Novosadske muzičke svečanosti - Zvuci koji se čuju četiri decenije April 16th, 2015 (18)\nNovosadsko pozorište na festivalu “Madač” u Budimpešti March 28th, 2018 (1)\nNovosadsko pozorište počinje sezonu predstavom Ban Bank September 20th, 2016 (8)\nNovosadsko pozoriste prikupilo 60.000 dinara za poplavljene May 26th, 2014 (1)\nNovosadsko pozorište: Šta radi deset glumaca kada ih gradska vlast uhvati za gušu? June 1st, 2016 (17)\nNovosađanin iz Pariza Igor Antić dobitnik nagrade Sava Šumanović March 9th, 2018 (1)\nNušić, Breht i obesmišljavanje kulture June 4th, 2015 (8)\nNY Times o filmu Love Hunter: Osveženje na nezavisnoj sceni November 17th, 2014 (33)\nO knjizi Latinke Perović: Svi pokušaji reforme doživeli poraz October 11th, 2015\nO novosadskoj avangardi u MSUV October 26th, 2015\nO radio i ove godine u borbi za najbolju evropsku radio stanicu January 11th, 2016 (5)\nO radio najbolji u Evropi April 25th, 2016 (9)\nO radio osvojio drugo mesto u bici evropskih radio stanica March 16th, 2015\nO radio pobedio u prvom krugu radio bitke February 16th, 2015 (27)\nO radio pobedio u prvom krugu Radio bitke January 17th, 2016 (26)\nO vrednosti, protestna izložba u Novom Sadu December 6th, 2014\nObeležavanje stogodišnjice od smrti Nadežde Petrović April 2nd, 2015 (54)\nObeležen dan Srpskog narodnog pozorišta iz Novog Sada March 28th, 2014\nObeležje na rodnoj kući Radomira Konstantinovića March 27th, 2015 (50)\nObiman 23. Palić, uprkos krizi June 10th, 2016\nObrenov u Kanjiži November 13th, 2014\nOdigrana predstava u gradskom autobusu June 24th, 2015 (37)\nOdlaganje festivala zbog neizvesnog budžeta February 5th, 2016\nOdlazak Bogdanke Poznanović June 12th, 2013 (1)\nOdložena Noć muzeja May 17th, 2014\nOdržan 9. Srem folk fest August 12th, 2012\nOdržani Informativni dani nemačke kulture u Subotici December 18th, 2017\nOlimpijska oda pop kulturi July 29th, 2012\nOliver Stoun počasni gost Sarajevo Film Festivala July 24th, 2017\nOmaž Žilniku i Andersonu July 12th, 2015\nOmladinski radio u finalu evropske bitke radio stanica March 14th, 2015\nOpera "Mileva" gostuje na festivalu u Segedinu October 10th, 2012\nOpera ultima šampion festivala POST u Pečuju June 16th, 2014\nOpet aktivan „književni vulkan“ November 7th, 2012\nOrganizatori: Egzit će biti održan June 12th, 2013 (22)\nOsam dana evropskog filma u Novom Sadu May 12th, 2016 (4)\nOsnovana Carslberg i Dunđerski Fondacija March 19th, 2015\nOsnovana mreža podunavskih radio stanica November 15th, 2015\nOsuda otpuštanja Bojane Ivanov Đorđević iz Pozorišta u Vršcu April 2nd, 2018\nOtkazan jesenji sajam knjiga u Subotici October 3rd, 2014 (8)\nOtkupi i pokloni MSUV February 25th, 2016\nOtvaranje izložbe projekta "Razlike" u Fabrici June 25th, 2015 (2)\nOtvoren 22. Palićki festival July 19th, 2015


SNAŽAN START Fanovi se spremaju za narednu godinu i 20 godina Egzit festivala | Srpska Info\nSNAŽAN START Fanovi se spremaju za narednu godinu i 20 godina Egzit festivala\nAutor: Andrea Aleksić 16.07.2019. 13:42\nZa samo nekoliko dana otkako je počela registracija za novo izdanje Egzit festivala idućeg jula, prvih 17.000 fanova iz cijelog svijeta već se prijavilo za prve ulaznice.\nOvako snažan start i prve brojke ne čude mnogo, budući da publiku i sam festival očekuje veliki jubilej, jer u julu 2020. godine na Petrovaradinskoj tvrđavi u Novom Sadu, Egzit slavi 20 godina festivala.\nPod simboličnim sloganom Egzit 2.0, jedan od najznačajnijih svjetskih festivala označava početak svoje nove ere, kojim najavljuje brojne inovacije u svim oblastima svog djelovanja. Očekuje se da će idućeg jula Petrovaradinska tvrđava biti najatraktivnija svjetska muzička destinacija na kojoj će se okupiti neki od najznačajnijih muzičkih izvođača današnjice, kao i odabrana imena koja su kreirala dvodecenijsku istoriju festivala. Imajući u vidu korijene nastanka festivala, pored muzike i društveni aktivizam će biti u prvom planu, sa značajnim projektima lokalnog, regionalnog i globalnog nivoa.\nBudući da se radi o velikoj godišnjici, mnogima će registracija biti i najsigurniji put do ulaznice, jer se očekuje da će cijele serije ulaznice nestajati ranije nego ikad prije. Prijavljivanje za najpovoljnije ulaznice i dalje je u toku, a svi koji se registruju mogu potencijalno da osvoje i dodatne ulaznice, turističke pakete, bekstejdž iskustva i mnoge druge vrijedne nagrade! Ulaznice će na jesen biti puštene u prodaju.\nI iduće godine, osim muzike vrhunskih izvođača, Petrovaradinska tvrđava biće centar društvenog aktivizma koji Egzit i više od dvije decenije njeguje, još iz perioda kada je nastajao kroz niz akcija tadašnjih studenata Novosadskog univerziteta. A najbolje zagrijavanje za Egzit 2.0 predstavlja zvanični festivalski “aftermovie”, objavljen samo dan nakon zvaničnog zatvaranja festivalskih kapija. Film je zabiležio i mnoge neočekivane situacije, i kadrove izvođača u njihovim najemotivnijim reakcijama tokom fantastičnih nastupa koje su mnogi od njih uvrstili među najbolje u karijeri.


Grad teatar: Sjutra razgovor sa Borisom Liješevićem na temu „Sukob čovjeka i istorije“ - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nGrad teatar: Sjutra razgovor sa Borisom Liješevićem na temu „Sukob čovjeka i istorije“\nRazgovor na temu „Sukob čovjeka i istorije“ sa rediteljem, Borisom Liješevićem, održaće sjutra veče sa početkom u 20 časova, na Trgu pjesnika.\nBoris Liješević je rođen u Beogradu, odrastao u Budvi, gdje je završio osnovnu školu i gimnaziju.\nDiplomirao je na Odsjeku za srpsku književnost i jezik Filozofskog fakulteta u Novom Sadu i završio režiju na Akademiji umjetnosti u Novom Sadu, gdje danas vodi klasu glume.\nSaradnik je Zagrebačkog glumačkog studija u kom se bavi Strazbergovom metodom.\nPrve godine profesionalne karijere obeležavaju saradnje sa mladom i srednjom generacijom srpskih dramatičara iz kojih nastaju predstave:\n“Beograd London” (SKC Beograd), “Dragi tata” (Jugoslovensko dramsko pozorište, Beograd), “Zverinjak” (Srpsko narodno\npozorište, Novi Sad), “Projekcija” (Narodno pozorište,Sombor).\nBrojne su predstave koje je režirao: “Prisutnost” (Atelje 212, Beograd), „Osvrni se u gnevu” (Centar za oblikovanje vremena, Pančevo u koprodukciji s Narodnim pozorištem iz Beograda), “Greta, stranica 89“ (Srpsko narodno pozorište, Novi Sad), “Ogrebotine” (Međunarodna dramska kolonija HC ITI, Grožnjan 2011.), „Čarobnjak” (Narodno pozorište Sombor), “Osjećaj brade” (Teatar komedija, Skoplje), „Brašno u venama” (Sarajevski ratni\nteatar), “Jare u mleku” i „Povodom galeba” (Pozorište mladih, Novi Sad), “Elijahova stolica” (Jugoslovensko dramsko pozorište, Beograd),“ Mirni dani u MixingPartu” (Zagrebačko kazalište mladih), te “Upotreba čoveka” Aleksandra Tišme itd.\nSvojim učešćem obilježio je pozorišni dio festivala ,,Grad teatar” kao asistent režije u predstavi „Jerma“ (1997.), zatim kao reditelj predstava:\n„U kulisama duše“ (2004.), „Feniks“ (2004.), „Prisustvo“ (2005.), „Greta, stranica 89“ (2009.), „Čekaonica“ (2010.), „Dragi tata“ (2010.), „Sluga dvaju gospodara“ (2012, 2014.), „Očevi su grad(ili)“ (2013.), „Brašno u venama“(2015.), „Dve glave i devojka“ (2016.), „Čuvari tvog poštenja“ (2017.).\nBoris Liješević je dobitnik nagrada „Mira Trailović“, „Ljubomir Muci Draškić“, „Bojan Stupica“, „Anđelko Štimac“, „Petar Kočić“, “Ardalion”, “Iskra kulture”, Sterijine nagrade, nagrade sarajevskog magazina Dani – Hrabri novi svet. Za režiju je nagrađen na festivalima:\nBarski ljetopis, Tvrđava teatar u Čortanovcima. Dobitnik je godišnjih nagrada Ateljea 212, Srpskog narodnog pozorišta i Jugoslovenskog dramskog pozorišta.\nGrad teatar: Razgovor sa Borisom Liješevićem na temu „Sukob čovjeka i istorije“\nGrad teatar: Večeras razgovor sa Borisom Liješevićem na temu „Sukob čovjeka i istorije“\nVečeras prva repriza predstave "Upotreba čoveka"\nVečeras druga repriza predstave "Upotreba čoveka"\nRazgovor na Trgu pjesnika sa Borisom Liješevićem


