolesnike i pacijente koji imaju teža obolenja, navodi se u saopštenju Doma zdravlja Bečej.\nSvoje recepte za lekove koje uobičajeno troše pacijenti mogu obezbediti telefonom od 7 do 19 sati na telefone bečejskog doma zdravlja: 021/6912-660 i od 10 do 12h i od 15 do 17 sati na telefone: 021/6915-310. Građani u okolnim mestima i Novom selu treba da zovu na poznate telefone na koje se inače zakazuju u svojim mestima stanovanja.\nPreporučujemo da se i kontrole, snimanja, laboratorijske analize koje u ovom trenutku nisu hitne i neophodne odlože, dok se situacija sa aktuelnim problemom sa virusom COVID-19 ne smiri.\nMolimo sve građane da ove preporuke ozbiljno shvate u svom, ali i u interesu celokupnog građanstva.\nDom zdravlja Bečej je obezbedio brojeve telefona koje možete zvati ukoliko sumnjate da ste bili u kontaktu ili sumnjate da imate simptome zaraze virusom Covid-19 (suvi kašalj, temperaturu, glavobolju, bol u mišićima, eventualno otežano disanje), a to su: 062/886-20-66 i 062/880-65-75 i 062/886-20-65 i 062/886-20-67 koji mogu da se zovu od 7 do 19 sati.\nNoću i vikendom, u slučaju neophodne potrebe, možete pozvati sledeći broj telefona: 062/809-52-63.\nNa navedene telefone će vam se javljati naše zdravstveno osoblje – lekari i medicinske sestre. Molimo građane da ove navedene telefone koriste samo i isključivo za savete i pitanja koji se odnose na sumnju na eventualnu mogućnost zaraze COVID – 19. Molimo vas da na pitanja zdravstvenog osoblja odgovarate jasno, iskreno i precizno, da bi se mogla dobiti adekvatna uputstva.\nTakođe postoje i telefoni na koje građanstvo može da kontaktira direktno nadležne epidemiologe u Novom Sadu: 064/802-88-94 i 064/802-88-95 u slučaju da je moguć kontakt sa zaraženima (dolazak sa putovanja iz zaraženog područja) ili pacijent ima simptome zaraze virusom COVID-19.\nTelefonski kontakt sa zdravstvenim osobljem, umesto dolaska u dom zdravja je postupak koji se u ovom momentu najviše preporučuje, jer se na taj način dobiju primerena uputstva , a postiže se najvažniji cilj – izbegava se širenje zaraze.\nUkoliko pacijenti sa simptomima COVID-19 ipak dođu u dom zdravlja, molimo da sačekaju ispred ulaza u Službu hitne medicinske pomoći stave masku, a da pratilac, takođe sa maskom, obavesti medicinsko osoblje koje će pacijenta na adekvatan način sprovesti u za to obezbeđenu prostoriju za izolaciju, uz poštovanje pravila zaštite, pregledati i dalje postupati prema protokolu. Ipak, ponovo naglašavamo da je najpametnije kontaktirati zdravstveno osoblje uvek prvo telefonom, a dolazak u dom zdravlja za osobe koje sumnjaju da su obolele od COVID-19 najpoželjnije je da bude najavljen (opet da bi se sprečilo širenje zaraze) i da dolaze samo oni koji sumnjaju na infekciju ovim virusom, a imaju teže simptome, a i oni uz prethodni telefonski kontakt i najavu.\nDZ Bečej je obezbedio i mobilne timove koji će, ali samo za pacijente koji su u teškom stanju, dolaziti i kod pacijenta, da bi ih sproveli na dalje lečenje u nadležnu ustanovu, uz prethodnu konsultaciju epidemiologa, opet sa istim ciljem, da se što je više moguće spreči prenošenje zaraze.\nMolim vas da se navedenih uputstava pridržavate, zaključuje se u saopštenju.\nOznake: BečejDom zdravlja BečejKorona virus


Muškarac iz Žitorađe uhapšen zbog nasilja u porodici- nožem nasrnuo na policiju – Radio Koprijan\nhome Hronika, Vesti Muškarac iz Žitorađe uhapšen zbog nasilja u porodici- nožem nasrnuo na policiju\nMuškarac iz Žitorađe uhapšen zbog nasilja u porodici- nožem nasrnuo na policiju\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Prokuplјu uhapsili su I. T. (1980) iz Žitorađe zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo ometanje službenog lica u vršenju službene dužnosti.\nSumnja se da je on preksinoć u porodičnoj kući maltretirao i uznemiravao sestru i lomio stvari po kući, a potom kuhinjskim noževima koje je držao u rukama krenuo ka policajcima koji su po prijavi izašli na lice mesta.\nProtiv I. T. biće podneta i krivična prijava zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo nasilјe u porodici.