Izbegnite gužvu: Najbolje doba za posetu top destinacijama - 92putovanja\nIzbegnite gužvu: Najbolje doba za posetu top destinacijama\n/\t èetvrtak, 17.05.2018. / 08:25 /\tZanimljivosti / Komentara: 10\tIzvor: punkufer.hr\nDa najpopularnija turistièka odredišta ne mogu ni na trenutak odmoriti od turista, nije nikakva novost. Ipak, postoji doba godine kad se može otiæi na ta mesta, a da nema velikih gužvi. Na primer, u Veneciji uvek ima turista, ali ipak postoje termini kad u ovom gradu možete uživati bez probijanja ulicom i èekanja u redu za vaporeto...\nPoslednje mesto koje se odluèilo na "obranu" od turista jeste italijansko ostrvo Kapri. Gradonaèelnik Ðani di Martino nedavno je izjavio da æe pokušati da instalira metalne ograde, nalik onima koje su nedavno postavljene u Veneciji, a sve kako bi zaustavili deo turista.\nMeðutim, nemaju samo Italijani problem. Kako se sezona približava, milioni turista spremaju "desant" na Barselonu, Ibicu, Dubrovnik i ostala mesta koja se nalaze zaokružena na karti svakog ko je u životu putovao.\nPa ako baš sada svi putuju, zašto morate i vi? Dubrovaèke zidine i za nekoliko æe meseci stajati na svom mestu, venecijanski kanali i gondole voziæe i zimi, a Gaudijeve graðevine i dalje æe vas fascinirati bez obzira na godišnje doba.\nBritanski Telegraf dao je preporuke kad je najbolje vreme za posetu poznatim mestima širom sveta.\nKapri – jesen\nU jesen stanovnici Kaprija zajednièki odahnu, ali i, realno, zakljuèe još jednu uspešnu turistièku sezonu. U ovo doba na ostrvo svrate u jednodnevnu posetu putnici smešteni u Napulju ili Sorentu, a ostrvom ponovo zavlada mistièna atmosfera. More je toplo i u novembru, a iako ostrvo nije veliko, zaljubljenici u hodanje neæe ostati razoèarani.\nVenecija – zima\nU novembru ili januaru venecijanske ulice èesto su neprepoznatljive. Naravno, i dalje se naðe poneki turista, ali se oseæate toliko slobodno da vam se èini da èujete zvuk svojih koraka. Cene su znatno niže nego u sezoni.\nBarselona – zima\nDok je leti pretrpana turistima, zimi je vreme suvo, a ulice su prazne. Stoga, ako niste ludi za plažama i želite, izmeðu ostalog, u Barseloni i da se okupate, najbolje vreme za odlazak su zimski meseci. Takoðe, u ova doba u gradu se postavljaju brojne izložbe.\nDubrovnik – jesen\nLeti su, kao što nam je dobro poznato, gužve nepodnošljive, a kruzeri ne prestaju da se smenjuju u gradskoj luci. Na jesen je gostiju znatno manje, a vreme je i dalje lepo i toplo.\nMaèu Pikèu – april ili novembar\nGrad Inka najposeæeniji je u julu i avgustu, kad ovde žele da doðu apsolutno svi turisti. Stoga izaberite neko drugo vreme i obiðite ovo mesto u predsezoni ili nakon završetka sezone, piše punkufer.hr.\nIbica – rano proleæe\nIako sezona poèinje veæ u maju, a traje sve do novembra, Ibica je posebno lepa u rano proleæe kad celo ostrvo cveta. Balearska ostrva i inaèe nude mnoštvo sportskih aktivnosti, tako da zaljubljenicima u zdrav život ovde sigurno neæe biti dosadno.\nHladni dan su idealni za beg u egzotiku: Tajland veæ od 499€ po osobi\nGrèka ostrva na koja neæemo zadugo moæi da kroèimo\nAko imate sliku iz ovog srpskog grada, možete osvojiti vrednu nagradu\nNi reèi o Srbiji: "Zaboravite HR, posetite 'pravi' Balkan"\nèetvrtak, 31.05.2018. | 20:55 / Komentara: 54\t/ ZanimljivostiZanimljivosti\nAmerièki magazin Bloomberg u rubrici o luksuznim putovanjima piše da Hrvatsku, iako ima obalu dužu od francuske i portugalske zajedno, i više ostrva od Maldiva, treba zaboraviti, i ovog leta posetiti "pravi" Balkan.\n"Potièem iz Jugoslavije, zemlje koja više ne postoji"\nèetvrtak, 31.05.2018. | 17:00 -> 16:30 / Komentara: 142\t/ Zanimljivosti\nDve decenije od poèetka rata u Jugoslaviji i uspešnog života u Njujorku urednica putovanja na sajtu BBC-ja Anja Mutiæ odluèila je da se vrati tamo gde je roðena ili, kako kaže, u zemlju koja više ne postoji. Osam godina nakon putovanja svoje iskustvo opisala je u èlanku za BBC.\nNajskuplji grad za život je u Evropi, a najjeftiniji...\nèetvrtak, 31.05.2018. | 13:00 / Komentara: 6\t/ Zanimljivosti\nMeðunarodni ekonomski centar Cirih i dalje ostaje najskuplji grad na svetu. Prestonica Egipta veæ nekoliko godina zaredom drži mesto najjeftinija za život.\nÈuvena plaža iscrpljena turizmom dobija odmor od turista\nèetvrtak, 31.05.2018. | 09:36 -> 10:00 / Komentara: 13\t/ Zanimljivosti\nNekada deo tajlandskog raja, izolovani zaliv koji je postao slavan zbog filma "Plaža" (The Beach), s Leonardom di Kapriom, iscrpljen je masovnim turizmom.\nSingapur erlajns uvodi najduži let na svetu\nèetvrtak, 31.05.2018. | 08:40 / Komentara: 11\t/ Zanimljivosti\nKompanija Singapur erlajns æe u oktobru uvesti najduži komercijalni let na svetu koji æe trajati 18 sati i 45 minuta.\nNajskuplji i najjeftiniji gradovi za život\nsreda, 30.05.2018. | 21:00 / Komentara: 3\t/ Zanimljivosti\nŠvajcarski finansijski centar Cirih i dalje je najskuplji za život meðu velikim svetskim gradovima, a najjeftiniji je egipatski Kairo, navodi se u godišnjoj listi švajcarske banke UBS.\nU ovim zemljama bikini može da vas uvali u ozbiljnu nevolju\nsreda, 30.05.2018. | 18:20 / Komentara: 23\t/ Zanimljivosti\nIako su zapadne zemlje po pravilu slobodnije, i u njima možete biti kažnjeni ukoliko bikini nosite van plaže. Tako vam se može desiti da novèanu kaznu platite "u komšiluku" - na Hvaru, ali i u veoma otvorenoj Barseloni. U nekim zemljama zbog toga možete èak završiti i iza rešetaka!\nZašto kubanski i iranski avioni padaju èešæe nego drugi?\nsreda, 30.05.2018. | 11:00 / Komentara: 25\t/ Zanimljivosti\nAmerièki trgovinski embargo negativno utièe na avio-industriju svake zemlje kojoj je nametnut.\nstrana 1 od 52 idi na stranu\nFotografija koja je uzburkala mreže: Pozirala ispred voza u pokretu\nNajsmrtonosnije mesto na planeti: Tajne su i dalje pod zemljom\nBogat muzièki program za doèek Nove godine u Budvi\nOsoblje protiv putnice koja odbija da napusti avion: Ko je u pravu?


First Hotel Atlantica Alesund, hotel Норвешка. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za First Hotel Atlantica: Datum dolaska :\nFirst Hotel Atlantica - Opis\nhodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Rasmus Rønnebergsgate 4, a pozicija mu je severoistok za grad Alesund. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu First Hotel Atlantica pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Bar, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Ima brzu internet konekciju.Deo je lanca First Hotels.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer teretana. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.\nFirst Hotel Atlantica tip(ovi):\nFirst Hotel Atlantica sadržaji i usluge\nPristup internetu(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Ålesund)\nU hotelu Clarion Collection Bryggen Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Alesund: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski t\nStil ovog hotela za grad Alesund je Porodičan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Na 10 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 394 m -\nProverite cene i raspoloživost za First Hotel Atlantica: Datum dolaska :


04-03-2018 20:18 Srbija Politika Video\nU 20:00 zatvorena su birališta na lokalnim izborima u Beogradu, Boru, Aranđelovcu i Sevojnu, a uskoro se očekuju i prvi nezvanični rezultati.\nIncident na biračkom mestu 66 (Foto: Jutjub)\nCeSID je izneo podatak da je do 19 sati u Beogradu izašlo 48,4 odsto. Do 18 sati na lokalne izbore u Boru izašlo je 48,1 odsto upisanih birača, u Aranđelovcu 49,5 odsto, dok je u Sevojnu do 17 sati izašlo 52,58 odsto birača. Kako se navodi, najveća izlaznost u Beogradu je u Lazarevcu, a najmanja u Paliluli. Prema dosadašnjem trendu, izlaznost u glavnom gradu Srbije bi trebalo da bude između 52 i 54 odsto, rekao je direktor agencije Fakor plus Aleksandar Pejić, napominjući da će se u tom slučaju cenzus kretati između 41.700 i 43.000 glasova. Šef misije CRTA Raša Nedeljkov izjavio je da niz nepravilnosti primećenih na šest odsto biračkih mesta u Beogradu može uticati na rezultat izbora. CRTA je ranije saopštavala da se zabeležene nepravilnosti odnose na vođenje paralelne evidencije birača, njihovo fotografisanje, naknadno ubacivanje kontrolnog listića u biračku kutiju i višestruko glasanje. Kako se navodi, zabeleženo je i nekoliko slučajeva kolektivnog glasanja pripadnika romske nacionalne manjine, zatim takozvani "bugarski voz" i druge nepravilnosti. Neki od prijavljenih slučajeva zabeleženi su i kamerama: Iz Gradske izborne komisije su sve negirali, i istakli da je višestruko glasanje “praktično i teorijski nemoguće”. Na izborima u Beogradu pravo glasa ima 1.606.931 birač, a glasalo se na 1.185 biračkih mesta. Šta je Predsdnik Republike Srpske Milorad Dodik poručio prilikom glasanja u opštini Savski Venac, pročitajte OVDE.


Zaboravite na bob, lob, lokne: Ovo je frizura kojom ćemo biti opsjednute u narednom periodu – Haber.ba\nZaboravite na bob, lob, lokne: Ovo je frizura kojom ćemo biti opsjednute u narednom periodu\nLob frizura ili duži paž postaju prošlost, vrijeme je da posjetite frizera i zatražite nešto što odavno niste nosile!\nFrizura - Cosmopolitan.rs\nTrend koji je potpuno osvojio svijet u posljednjih dvije godine bila je lob frizura i priznajte nam da je imate dok čitate ovaj tekst. Nema ko se nije pozdravio sa svojom dugom kosom i prepustio se lobu koji je uostalom i bio savršen kompromis između duge i kratke frizure!\nMeđutim, moda se mijenja, trendovi dolaze i odlaze, pa tako i lob polako odlazi u prošlost.\nKao što je i poznato na šiške se uglavnom odlučuju djevojke koje ne žele da se odvoje od svoje duge kose, a ipak žele neku promjenu. Međutim, nisu se samo poznati frizeri predali ovom novom trendu, već i veliki broj modnih dizajnera čije manekenke su hrabro i odvažno “ponijele” šiške na posljednjoj sedmici mode, piše “Cosmopolitan“.\nJedna od najtraženijih frizerki u Holivudu Džen Etkin toplo preporučuje svm djevojkama da se odvaže i ove sezone obogate svoju prepoznatljivu frizuru i prepuste se ovom trendu!\nObjavu dijeli Suki Waterhouse (@sukiwaterhouse) Srp 5, 2018 u 1:37 PDT\nTako ćete imati blago neurednu frizuru koja nikada ne izlazi iz mode jer njeno stilizovanje ne zahtjeva mnogo vremena što je odlična vijest za lijene djevojke koje ne vole puno da provode vremena ispred ogledala.\nGIRLS GIRLS GIRLS 🍉 new hair thanks @alexbrownsell\nObjavu dijeli Georgia May Jagger (@georgiamayjagger) Lip 16, 2018 u 4:57 PDT\nTeme:frizura, moda, šiške


Dok je Karleuša u bolnici, evo šta radi Duško Tošić – Haber.ba\nDok je Karleuša u bolnici, evo šta radi Duško Tošić\nSrbijanska pjevačica Jelena Karleuša trenutno se nalazi u bolničkoj postelji nakon ginekološke intervencije, a njen suprug Duško trudi se da kćerkicama Atini i Niki uljepša dane dok se mama ne vrati iz bolnice.\nDuško Tošić objavio je snimak na kojem njegove ćerkice sa drugaricom u automobilu skandiraju ime kluba za koji on igra.\n“Bešiktaš, Bešitkaš, Bešiktaš”, skandirale su djevojčice, prenose srbijanski mediji…\nTeme:Duško Tošić, Jelena Karleuša, operacija


Najgori scenario* | B92 Blog\n„Kako smo smo došli do ove tačke? ... Nije se propadanje dogodilo u jednom trenutku. To je bio proces. Dug niz pogrešnih koraka. Sećam se jedne knjige Ričarda Baha , 'Jedno' . Bah , naravno, nije pisao o našoj zemlji već o izborima i raskrsnicama u životu. Oni koji su 'nas' vodili su bili na putu. Sa raskrsnicama. Ono što Bah nije imao na svojim raskrsnicama, putokaze, ovi su imali na svakom koraku. I ignorisali su ih. Sve te vođe su bile opijene svojim unutrašnjim željama i, iako nisam psiholog, kompleksima. Svi su umišljali da su Vođe, sa velikim V. Da su oni po kojima će se zvati ulice, da će postojati spomenici sa njihovim likovima. I kada god je trebalo da donesu odluku i da odluče gde da skrenu oni su 'konsutovali' istoriju. E, sada treba dobro zapamtiti da istorija baš i nije ona prava. Istorija, kojom su te vođe zadojene a koja je i vama prezentovana kao istina, sastavljena uglavnom od mitova. Mitova koji su građeni oko realnih datuma i događaja. I tako dok su se vođe borile sa mitovima, i dok su napadali himere propuštali su da vide da se oko njih događa život. I skretali su tamo gde su mislili da će se 'osvetiti' za poraze od pre 100, 200, 300.... godina. Bez razmišljanja o trenutku i onome što dolazi iza. Nisu razmišljali o budućnosti daljoj od sledećeg istraživanja javnog mnjenja. I trudili su se da oni koji idu za njima ne budu njihova liga već bar jedna manje. A priroda je prokleta, niko ne živi večno...Svaka sledeća garnitura bila je , uslovno rečeno, slabija, sa manjim kapacitetom od prethodnika. A ljudi su išli za vođama. Čas za jednim čas za drugim. A vođe ? Pa vođe su nam ljudi sa takvim kapacitetom da kada uđu u toalet sa novinama mogu ili da ih prelistaju ili da obave ono zbog čega su i ušli u prostoriju. Oba ? Teško.\nI došli smo ovde , gde smo sada. U zemli gde je poljoprivredno zemljište u rukama stranaca, za koje ne znamo šta tačno na njemu proizvode. Razlog je jednostavan Srbija jeste možda najveći proizvođač hrane u Evropi ali hrani tu evropu, ne svoje stanovništvo. Da li je to što nam se prodaje GMO ili nije niko ne zna. Zašto? Zbog toga što se zakoni ovde tumače 'kreativno '. Možda je zabranjeno ali nije kažnjivo. Zbog čega je tako? Pa zbog toga što neko, tamo negde 2010., 2011. ili 2012. nije imao vremena da gleda šta je u zakonima i međunarodnim ugovorima jer se borio za mitsko Kosovo i Metohiju ili protiv organizovanog kriminala. A putokazi nisu govorili da se to mora pogledati. Putokazi su vrištali u lice vođama.\nRec imo, već pomenute 2012. godine, pojavila se izvesna količina kukuruza zaraženog aflatoksinom, prilično gadnim mikotoksinom, možda najdirektnijim i najjačim kancerogenom. OK, ništa neobično. To se dešava. Ako se dešava postoje i metode kako se neko ko je zadužen za bezbednost i zdravlje ljudi zna i sprovodi. Naročito ako zana da se aflatoksin lako sa žitarica može preneti na stoku, na mleko, drugu hranu. Ako su prvi podaci o razmerama zagađenja alarmantni, trebalo je da oni koji su u tom trenutku ispitaju kolika je prava razmera zagađenja i da saopšte šta su uradili kako to ne bi došlo do građana. I šta su uradili? Bavili su se nekim drugim stvarima koje su smatrali da im donose prednost u istraživanjima javnog mnjenja. Ne obraćajući pažnju na znakove pored puta. I uradili su šta? Ostavili veliko nepoverenje u naše poljoprivredne proizvode i dodatno ugrozili egzistenciju poljoprivrednicima. I doveli strance da se oni bave time.\nVerovatno ste , ako vas je put naveo, videli teritoriju zemlje južno od Beograda? Prilično zapušten krajolik sa uništenim šumama, rekama, sa selima i gradićima koji su umrli ili su na smrti. Opet putokaz koji je ignorisan. Mislim, 2013. godine. Neki genije je dao dozvolu da se kopa nikl. U kraju koji nije bogat vodama, sa rekama nedovoljnog kapaciteta da razrede i apsobruju zagađenje. Sa tehnologijom eksploatacije koja je neminovno dovodila do menjanja pezaža, sa poljoprivrednim zemljištem koje je postajalo ili rudnik ili put za kamione koji idu put rudnika. Dva gradića su privremeno finansijski živnula ali su istovremeno ostali bez vode i hrane iz okoline. Neke stvari verovatno nećete nikada probati. Zaboravite zlatiborsku pršutu, vino iz Aleksandrovca ili Šumadijsku šljivu. A znakova koji su govorili da se ukoči i da se razmisli o tom pravcu su bili više nego vidljivi...\nI šta sada imamo? Zemlju u kojoj 60% stanovništva živi u jednom gradu koji sve više podseća na grad iz knjiga Filipa K. Dika ili u umirućim gradićima. Zemlju u kojoj priličan procenat ljudi ima problem kako da nabavi hranu a i kada je nabavi ne zna šta je ta hrana. Zemlju u kojoj postoji zanimanje starleta koja ima mišljenje, zemlja u kojoj je sve kopija kopijine kopije. Čak i vojska koju nam povremeno pokazuju na televizijama je samo naoružana folklorna družina koja postoji zbog parada.\nTo vam je kao sa čitanjem. Generacije su čitale sve i svašta. I učene su da čitaju. I da razumeju šta su prošitali. Onda su naišle generacije koje su čitale samo Srpsku Trilogiju, Nož i Korene i to smatrale dovoljnim, pa generacije koje su čitale samo Velimirovića....Njih su sledile generacije koje su slušale od ovih što su čitali, recimo Velimirovića pa su oni prepričavali pročitano.\nPitanje je, verovatno ,da li će nam biti bolje? Ne znam. Živeo sam u bezbrižnom izobilju, pa sam doživeo potpunu nemaštinu, kada je prestalo da mi znači delovalo je kao da se stvari popravljaju pa se opet vratilo ka dnu...Tu su se negde udenula dva tri rata sa neverovatnim užasima...\nNe znam , možda se stvari mogu promeniti. Možda bi iz malih oaza relativno slobodnih ljudi, ekonomski slobodnih mogli doći nosioci promena. Ne, ne mogu oni popraviti sve ali se može očekivati da ponegde skrenu u pravcu trenutka sa promišljanjem o nekoj budućnosti.\nVaša generacija? Teško, iako ste bilji od proseka i verovatno poznajete nekoga ko je čitao teško da ste materijal za promenu. .......\nPosle predavanja profesoru prilazi jedan od studenata. Visok, obučen po najnovijoj modi.\n„Profesore, nešto mi je ostalo nejasno iz vašeg izlaganja...šta su to himere?"\n*deo nedovršene priče 'Kraj Grada'\nSrbija 2022, kukuruz, nikl, poljoprivreda, Rišard Bah, Filip K. Dik\ncoviax 08:08 30.12.2012\nF.Niče je solidno predvideo promene u 20 veku...\nTrenutno nemamo mudraca kakav bi bio Niče na enti (koliko se usložilo\nljudsko društvo i umnožio broj relevantnih parametara) da bi mogao\nsagledati jasno u kom pravcu i smeru će se sve odluke donositi,pa sledeće\nza njima ,a u sklopu inertivnih dešavanja i procesa...