Francuz osuđen zbog šamara Makronu /video/ - 10.06.2021, Sputnik Srbija\nFrancuz osuđen zbog šamara Makronu /video/\nSud u Francuskoj osudio je danas 28-godišnjeg Demijena Tarela koji je u utorak ošamario predsednika Emanuela Makrona na četiri meseca zatvora, javila je... 10.06.2021, Sputnik Srbija\nTarel je prethodno priznao da je udario Makrona, ali je istražnim organima rekao da to nije uradio sa predumišljajem, prenosi Rojters.Tužilaštvo je zatražilo da se Tarelu izrekne kazna od 18 meseci, a sudije su odlučile da ga osude na četiri meseca zatvora i 14 meseci uslovno.Tokom posete regiji Tan Lermitaž na jugoistoku zemlje, u utorak, predsednik Makron prišao je masi građana da ih pozdravi, a Tarel je zgrabio predsednika za ruku i ošamario ga po licu, ponavljajući frazu poznatu poštovaocima Francuske monarhije, a pre nego što je predsedničko obezbeđenje intervenisalo.Policija je nakon incidenta privela Tarela, koji, prema istražiteljima, nije bio poznat policiji pre ovog slučaja, a uhapšen je i njegov prijatelj koji je snimio ceo incident.Optužba za napad na javnog zvaničnika u Francuskoj predviđa maksimalnu kaznu zatvora od tri godine i novčanu kaznu od 45.000 evra, prenosi Tanjug.Pročitajte još:\nšamar, emanuel makron, vesti, evropa\n18:06 10.06.2021 (Osveženo: 18:09 10.06.2021)\n© REUTERS / POOLEmanuel Makron\nTokom posete regiji Tan Lermitaž na jugoistoku zemlje, u utorak, predsednik Makron prišao je masi građana da ih pozdravi, a Tarel je zgrabio predsednika za ruku i ošamario ga po licu, ponavljajući frazu poznatu poštovaocima Francuske monarhije, a pre nego što je predsedničko obezbeđenje intervenisalo.\nOptužba za napad na javnog zvaničnika u Francuskoj predviđa maksimalnu kaznu zatvora od tri godine i novčanu kaznu od 45.000 evra, prenosi Tanjug.\nMakron se oglasio posle šamara, otkriveni detalji o napadaču i saučesniku: Oružje i „Majn kampf“


Vlada TK zatražila da domovi zdravlja maksimalno povećaju broj punktova za vakcinaciju – Radio Feral\nVlada TK zatražila da domovi zdravlja maksimalno povećaju broj punktova za vakcinaciju\nVlada TK je danas od domova zdravlja zatražila da u skladu sa mogućnostima maksimalno povećaju broj punktova za vakcinaciju, broj timova za vakcinaciju i da organizuju mobilne timove za vakcinaciju, a od Zavoda za javno zdravstvo da analizira stanje zaliha vakcina na području kantona, te da u skladu sa istim, kao i sa trendom potrošnje trenutno dostupnih vakcina na području kantona, izvrši procjenu potrebne dinamike daljeg prijema donacija vakcina, kao i da ga koordinira sa nadležnim federalnim organima i institucijama.\nVlada je danas dala saglasnost na Odluku Ministarstva privrede TK, kojom je odobrena isplata 166.760,13 KM na ime subvencioniranja dijela kamatne stope za 59 privrednih društava, korisnika beskamatne kreditne linije koju Vlada Tuzlanskog kantona realizira sa UniCredit bankom. Prema informacijama iz Banke, ovim privrednim društvima je plasirano ukupno 30.553.000,00 KM za prvih šest mjeseci 2021. godine. U Zahtjevu Banke je\nnavedeno da su svi korisnici ostvarili pravo na isplatu subvencija.\nPodsjećamo Vlada Tuzlanskog kantona je obezbijedila ukupno 2.100.000,00 KM za subvencioniranje kamatne stope Korisnicima, dok UniCredit Bank d.d Mostar u skladu sa vlastitim procedurama iz svojih sredstava odobrava finansiranje putem svojih namjenskih kreditnih sredstava ukupne vrijednosti 60,5 miliona KM. Od ovog iznosa 26.900.000,00 KM je namijenjeno za proizvodnu djelatnost, 23.500.000,00 KM je namijenjeno za trgovinsku djelatnost, a 10.100.000,00 KM za uslužnu djelatnost, pri čemu subvencije Vlade iznose do 700.000,00 KM po grupaciji .