\nRecimo;monetarni sistem može nekim primenama matematičkih modela da izdrži\ni beskrajno,a može i da se izvede iz ravnoteže krahom samo jedne piramidalne banke poput one Medofove koja je i prethodila ovoj mini krizi koja je možda i bila samo\nuvertira glavnog dešavanja...\nNaime ,ne bi bio problem složiti algoritamske nizove u virtuelnom eksperimentu,\nkad vektori ne bi bili narastajući tenzori,samo još nije jasno koji i da li ih\ntako i računati...Naravno da nije sve beznadežno,ali u toj nadi za budale ne bi\ntrebalo da ima mesta za onu katedru u 2020,a posebno ne za profesora koji još ima\nBoris Drenca 08:57 30.12.2012\nRe: Budućnost Srbije?\nMožda bi iz malih oaza relativno slobodnih ljudi, ekonomski slobodnih mogli doći nosioci promena. Ne, ne mogu oni popraviti sve ali se može očekivati da ponegde skrenu u pravcu trenutka sa promišljanjem o nekoj budućnosti.\nsima2000 11:47 30.12.2012\nOvo je već 20-ti blog gde se GMO pominje u negativnom kontekstu. Čomićka je je jednom napisala da će se na nekom skupštinskom odboru analizirati argumenti za i protiv GMO, ali posle toga nismo dobili nikakvu dodatnu informaciju.\nMoram priznati da vrlo malo znam na ovu temu, međutim čitam ovih dana knjigu "Mikrobi, puške i čelik" i tu piše da ljudi već 10 hiljada godina genetski modifikuju biljke ukrštanjem i selekcijom najboljih primeraka. Divlji kukuruz se toliko razlikuje od pitomog kukuruza da se ne mogu više smatrati ni srodnicima. Ili na primer, divlja banana je potpuno nejestiva, za razliku od pitome banane. Svaka pomorandža koja nema koštice (dominantna vrsta u našim prodavnicama) potiče od slučajne genetske mutacije u Španiji pre 140 godina.\nZadnjih nekoliko decenija su naučnici razvili metode da se direktno manipuliše genima živih organizama, što je značajno ubrzalo proces prilagođavanja biljaka ljudskim potrebama, ali u suštini je to isto ono što radimo već hiljadama godina. Menjamo biljke da bi bile ukusnije, davale veći prinos i bile otpornije na štetočine.\nNa wikipediji piše "There is broad scientific consensus that food on the market derived from GM crops pose no greater risk than conventional food." i ovo je potkrepljeno sa čitavih 7 referenci.\nPročitao sam ceo članak en.wikipedia.org/wiki/Genetically_modified_food_controversies i stvarno ne vidim što smo toliko opsednuti GMO hranom, a sa druge strane nas baš briga za regulaciju štetnih gasova koje ispuštaju automobili u Beogradu. Dovoljno je jedan dan da ne duva vetar i pogušismo se.\ndragoljub92 12:03 30.12.2012\nBoris Drenca 12:25 30.12.2012\nProblem GMO se može posmatrati iz više uglova.\nAko bi smo se zadržali samo na bukvalnom značenju i najjednostavnijim genetskim modifikacijama 'originala' onda da sve što jedemo jeste genetski modifikovano. Zar, ako tako posmatramo, nije sav kukuruz koji se decenijama gaji ovde genetski modifikovan? Hibridi iz Zemuna i Novog Sada. Ovde se međutim kao GMO pominju one vrste u kojima je 'brkano' sa genima i gde su biljne vrste 'oplemenjene' nekim 'životinjskim' ili sličnim karakteristikama, zbog izdržljivosti, većeg prinosa ....\nSvestan sam da postoje različiti stavovi i različita istraživanja koja o GMO različito. Realno pitanje šta je GMO isto je i kao i šta je 'biometrijski podatak'. Realno i pol osobe je njen biometrijski podatak.\nIpak različiti organizmi se različito 'razvijaju' u laboratoriji a različito u prirodi. Ako sredimo kukuruz da bude otporan na insekte, glodare, gljive...svi ti organizmi moraju da se razviju da bi se prilagodili. Da li će se hraniti na drugom mestu ili će se prilagoditi to 'autori' kukuruza ili soje nemaju pojma. Niti ih interesuje ako neko ne naruči rešenje problema.\nImamo tu i problem pčela (nema pčela, nema sveta teorija)i raznih nekih vrsta koje jednostavno 'nemaju vremena' da se prilagode.\nOvde prvenstveno govorim o ekonomskoj strani tog slučaja. Isuviše su ozbiljna upozorenja o načinima rada kompanija koje se bave prodajom GMO semena. Sa nivoom pravne zaštite i brige 'države' za koliko toliko zdrave odnose u privredi bojim se da nam budućnost nije preterano ružičasta.\nA što? Sedimo pričamo. Neće da nam škodi\nsima2000 12:28 30.12.2012\nJesam laik, ali bi mirne duše mogao da se opkladim da litar beogradskog smoga ima 100 puta više kancerogenih materija od kile GMO kukuruza.\nSve mi ovo liči da neko namerno skreće pažnju sa važnih na nevažna pitanja.\nHajde malo da razgovaramo o krševima koji troše flašu ulja na 100 km (karakterističan plavi dim iz auspuha). O domaćinstvima koja se greju na automobilske gume, najlon čarape i obloženi univer. Meni stvarno smeta zagađenje vazduha i mislim da je to ozbiljnije pitanje od GMO.\nZa svaki slučaj se ograđujem, sve što sam u životu pročitao o GMO se nalazi na gore navedenoj Wiki stranici. Bilo bi super ako bi neko mogao argumentovano da obrazloži zašto GMO zaslužuje pažnju javnosti.\nBoris Drenca 12:34 30.12.2012\nKo je lud da prihvati tu opkladu kada jesi imaš pravo...neka merenja pokazuju da samo disanje u ulici 29 novembra (ugao sa Ruzveltovom) u toku jednog dana 'donosi' koliko i pušenje pakle cigareta na sat...ili tako nekako\nsima2000 12:43 30.12.2012\nThe European Union (EU) has possibly the most stringent GMO regulations in the world. All GMOs, along with irradiated food, are considered "new food" and subject to extensive, case-by-case, science based food evaluation by the European Food Safety Authority (EFSA). As of August 2012, the European Union had authorised 48 GMOs.\nJel imaš neku primedbu na ovo? Da li bi nam nešto falilo da prosto kopiramo EU regulativu? Da li bi nam nešto falilo da ovih proučenih i odobrenih 48 biljnih vrsta prihvatimo? Nemoj mi samo reći da je EFSA neozbiljna institucija i da ćemo mi to ozbiljnije da istražimo..\ngordanac 13:10 30.12.2012\nGMO i NSRS\n...Bilo bi super ako bi neko mogao argumentovano da obrazloži zašto GMO zaslužuje pažnju javnosti.\n1.Zato što dve "naučne škole" (USA i EU) imaju različite nalaze (i pretpostavke i rezultate) o štetnosti genetički modifikovanih organizama za ishranu (i životinjsku i ljudsku), što samo po sebi izaziva opravdano podozrenje i nepoverenje javnosti\n2. Zato što su GMO kod nas zabranjeni zakonom i zato što je primena, nadzor i kontrola nad primenom tog zakona nedovoljna (ili loša)\nOvim zakonom uređuje se postupak za izdavanje odobrenja za upotrebu u\nzatvorenim sistemima i za namerno uvođenje u životnu sredinu genetički\nmodifikovanih organizama i proizvoda od genetički modifikovanih organizama, uslovi\nza upotrebu u zatvorenim sistemima i za namerno uvođenje u životnu sredinu\ngenetički modifikovanih organizama, rukovanje, pakovanje i prevoz genetički\nmodifikovanih organizama i proizvoda od genetički modifikovanih organizama, kao i\ndruga pitanja od značaja za genetički modifikovane organizme i proizvode od\ngenetički modifikovanih organizama.\nNijedan modifikovan živi organizam kao ni proizvod od genetički\nmodifikovanog organizma ne može da se stavi u promet, odnosno gaji u komercijalne\nsvrhe na teritoriji Republike Srbije.\nGenetički modifikovan organizam ne smatra se poljoprivredni proizvod biljnog\nporekla koji količinski sadrži do 0,9% primesa genetički modifikovanog organizma i\nprimesa poreklom od genetički modifikovanog organizma.\nSemenski i reproduktivni materijal ne smatraju se genetički modifikovanim\norganizmima ukoliko količinski sadrže do 0,1% primesa genetički modifikovanog\norganizma i primesa poreklom od genetički modifikovanog organizma.\n3. Zato što je (iz raznih razloga i s raznim motivima) rašireno pogrešno tumačenje da ulazak Srbije u WTO zavisi isključivo od pune dozvole prometa i korišćenja GMO i da će se (sasvim izvesno) to i dogoditi.\n4. Zato što NE postoji većina u ovom sazivu NSRS (a verujem i ni u jednom budućem) koja bi bila obezbeđena za dozvolu legalnog prometa GMO u Srbiji\n5. Zato što, jednom prihvaćena, GMO "istiskuje" ekonomski skoro svaku drugu vrstu zasada i kulture koje se inače prozvode u zemlji koja ne dozvoljava legalni promet i upotrebu\n6. Zato što je obaveza (u ovom slučaju i želja i inicijativa) svih članova Odbora za zaštitu životne sredine NSRS da serijom Javnih slušanja i pružanjem svih vrsta potrebnih informacija otkloni svaku sumnju, svaku dilemu i svaki senzacionalizam o temi GMO kaotakvoj i da ustanovi pun i dobar nadzor kako nad primenom postojećeg Zakona tako i da vodi debatu o predloženim izmenama kojima se onemogućuje bilo kakvo tumačenje o prometu GMO.\nDozvole i legalizacije GMO neće biti u Srbiji, zato i postoji inicijativa Odbora za zaštitiu životne sredine NSRS, istraživanja GMO u našim naučnim insititutima će biti, usklađivanja samo do restriktivnog procenta koji je važeći u EU (tako je i sada), poboljšanja kontrole primene Zakona takođe.\nDa li smo potpuno sigurni da će zdravlje stanovništva, standardi našeg semena i kvalitet zemljišta biti sigurno očuvani i unapređeni?\nTo zanima javnost.