\nU skladu sa ranije donesenim Programom rasporeda sredstava sa potrošačke jedinice Kapitalni izdaci za korisnike budžetskih sredstava za 2021. godinu Vlada je danas donijela dio odluka kojima su odobrena sredstva za realizaciju 16 kapitalnih projekata u oblasti obrazovanja. Ukupna vrijednost danas donesenih odluka, čime će započeti realizacija kandidiranih projekata, je 329.000,00 KM. JU OŠ „Banovići Selo“ Banovićije odobreno 100.000,00 KM za izgradnju školskog objekta, odnosno priključke objekta na električnu mrežu i komunalne usluge, uređenje dvorišta, upotrebnu dozvolu, te priključke na vodovodnu i kanalizacionu mrežu. JU Univerzitet u Tuzli Vlada je odobrila 37.000,00 KM, na ime nabavke opreme za trenažni proces Fakulteta za tjelesni odgoj i sport. Za rekonstrukcije i intervencije na sistemima centralnog grijanja JU OŠ „Živinice Gornje“ Živinice je odobreno 12.500,00 KM, JU OŠ „Tinja“ Srebrenik 20.100,00 KM, JU OŠ „Sladna“ Srebrenik 26.000,00 KM, JU OŠ „Višća“ Živinice 12.000,00 KM, JU MSŠ Sapna 18.200,00 KM, JU MSŠ „Musa Ćazim Ćatić“ Kladanj 29.000,00 KM. JU OŠ „Musa Ćazim Ćatić“ Zelinja Donja Gradačac je odobreno 30.000,00 KM na ime rekonstrukcije mokrog čvora, a za iste namjene JU OŠ „Lipnica“ Tuzla je odobreno 7.000,00 KM. Za rekonstrukciju prilaza Školi JU OŠ „Pazar“ Tuzla je odobreno 6.000,00 KM, a za nabavku video nadzora JU OŠ „Gnojnica“ Lukavac je odobreno 5.000,00 KM. Za nabavku video nadzora JU OŠ „Mramor“ Tuzla je odobreno 5.700,00 KM, dok je za rekonstrukciju dijela krova JU OŠ „Brčanska Malta“ Tuzla odobreno 3.500,00 KM. Na ime rekonstrukcije elektroinstalacija JU MS Građevinsko – geodetska škola Tuzla je odobreno 7.000,00 KM, a na ime rekonstrukcije podova, elektroinstalacija, provjetravanje i dva kabineta za zavarivanje, JU MS Mašinska Škola Tuzla, odobreno je 10.000,00 KM.\nTakođer, Vlada je danas odobrila 8.000,00 KM Ministarstvu prostornog uređenja i zaštite okolice za izradu Idejnog rješenja , te 55.000,00 KM za izradu Glavnog projekta za rekonstrukciju i adaptaciju zgrade SODASO u Tuzli.za rekonstrukciju i adaptaciju zgrade SODASO u Tuzli\nNa današnjoj sjednici Vlada je izmijenila Program korištenja sredstava prikupljenih od naknade za zakup sportsko-privrednih lovišta za 2021. godinu. Programom je predviđena raspodjela ukupno 37.427,73 KM, dok je 7.572,27 KM ostalo neraspoređeno, a sredstva prikupljena od zakupa sportsko-privrednih lovišta raspoređena su na način da su korisnicima lovišta odobreni iznosi za finansiranje ili sufinansiranje projekata kojima se unapređuje lovstvo na području Tuzlanskog kantona u visini naknade za zakup sportsko-privrednih lovišta koju su svaki od korisnika lovišta uplatili u Budžet Tuzlanskog kantona. Na području Tuzlanskog kantona aktivno je trinaaest sportsko-privrednih lovišta, u granicama koje čine prostorne i lovno-privredne cjeline i to: Sportsko-privredno lovište ”Zelemboj”, Sportsko-privredno lovište ”Vjetrenik”, Sportsko-privredno lovište ”Klokotnica”, Sportsko-privredno lovište ”Šamunica”, Sportsko-privredno lovište ”Gradašnica”, Sportsko-privredno lovište ”Spreča”, Sportsko-privredno lovište ”Sokolina”, Sportsko-privredno lovište ”Svatovac”, Sportsko-privredno lovište ”Munjača”, Sportsko-privredno lovište ”Gradina”, Sportsko-privredno lovište ”Sniježnica”, Sportsko-privredno lovište ”Majevica”, Sportsko-privredno lovište ”Toplica”.