\nI zbog toga je doneta odluka o seriji Javnih slušanja, da se na osnovu proverljivih informacija donesu odluke koje smatramo ispravnim i dobrim - ne GMO u Srbiji, s činjenicam i dokazima pred sve one koji imaju namere da vrše pritisak da se uprkos saznanjima i činjenicama donese drugačija odluka.\nZbog različitih "naučnih škola" o štetnosti GMO po zdravlje skupljaju se sve informacije, koliko god dovoljno nas već bilo uvereno da je i sumnja dovoljna pa da se legalizacija ne dozvoli, a ekonomska šteta je mnogo lakše dokaziva (i skoro je niko ne osporava) - uvođenjem GMO de iure daje se monopol na koji se de facto ne može posle uticati.\nSve to zanima javnost i to je razlog zašto se organizuju Javna slušanja, sledeće (verovatno) u februaru.\nsima2000 13:24 30.12.2012\nRe: GMO i NSRS\nDa li možeš ovo malo da objasniš? Kako to GMO istiskuje normalne biljke? Ako je EU dozvolila promet i upotrebu 48 GM organizama, da li to znači da će ovih 48 da istisne iz upotrebe sve ostale normalne vrste i da su oni svesno na to pristali?\na ekonomska šteta je mnogo lakše dokaziva (i skoro je niko ne osporava) - uvođenjem GMO de iure daje se monopol na koji se de facto ne može posle uticati.\nNa šta ovde konkretno misliš?\ngordanac 13:36 30.12.2012\nEU ima restriktivne odredbe (sa procentom, nešto većim nego što je kod nas trenutno odredba u Zakonu, citirani čl.4.), a i naše i njihove su u okviru intervala koji se smatra dozvoljenim, ja sam za restriktivniji procenat. To je način da se bude član WTO, a bez neograničene legalizacije.\nIskustva (i rezultati) pokazuju da zasadi postaju GMOmonokulturni, GMOmonopolski do daljnjeg, što znači isključivanje drugih, domaćih ili stranih resursa (bilo kog) za proizvodnju semena. (primer je, recimo "žuti pirinač", koliko god još uvek nedostajalo pravih dokaza o njegovoj štetnosti za zdravlje, "naučne škole" tvrde da je prošlo nedoovoljno vremena za bilo kakve pouzdane dokaze o štetnosti, postoji obaveza neprekidnog zasada od strane proizvođača semena)\nsima2000 14:04 30.12.2012\nProducts from numerous GMOs can legally be marketed in the EU. These are mainly processed foods derived from GM soy, maize, and oilseed rape, but also oil from cottonseeds varieties, as well as GM sweet corn. See Annex 3 for full list of approved varieties. link\nOvde vidim oštar nesklad između naše i EU regulative.\nKod nas ne sme da se gaji i ne sme da se stavlja u promet ni jedan GMO, a u EU mogu oni koji su odobreni. Kako to da oni nisu zabrinuti za sve štetne ekonomske posledice? Da li ćemo mi u procesu EU harmonizacije morati da prihvatimo njihove zakone?\ngordanac 14:12 30.12.2012\nProcenat je u pitanju, dozvoljeni procenat, tu se razlikuje dozvola.\nEvo još jednom, čl.3. je u pitanju (negde sam pogrešno napisala čl.4. umesto 3, izvinjavam se)\nTaj je procenat ono što definiše dozvolu prometa GMO, i u EU i kod nas.\nJa sam za restriktivniji (taj naš u zakonu postojeći, manji) procenat.\nsima2000 14:22 30.12.2012\nuz opravdanu bojazan da ćeš početi da sumnjaš u moju inteligenciju, moram da priznam da i dalje ne razumem :)\nTaj procenat se odnosi na konvencionalne proizvode. Neki proizvod će se smatrati neGMO ako ima manje od 0.9% GMO i tu se potpuno slažemo sa EU.\nMeđutim šta je sa proizvodima koji su 100% GMO? U EU su dozvoljeni (Products from numerous GMOs can legally be marketed in the EU), a kod nas nisu (Nijedan modifikovan živi organizam ne može da se stavi u promet, odnosno gaji u komercijalne svrhe na teritoriji Republike Srbije.)\ngordanac 14:38 30.12.2012\nEvo, da ne prepričavam:\nEvaluation of GMO policy in the EU[/url]\nIli, o zabranama proizvoda (određenih ili sa određenim procentom)\nDosadašnja debata na Odboru i zaključci prvog Javnog slušanja ima konsenzus o ostavljanju člana o zabrani, odnosno o postojećem restriktivnom procentu za dozvole (osim i predstojećeg posla na nadzoru i kontroli primene)\nIli - što reče jedan moj sagovornik: "ako je to sve sa GMO zdravo i OK i super, a što je potreban toliki nenormalan pritisak da ga dozvolimo da bude legalno?!"\nOtuda je potrebno sve, koliko se može - razjasniti, ne samo "neću", nego i zašto nećemo, a kako, šta i da li išta hoćemo, zato i odluka o Javnim slušanjima.\nsima2000 14:52 30.12.2012\nNisam baš optimista po pitanju razjašnjavanja, ako ti i Odbor ne umete da date odgovor na najednostavnije pitanje: Da li je GMO u EU zabranjen ili dozvoljen? mislim na uzgoj, uvoz, preradu, prodaju i slično..\nEvo odakle pritisak (našao sam na linku koji si stavila): The US has been lobbying hard to get all restrictions removed, considering it an issue of unfair trade (with GMOs making up 95% of US corn and soybean production, it does limit what we can export).\ngordanac 14:56 30.12.2012\nPa piše na postavljenim linkovima, (raznim, na oba), uključujući raspravu o opravdanosti zabrane Monsanto proizvoda u zemljama EU.\nDakle - Monsanto zabranjen, a neki proizvodi dozvoljeni u zavisnosti procentne granice za koju se zakonodavac odlučio, slično kao i mi, samo nešto veći procenat.\nsima2000 15:05 30.12.2012\nPa zato sam i zbunjen jer piše suprotno od onoga što ti pišeš.\nPiše da "The French authorities could not suspend the cultivation of genetically-modified maize MON 810 on national territory without having first asked the European Commission to adopt emergency measures citing a risk to health and the environment,”\nDakle samo Evropska komisija može da dozvoljava i zabranjuje GMO. Evropska komisija ne da nije zabranila Monsanto GMO, nego je od 48 dozvola Monsanto u većini.\ngordanac 15:12 30.12.2012\nTo baš i nije tako (zato i treba objašnjenja i razmena informacija)\n"France is the latest country to try and battle Monsanto over its genetically-modified corn. In February it requested that the European Commission ban the MON 810 strain from EU markets, supporting the request with scientific argumentation. While awaiting the decision, French government unilaterally reinstalled a ban on MON 810, though the country’s highest court had earlier ruled in favor of Monsanto."\n"France is by far not the only country attempting to get rid of Monsanto’s maize. Five other EU countries – Germany, Greece, Austria, Luxembourg and Hungary – also imposed ban on MON 810 cultivation."\nTako da zabrana stoji de facto, a de iure - bitka traje. (uključujući sud koji odlučuje u korist Monsanta).\nSlično kao i sa Holland propisom o procentu poraza za bogate - sud je propis oglasio neustavnim, ali se propis i dalje primenjuje.\ndragoljub92 15:12 30.12.2012\nsag kad vam utrči blue ima nas razbuca ko bugarsku skupštinu\nsima2000 15:33 30.12.2012\nAli to je samo jedan GMO. Svi ostali (47 komada) su potpuno dozvoljeni u Francuskoj..\nPošto vidim da si se iznenada pretvorila u političara i da si sve manje blogerka, moram ovde da iznesem šta sam zaključio posle celojutarnjeg čitanja.\nGMO je u Evropskoj Uniji dozvoljen, pod uslovom da svaki proizvod prođe rigoroznu proceduru izdavanja dozvole. Listu GMO proizvoda koji su dobili dozvolu možete naći ovde link\nSvaka zemlja članica ima pojedinačno pravo da na svojoj teritoriji zabrani pojedinačne GMO proizvode, ali samo u slučaju da ima "justifiable reasons to consider that the GMO in question poses a risk to human health or the environment". Ovo pravo su iskoristile neke zemlje u EU (9 zabrana se desilo). Evropska komisija je sve zabrane odbila kao neosnovane, međutim u 8 slučajeva je zabrana ostala na snazi.link\nDozvoljeno je proizvoditi i stavljati u promet GMO hranu, pod uslovom da je jasno označena kao takva.\nSve ovo gore nema nikakve veze sa nama. Mi nismo EU članica i možemo kako hoćemo. Međutim jasno je u kom pravcu vetar duva, pa zato sa rezervom treba uzeti Gordanin stav da se GMO legalizacija u Srbiji neće nikada desiti.\nBoris Drenca 15:54 30.12.2012\nOdgovaram na kraju niza poruka:\nGordana , sve ste u pravu, međutim ima jedna začkoljica. U Srbiji su zakoni usvojeni većinom zbog toga što je neko imao ideju da nam takav zakon treba.Problem je što imamo ili smo imali u nekim oblastima odlične zakone ali oni se jednostavno ne priemnjuju. Prođite kroz prodavnice i pogledajte etikete raznih proizvoda...možda nađete i nformaciju da sadrži proizvode od genetski modifikovanog kukuruza , soje, .... sa druge strane ko može garantovati šta vlasnici njiva sade i, kada smo već kod toga, kako tretiraju useve?\nOdbor? Ministarstvo? Ne verujem...\nKada razgovaram sa ljudima iz nekih sela po Sremu pa čujem da u lovištima nema zeca od kada su Italijani preuzeli njive, šta da pomislim? Da nije neko otišao da proveri šta se radi?\nCela priča oko aflatoksina je pokazatelj kako se 'država' ponaša prema svojim građanima. Tri dana i "pregledali smo sve" naročito ono za našu dečicu. Bez objašnjenja samo tako. Zbog čega mislite da će prodaja zemlje strancima i recimo zabranjeno gajenje GMO biti drugačije? Ili poštovanje ekoloških standarda kod eksploatacije nikla?\nNije ovo pitanje jednog ministra ili jednog odbora. Nije ni pitanje regulative. Pitanje je 'države' koja ne postoji i koliko vidim nema nameru da postoji...ko god da je na vlasti\nsima2000 16:07 30.12.2012\nProđite kroz prodavnice i pogledajte etikete raznih proizvoda...možda nađete i nformaciju da sadrži proizvode od genetski modifikovanog kukuruza , soje,\nKako ovo može kad su GMO kod nas zabranjeni zakonom?! Zaprećena je kazna zatvora do tri godine ko stavlja u promet ovakve proizvode.\nBoris Drenca 16:14 30.12.2012\nKako ovo može kad su GMO kod nas zabranjeni zakonom?!\ngordanac 16:39 30.12.2012\nKako to vidiš i - gde?\nKako sam se i gde "iznenada" pretvorila u političara i šta ti to tačno znači?\nNavikla sam, ali nikad nisam postala neosetljiva na opaske, ocene i utiske o tome čime se bavim, ko sam i šta sam, potpuno je normalna i podrazumevajuća stvar da se o meni ili mom poslu ima unapred stvorena percepcija, ali me zanima - gde ti vidiš ut granicu kojom mi pišeš o "iznenadnom pretvaranju"?\ngordanac 16:57 30.12.2012\nPa, manje-više, to što si napisao ne sporim i skoro sve stoji u rečenici koju sam napisala u prvom komentaru:\n"2. Zato što su GMO kod nas zabranjeni zakonom i zato što je primena, nadzor i kontrola nad primenom tog zakona nedovoljna (ili loša)"\n(to je i jedan od zaključak Odbora, nije to rečeno redaradi, već zbog svesti o problemima koje stvara selektivna, nekontrolisana primena)\nPotpuno razumem podozrivost, nepoverenje, sumnju i strah da se pritisku neće odoleti i da će biti ugrožen jedan važan resurs.\nZato i jeste počela debata na Odboru, o svim temama koje su spomenute, prekjuče je ministar podnosio izveštaj o niklu, (i o kukuruzu posotji izveštaj) ta je sednica javna, mediji su tamo, i meni bi bilo draže da je izveštaj o slušanju ministra bio iscrpniji, ali - nije, bar koliko sam ja uspela da vidim kliping.\nI koliko gdo ja imala razumevanja za (opravdanu ili ne) percepciju da su (skraćeno) "naše institucije niš` koristi" - ništa sem institucija, ma koliko god krhke bile ipak - nemamo.\nI svako dodatno (neopravdano) omalovažavanje ipak korisnog posla koji institucije mogu obaviti u opštem interesu nanosi štetu samo nama kojima institucija treba, da rade.\nOvako, često poruka koja se institucijama upućuje je "treba nam da to radi, ali znamo da ne može, ne ume, neće" - a ne može oba, ili se objektivno meri koliko i kako su institucije krhka i nemoćne ili se ne polaže nikakva nada da je uopšte moguća pravna država u kojoj institiucije "rade".\nI to rade tako da je, van svake sumnje, zaštićen jasno definisan opšti interes.\nUz svest da će i tada biti "loših primera", ali neće biti "većinski i na svakom koraku", to nas za sada razlikuje od razvijenih pravnih država.\nda ne bude nesporazuma, drugi deo mog komentara se odnosi na "bold" u tvom tekstu, jer ako bi to bila istina - sasvim je svejedno šta ko od nas i gde radi, u bilo kom sektoru u društvu, a nije svejedno, to hoću da kažem, koliko god kada kome "ličilo"\nJukie 17:01 30.12.2012\nPa pošto se genetske modifikacije biljaka ne rade iz dosade, nego zato da se stvori soj biljke koju neće napadati gljivice, kokolj, krompirove zlatice, zečevi itd. onda očekivani rezultat i jeste taj da na toj njivi ne mogu da žive gljivice, kokolj, krompirove zlatice, zečevi.\nsima2000 17:15 30.12.2012\nPre jedno mesec dana smo ovde pisali o GMO. Tada je tvoj stav bio neutralan. Suprostivila si se teoretičarima zavere i napisala kako će Odbor da organizuje javnu raspravu i kako će se uvažiti samo naučni argumenti.\nDanas pišeš o GMO vrlo negativno, vidi se da si čitala, analizirala i zauzela antiGMO poziciju.\nJutros, kada o GMO nisam imao pojma, postavio sam (meni) logično pitanje: Da li su GM organizmi u EU dozvoljeni ili nisu i kako ćemo mi da uskladimo našu totalnu zabranu sa njima? (argumentum ad verecundiam)\nTi mi odgovaraš da se razlikujemo samo u procentima kod neGMO hrane i da smo u svemu ostalom isti sa EU. (i još se hvališ kako ćeš da se boriš da kod nas bude što manji procenat)\nNakon više sati čitanja vidim da se ne razlikujemo samo u procentima nego i suštinski. U Srbiji su GMO zabranjeni, u EU su dozvoljeni. Moraš priznati da to nije mala razlika.\nTri puta ti postavljam pitanje da li su u Evropskoj uniji GMO dozvoljeni (jer više verujem tebi kao nekom ko se time bavi, nego internetu) i kakvog će to uticaja da ima na našu regulativu, ti tri puta nećeš da kažeš ni da, ni ne. Pretpostavljam da je razlog zato što si zauzela antiGMO poziciju, pa ti ne bi išlo u prilog da napišeš nešto kontra tvog stava.\nSuper si ti lik, izvinjavam se unapred, ali ovakvo ponašanje je tipično za nekog političara. Oni su čuveni po tome da ih neko pita jedno, a oni odgovaraju nešto deseto.\ngordanac 17:42 30.12.2012\nPa kako želiš da se ponašam u najavi o održavnjau Javnog slušanja?\nNešto kao "evo ovo će da bude, ovo je tačno, ovo nije, ..." - pa šta će nam svima Javno slušanje i onformacija o njemu onda?\nKazala sam na Odboru šta sam imala i glasala (svi smo) da se Javno slušanje održi, ne samo jedno.\nSve je svima dostupno sa tog Javnog slušanja, kao što će biti i sa sledećih.\nJa sam glasala za Zakon o zabrani GMO iz 2009 - na osnovu čega ti misliš da sam promenila mišljenje o tome od 2009 do danas, zašto bi se pretvorilo u "neutralno" i kako bih onda objasnila svoj glas "za" zabranu iz 2009??\n(Možda je to rečenica koja je mogla biti dodat au info o Janvom alušanju, mada se može pretpostaviti da jesam, akoje Zakon iz 2009)\nTo je stav s kojim "krećem" u Javno slušanje i svako ima pravo da misli da sam u pravu ili da nisam.\nI ja ti tri puta odgovaram - neke države EU JESU de facto zabranile, pravna borba je u toku, neke imaju još kreativnije načine da zabranu sprovedu.\nNa našu regulativu će imati onakav uticaj o kakvom odlučimo - i ja sam ti tri puta rekla: što se tiče Odbora i većine - ostaje zabrana i procenat koji je sada u zakonu, a za WTO slično kao i EU, a listom restrikcija.\nMoguće je da ja ne odgovaram kako bi ti mislio da treba, ali tu malo šta mogu - kao i obično bavim se činjenicama, takvim kakve su.\nsima2000 18:11 30.12.2012\nFrancuska je zabranila jedan GMO kukuruz (MON810) od 27 vrsta GMO kukuruza koji imaju dozvolu na nivou EU (i to samo uzgoj, uvoz nisu zabranili). Mi smo zabranili kompletano sve što se tiče GMO. Razlika je značajna.\nNaš zakon nije u skladu sa EU zakonom i mislim da ćemo morati da se prilagodimo ako ćemo da trgujemo sa njima. Kao što će oni morati da se prilagode ako će da trguju sa USA.\nSve ovo nema veze sa pitanjem da li su GMO zaista štetni ili nisu. Razmišljanje na ovu temu prevazilazi moje mogućnosti.\nG r o f 18:19 30.12.2012\n...a kako ja nigde ne vidim činjenice već samo isprazno politikanstvo.\nKoja je naša naučna institucija vršila izučavanje i eksperimente iz oblasti GMO\ni iznjela relevantne činjenice na osnovu kojih ti donosiš zaključke?\nDa li je zdraviji kukuruz zaražen alfatoksinom od onoga koji je dizajniran tako da je otporan na pomenure gljivice?\nZnači sva znanja o genetskom inžinjeringu dobijamo iz stranih naučnih ustanova, a opet smo kao pametniji od njih pa ne želimo da koristimo njihova rešenja kako da se nosimo sa tim.\nMeni strah od GMO liči na strah od prve parne lokomotive koji je danas smešan i ako to ne znači da ćemo se dobro provesti ako nas ta lokomotiva udari.\nsima2000 18:37 30.12.2012\na opet smo kao pametniji od njih pa ne želimo da koristimo njihova rešenja kako da se nosimo sa tim.\nNisu njihova rešenja monolitna i standardizovana nego se razlikuju od zemlje do zemlje. U USA se na 95% obradivih površina uzgaja GMO kukuruz. U Evopi se izdaju dozvole za GMO kulture, ali to još nije zaživelo, pa neke zemlje uvode zabrane za pojedine GMO na svojoj teritoriji, iako ti isti na nivou EU imaju dozvolu. A sa druge strane, recimo u Španiji su došli do 20% obradivih površina na kojima se uzgaja MON810 tip kukuruza (počeli su još 1998).\nMeđutim, naš zakon je restriktivniji od najrestriktivnijeg zakona u Evropi, pa pretpostavljam da će morati vrlo brzo da se menja.\nBoris Drenca 19:01 30.12.2012\nako bi to bila istina - sasvim je svejedno šta ko od nas i gde radi, u bilo kom sektoru u društvu, a nije svejedno, to hoću da kažem, koliko god kada kome "ličilo"\nSamo da pojasnim, smatram da ima dovoljno dokaza za tvrdnju da 'država' organizovana po partijskom interesu ne funkcioniše...primer nekadašnjeg lovišta iz Srema datira unazad bar dve godine znači prodaja stranim firmama nije odobrena kupovina zemljišta (zvanično) zabranjeno je gajenje GMO biljaka (zvanično) a 'država' ne zna da se to događa (zvanično). To se događa kada partija postavi 'svoje ljude' da vode u ovom slučaju poljoprivredu. Pravnik na čelu ministarstva poljoprivrede koji nema veze sa partijom bi taj slučaj istražio i reagovao na njega.