\nVlada je danas pristupila dodjeli koncesije i određivanju koncesora za eksploataciju kvarcnog pijeska na ležištu „Kužići“ na području grada Tuzla. Dodjeli se pristupilo na osnovu samoinicijativne ponude privrednog društva „TUZLA-KVARC“ d.o.o. Tuzla, a kao koncesor je određeno Ministarstvo privrede Tuzlanskog kantona, koje će preduzeti sve aktivnosti u postupku dodjele koncesije. Također, data je i saglasnost na obnavljanje Ugovora o koncesiji za eksploataciju kvarcnog pijeska na lokalitetu „Bukinje“ na području grada Tuzla. Izvorni ugovor je zaključen između Ministarstva industrije, energetike i rudarstva Tuzlanskog kantona i privrednog društva „TUZLA-KVARC“ d.o.o. Tuzla, a ovim obnavljanjem Ugovor se produžava na period od 2,5 godina i važit će od 26.08.2021. do 26.02.2024. godine.\nU okviru kadrovskih pitanja Vlada je danas privremeno imenovala upravne odbore Javne ustanove Bosanski kulturni centar Tuzlanskog kantona, Javne ustanove Zavod za zaštitu i korištenje kulturno – historijskog i prirodnog naslijeđa Tuzlanskog kantona, Javne zdravstvene ustanove Univerzitetski klinički centar Tuzla, te više školskih odbora u osnovnim i srednjim školama na području Tuzlanskog kanton. Također, Vlada je utvrdila prijedlog kandidata za imenovanje u privremeni Nadzorni odbor Javnog preduzeća za vodoprivrednu djelatnost „Spreča“ d.d. Tuzla, predstavnika državnog kapitala, do imenovanja Nadzornog odbora u skladu sa zakonom, a najduže do 90 dana.\n← Nastava u TK počet će po redovnom planu i programu\nNjemačkoj godišnje treba 400.000 doseljenika →\n12/11/2018 Mirsad Zulic\t0\nPočela nastava u drugom polugodištu u TK, zbog nižih temperatura u OŠ Tojšići danas skraćeni časovi


Ski sezona na Zlataru počela 1. januara, besplatno za decu do 12 godina | INFO 24\nSki sezona na Zlataru počela 1. januara, besplatno za decu do 12 godina\nU sredu, prvog dana januara, na Zlataru je konačno počela ski sezona. U dogovoru zakupca skijališta i opštine, deca iz Nove Varoši do 12 godina starosti imaće besplatan ski-pas.\nDnevni ski-pas je 900 dinara za sve smučare, a cena je nešto veća nego prošle zime zbog poskupljena struje. Novovaroški mališani koji imaju pravo na besplatan ski-pas potrebno je da prvi dan ponesu sa sobom zdravstvenu knjižicu – kaže Vojko Purić, vlasnik preduzeća „Složna braća“.\nI pored obilnih padavina prinuđeni smo da veštački osnežavamo stazu. I večeras će raditi “topovi” za veštački sneg, dok je sutra tabanje staze, kako bi sve bilo spremno za sredu- kaže Purić.\nVaroške noviine / INFO 24


AO: Kecmanović i Krunićeva na terenu u petak | Novosadski informativni portal 021\nMiomir Kecmanović će meč trećeg kola na prvom ovosezonskom grend slem turniru igrati protiv Italijana Lorenca Sonega, a taj duel je drugi na programu u 1573 Areni.\nProgram u toj Areni počinje od 1.00 po srednjoevropskom vremenu.\nSrpsko-crnogorski par Aleksandra Krunić i Danka Kovinić igraće meč prvog kola u dublu protiv američke kombinacije Ejža Muhamad i Džesika Pegula.\nNjihov meč je drugi na rasporedu na terenu broj 7, gde program počinje od 3.00.\nNa Rod Lejver areni u večernjem programu igraće prva teniserka sveta Ešli Barti protiv Italijanke Kamile Đorđi, kao i peti igrač sveta Rafael Nadal, koji za protivnika ima Rusa Karena Hačanova.\nAktuelna šampionka Australijan opena japanska igračica Naomi Osaka će meč trećeg kola protiv Amerikanke Amande Anisimove igrati na otvaranju večernjeg programa u Margaret Kort areni, dok će treći teniser sveta Nemac Aleksander Zverev igrati četvrti meč po redu u Džon Kain areni, protiv moldavskog igrača Radua Albota.