\nDa se razmišljalo i razmišlja o zemlji narodu/ljudima/građanima a ne o istraživanju raspoloženja birača i rejtingu partije verovatno ne bih bio uporan u tvrdnji da :\ndragoljub92 15:07 30.12.2012\nako se ne varam dve vrste modifikacije\nGMO -takoreći običan gde su samo izmenjeni geni tog objekta,neki uklonjeni neki pojačani\ntransGMO gde se mešaju životinjski i biljni geni\n(ovo sam uprostio do bola)\novo prvo ne bi trebalo da bude ništa štetnije od klasično modifikovane hrane.samo je brža intervencija ,umesto nekoliko generacija premosti se na sledeću(ovako mali perica zamišlja genetski inženjering)\na transGMO- tu sam u transu jer nemam pojam o pojmu šta je šta tu.\nmoje ukupno mišljenje je da prvo proizvođači GMO kultura treba da imaju obavezu da obelodane šta su sve menjali,nešto kao sistem otvorenog koda,jer to sa uništavanjem neGMO mi deluje kao zavera tih modifikatora,promenili su nešto u genetskoj strukturi i sad je taj oblik agresivniji od proste kulture i uništava je.\nnisam protiv istraživanja ,verujem da tu ima nekog boljitka . samo nikako ne treba pristati na monopilističke zahteve montesanta&co.\nne može meni montesanto da naplati porez zato što je njegov kukuruz oprašio moj kukuruz pa sad kod mee raste ,tu niko nije kriv,uostalom nek modifikuje svoj mumuruz da bira skog će se oprašuje\nmozzart89 22:17 01.01.2013\nu vezi GMO\nGMO nije toliki bauk kao sto se predstavlja...\nNajopasnije posledice su ekolosko-evolucione, nema direktnog uticaja na coveka/njegovo zdravlje.\nALI LJUDI MOJI - TO NAMA JEDNOSTAVNO NE TREBA.\nVerujte mi da sve nase probleme s hranom resavaju sledece mere: navodnjavanje, prava protiv-gradna zastita, klasicne agro-tehnicke mere uz strucni nadzor, izgradnja modernih postrojenja za srednje- i dugorocno skladistenje sirovina i preradjevina, te stratesko planiranje zasada/uzgoja.\nNe treba zaboraviti ni R&D aktivnosti - kadrove imamo, minimalne tehnicke uslove samo treba obezbediti.\nKao covek koji se bavi naukom koja se primenjuje izmedju ostalog i na genetski inzenjering - kazem vam: nama to ne treba.\nTo je slicno kao kad bi nam neko ponudio da za dzabe dobijemo spejs-satl ili nekoliko komada iste letelice. Super je to - mogli bismo da imamo mnogo koristi od toga, mozda bi malo zagadilo ali mogli bismo da se nosimo s time - ALI, STA CE NAMA TO, KAD MI NEMAMO NITI CEMO IMATI TEHNOLOGIJU ZA LANSIRANJE TAKVOG CUDA! /e, sad za GMO je samo razlog zasto nam ne treba suprotan - mi vec imamo svoju hranu i resurse koji nam omogucavaju proizvodnju sasvim kvalitetne hrane, bilo preradjene, bilo nepreradjene, a koja bi zadovoljila potrebe trzista, pa cak i da pretekne za izvoz/...\nDa sam na celu neke zemlje kao sto je Japan (odnosi osnovnih parametara za razvoj domace poljoprivrede nepovoljni), Indija (demografski pakao za obezbedjivanje dovoljne kolicine hrane), ili neka pustinjska africka zemlja (koja jednostavno receno nema mogucnosti da proizvodi) - GMO bi bilo moranje a ne pitanje zelje i misljenja siroke javnosti.\nAli, mi smo Srbija - koja se treba usredsrediti na proizvodnju kvalitetne domace organske hrane.\nI dakako pozabaviti pitanjima biosigurnosti en general. Pa bi bilo posla i za strucnjake mog profila a ne bismo odlazili u inostranstvo...\nZa kraj, morali bismo da resimo sva otvorena pitanja zivotne sredine (nismo jos pod crvenim lampicama - ali opet, sto pre-to bolje, jer mislim da bi te stvari mogle biti od strateske vaznosti za buducu poziciju na geo-politickom planu). A u medjuvremenu da prosto sacuvamo svoje prirodne resurse, pa da budemo "zelena" zemlja - oaza prave prirode u opustosenoj i industrijalizovanoj Evropi. Valjda bi onda i zivotni stil postao bolji (ja sam od onih koji se iskreno nadaju).\nNece se nista bitno promeniti ako uvedemo/ne uvedemo bilo sta iz te Evropske zajednice - ali ako mi ne pocnemo sami sa sobom da rasciscavamo sta je to sto hocemo kao dugorocni cilj i ako ne zasucemo rukave i krenemo da radimo (u najsirem smislu te reci) - crno nam se pise (a da li ce nas dotuci ekonomska situacija, bela kuga, odliv mozgova, losa hrana i zagadjena voda, sankcije i ratovi ili stogod drugo - mislim da je manje vazno).


Kаbаre Gorаnа Sultаnovićа “Jа pevаm svoj bluz“\nPovodom 25. julа – Dаnа Opštine Bаjinа Bаštа, Ustаnovа “Kulturа“orgаnizuje Kаbаre Gorаnа Sultаnovićа “Jа pevаm svoj bluz“. Pored Gorаnа Sultаnovićа u kаbаreu učestvuju Dušаn Bezuhа i Aleksаndаr Grujić. Ulаz besplаtаn Rezervаcije mestа u hotelu Drinа Kabare „Ja pevam svoj bluz“ je nastavak poznatog projekta „Putuj Evropo“, nastalog kao svojevrstan bunt protiv stanja u Srbiji u vreme bombardovanja. Goran...\nMOST FEST 2011 ipak će se održati na ušću reke rače u Drinu. Pogledajte i spisak muzičara koji će nastupiti ove godine. PETAK 22.JUL 2011. -AGATA, – NEVERNE BEBE, -DEJAN PETROVIĆ BIG BAND I – BIJELO DUGME TRIBUTE BAND SUBOTA 23.JUL 2011. -ORTHODOX CELTS, – ELEKTRIČNI ORGAZAM I – TANJA JOVIĆEVIĆ AND RITCH BITCH\nSrednjovekovne nekropole sa stećcima s naših prostora mogle bi uskoro da se nađu na listi svetske kulturne baštine Uneska. Srbija, Bosna i Hercegovina, Hrvatska i Crna Gora zajednički su nominovali ovo jedinstveno kulturno dobro Balkana, koje broji oko 70 hiljada spomenika. U sve tri zemlje očekuju da bi proglašenje ovih spomenika kulture za svetsku baštinu imalo ogroman značaj za kompletiranje turističke ponude. Srbija je predložila...\nE, kako je lepo u zavičaju u zimskim danima. Bejah ovih dana na predstavljanju mog romana o Bajinoj Bašti. Cenjeni publikum se okupio, svako očekuje svoje mesto u povesti, lista se knjiga, ko je pomenut, a ko nije, ko jeste zašto jeste, ko nije zašto nije. Sve u svemu, eto ti odmah teorija zavere. Da me ne bi tuživali, ja sam roman naselio uglavnom fiktivnim ličnostima. Može da se prepozna, al ne može pred kadiju za zijane. Jeste,...


Samit u Neumu: U narednih 10 godina biće investirano 1,25 milijardi u elektrane\n16/04/2019 | 19:10 ⇒ 19:59 | Izvor: RTRS\nU Neumu je počeo Peti energetski samit o energetskoj tranziciji BiH, na kojem je 650 učesnika iz Republike Srpske, Federacije BiH i inostranstva. Prvog dana prisutnima je potencijale i viziju ulaganja u obnovljive izvore Republike Srpske predstavio predsjednik Vlade Radovan Višković.\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković istakao je da je potrebno što više ulagati u obnovljive izvore energije i da u toj oblasti vidi i zamajac privrede Republike Srpske i BiH. Rekao je da Srpska ima velike potencijale i da investicioni ciklus treba da počne u što kraćem roku.\n- Mi imamo potencijale da možemo proizvoditi električnu energiju iz hidrocentrala, vjetroelektrana, sunčevih solarnih panela... Sve su to potencijali koje Republika Srpska i BiH imaju više nego mnoge evrospke zemlje - rekao je Višković u obraćanju na Energetskom samitu u Neumu.\nPremijer FBiH Fadil Novalić rekao je da je energija pitanje svih pitanja. On je naglasio da će mandat naredne Vlade FBiH biti obilježen energijom, ali i da predstoji još puno posla da se sredi stanje u energetskom sektoru kroz zakone i restrukturisanje energetskog sektora.\n- Mi nemamo puno termoelektrana, pet-šest, ali zagađuju vazduh kao 200 evropskih. Ne smijemo povećavati broj termoelektrana. Put je jasan - treba ići ka obnovljivim izvorima energije - rekao je Novalić i dodao da isto tako, kad je riječ o strukturi samih izvora, BiH ima povoljan odnos zbog prisustva voda.\nЈedan od prioriteta Republike Srpske je da u narednoj deceniji, po standardima Evropske unije, izgradi energetske objekte, vrijedne milijardu i 250 miliona evra, rekao je generalni direktor Elektroprivrede Luka Petrović. Srpska bi, u poslove koji će značiti više izvoza, bolji životni standard i čistiju životnu sredinu, trebalo da uloži 15 odsto tih sredstava i pronađe sufinansijere u evropskim fondovima i bankama.\n- Opredijelili smo se da u narednih 10 godina izgradimo 1.000 megavata instalisane snage iz obnovljivih izvora. Tu mislim na vodu, sunce i vjetar - dodao je Petrović.\nResorni ministar Petar Đokić je na Samitu rekao da je Srpska upravo potpisala koncesioni ugovor sa kompanijom koja će izgraditi vjetroelektranu Grebak kod Nevesinja, kapaciteta 50 megavata. Energija iz ovog i ostalih objekata Srpske biće prodavana po pravnim propisima usklađenim sa zahtjevima Evropske unije.\n- Ti zahtjevi se odnose na razdvajanje snabdjevača i ditributera. To će biti i izvjesni trošak za nas, ali moramo biti svjesni da velikih reformi nema bez ulaganja finansisjkih sredstava - istakao je Đokić.\nZamjenik šefa Delegacije Evropske unije u BiH Haldun Sino kaže da će Samit, na kojem je 650 učesnika iz BiH i inostranstva, doprinijeti reformi koja zahtijeva donošenje velikog broja zakona i saradnju entitetskih vlasti i zajedničkih institucija.\nPeti energetski samit, kojem prisustvuju domaći i inostrani donosioci najvažnijih odluka u energetskom sektoru, završava rad u četvrtak.


Izetbegović: Poslao sam “emisare” Vučiću da BiH ide u reviziju presude protiv Srbije /VIDEO/ | - Sandžak Danas Izetbegović: Poslao sam “emisare” Vučiću da BiH ide u reviziju presude protiv Srbije /VIDEO/ – – Sandžak Danas\nHome Politika Izetbegović: Poslao sam “emisare” Vučiću da BiH ide u reviziju presude protiv Srbije /VIDEO/\nIzetbegović: Poslao sam “emisare” Vučiću da BiH ide u reviziju presude protiv Srbije /VIDEO/\njun 11, 2021, 11:17 am\n“Ja sam se trudio da od revizije nešto bude. Da se ta nepravda ispravi. Miloševićev režim i ono što je Srbija tada radila u Bosni i Hercegovini nikada nije sankcionirano. Nikada nisu odgovarali za to. Moj pokušaj je bio usmjeren svom snagom da se to postigne. Međutim rekao sam Vučiću da ne želim da imam s njim problem, niti sa Srbijom budućnosti. Ovo je Srbija prošlosti i ona za to mora biti sankcionisana\n“Želim bolje odnose sa Srbijom i sa Srbima, ali imaju neke stvari preko kojih se ne prelazi”, rekao je za Euronews predsjednik SDA Bakir Izetbegović\nPrevious PostNovi Pazar: ZABRANA ZA RAD za pet ugostiteljskih objekata Next PostBlizu 6. 000 Novopazaraca bolovalo od korona virusa /VIDEO/


Reči i misli 91 | Reči i misli\nPočetna strana > Reči i misli > Reči i misli 91\nReči i misli 91\nSačuvaj nas Bože ovakvih neprijatelja\nMarti Ahtisari, bivši pregovarač za Kosovo i Metohiju:\n"Srbija će morati da pristane na nezavisnost Kosova i Metohije, ukoliko želi članstvo u Evropskoj uniji – ne možete da trpate prst u oko EU, ako želite da joj se pridružite."\n"Zaista je nebitno što Paragvaj nije priznao Kosovo. Dobrano preko 65 odsto bogatih u svetu je priznalo. To je ono što se računa." (za britanski "Gardijan", 18. oktobar 2008, "Tanjug")\nLogično neutralna misija\n"Vidim da se kod nas ponovo debatuje da dolazak Euleksa na KiM znači kraj Srbije na KiM, što uopšte nije tačno. Za Srbiju je Euleks prihvatljiv pod tri uslova: da je tamo uz odluku SB UN, da bude statusno neutralna misija i da se ne primenjuje Ahtisarijev plan. Ko ima primedbe na te principe, taj ima problem s logikom." (Boris Tadić, predsednik Srbije, 16. oktobar 2008, "Večernje novosti")\n"Euleks je deo plana Martija Ahtisarija za nezavisnost Kosova i njegovo prihvatanje bi bilo nož u leđa državi Srbiji, južnoj pokrajini Kosovu i Metohiji i dosadašnjoj borbi u odbrani državnih i nacionalnih interesa. Jadna je propaganda da postoji neki Euleks koji nije Ahtisarijev i koji ne sprovodi plan za nezavisnost Kosova." (Vojislav Koštunica, predsednik DSS-a, 17. oktobar 2008, "Pres")\n"Podržavamo najavu dogovora Brisela i Beograda o raspoređivanju Euleksa, ali je loše ako je Tadićeva izjava još jedna od izjava kojima se balansira sa ambicijom da se zadrže glasovi evropske i nacionalističke Srbije." (Čedomir Jovanović, predsednik LDP-a, 17. oktobar 2008, "Pres")\n"Za mene nije pitanje da li u školama u Crnoj Gori treba da piše da je Srbija okupirala Crnu Goru 1918. godine. To treba da piše u udžbenicima u Srbiji." (Nenad Stevović, predsednik Crnogorske partije u Srbiji, 16. oktobar 2008, "NIN")\n"Pre nekoliko meseci ministar spoljnih poslova Srbije [Vuk Jeremić] je bio u Podgorici i od nas zatražio da ne priznamo Kosovo pre izjašnjavanja Generalne skupštine UN o srpskoj inicijativi. Istovremeno, naši evroatlantski partneri su izrazili očekivanja da Crna Gora prizna Kosovo, ali smo mi održali našu neformalnu obavezu prema Srbiji i čekali da njen predlog bude procesuiran u UN." (Milo Đukanović, premijer Crne Gore, za "Rojters", 16. oktobar 2008, "Tanjug")\n"Što se tiče posete Podgorici, smatram da je 50 odsto uspešna, jer je Crna Gora glasala za rezoluciju Srbije u UN, a 50 odsto neuspeh jer je Crna Gora priznala Kosovo." (Mirko Cvetković, predsednik Vlade, 15. oktobar 2008, "Pres")\n"Režim u Beogradu dosledno radi isto ono što je pre njega uradio režim u Podgorici." (Vojislav Koštunica, 17. oktobar 2008, "Pres")\n"Guslanje je izdaja Srbije..." (Miodrag Vuković, član Predsedništva DPS-a Crne Gore, 14. oktobar 2008, "Upitnik" RTS-a)\n"Prve nacionalističke demonstracije u Beogradu bilo je otvaranje pruge Beograd-Bar. Dakle, to, to je pitanje koje traje, koje traje, koje traje. Pa ste imali izjašnjavanje u Crnoj Gori ko su Srbi, ko su Crnogorci, pa je to išlo gore-dole. Eto, to se tako menjalo. Pa sad demonstriraju, ono, u polovnim automobilima." (Nikola Samardžić, istoričar i bivši član LDP-a, 12. oktobar 2008, "Utisak nedelje")\nVikendica za žirafe\n"Miodrag Vuković: Crna Gora neće uvoditi nikakve kontramere ukoliko Srbija, kako se najavljuje, zabrani članovima crnogorske vlade da uđu u Srbiju, jer verujem da takva odluka nikad neće biti doneta. Ali, ukoliko takva odluka bude doneta, pitam se šta će biti sa oko 60.000 vikendica, koliko se procenjuje da ih ima u Crnoj Gori čiji su vlasnici Srbi?\nDragan Marković Palma, predsednik JS-a: Gospodin Miodrag Vuković svojim izjavama preti Srbiji i ja mu poručujem da to više ne radi! Srbi su izdržavali Crnu Goru, a on kao da je to zaboravio. Gospodine Vukoviću, vi vrlo dobro znate da svi Srbi koji imaju imovinu u Crnoj Gori, stekli su je teškim radom, za razliku od vas nekoliko političara, koji imate ogromne nekretnine u Srbiji i vrlo dobro znate kako ste zaradili taj novac.\nMiodrag Vuković: Dokle god razne palme i bukve budu vodile politiku Srbije umesto normalnih Srba, neće biti dobro! Kod vas palme kratko opstaju i brzo se suše, jer je Srbija kontinentalna, a ne mediteranska zemlja. A vi ih zalivajte, ako želite! Ako ikada prođe ideja ovakvih političara u Srbiji vezanih za neke 'crne liste', evo, mi ćemo ozbiljno razmisliti da kupimo tri žirafe da se Palma malo odobrovolji!" (13. oktobar 2008, "Pres")\nČista petica (na skali od 6 do 10)\nMirko Cvetković, premijer Srbije, o 100 dana Vlade:\n"Vlada je za dosad učinjeno zaslužila veoma pozitivnu ocenu... Čistu peticu." (na insistiranje novinara da kaže ocenu, 15. oktobar 2008, "Dnevnik")\n"Jedan novinar me pitao kako ocenjujem sam sebe, meni je bilo malo čudno da mi postavlja to pitanje pa sam rekao da imam konflikt interesa u oceni sebe – pa zato sebi dajem ocenu pet. To je bila blaga poruka kritike što me uopšte pitao da sebe procenim." (16. oktobar 2008, "Intervju" RTS-a)\n"Vlada nije zabeležila nijedan neuspeh, već je nizala uspeh za uspehom." (15. oktobar 2008, "Pres")\n"Normalno je da imamo kritike opozicije, što imamo veće uspehe onda opoziciji to još teže pada." (16. oktobar 2008, "Intervju" RTS-a)\n"Mi moramo u interesu građana da nađemo najbolje rešenje, rodiće se već neka ideja da bi građani mogli to da podnesu na najbolji način." (na pitanje kako će građani podneti poskupljenje gasa od 60% i telefoniranja za 100%, 16. oktobar 2008, "Intervju" RTS-a)\nRazvojni put Harija Potera\n"Srpska vlada i ja kao ministar želimo da menjamo na bolje živote naših ljudi a za to je potreban novac. To je kao u knjizi Hari Poter, koja priča o razvoju, i čiji je glavni junak kao dečak osećao da ima snagu da menja živote drugih." (Diana Dragutinović, ministar finansija, potpisujući Zapisnik o pregovorima s Vladom Nemačke, 17. oktobar 2008, "Beta")\n"Građani Srbije će već 2009. godine, dok se vlada još bude znojila radeći na ispunjavanju uslova za političko članstvo u EU, moći da se osećaju kao da su već u EU." (Vuk Jeremić, ministar spoljnih poslova iz DS-a, 13. oktobar 2008, "Tanjug")\n"Najbolje je što Vlada nije ništa radila, jer sve što bi uradila imalo bi dalekosežne posledice po državu i građane Srbije." (Dragan Todorović, potpredsednik SRS-a, 12. oktobar 2008, "Pres")\nPreživeti život (i vlast)\n"Do jedne mere može da se cene drže na nivou koji zapravo omogućava građanima da lakše podnesu život..." (Nada Kolundžija, šef poslaničkog kluba Za evropsku Srbiju, 17. oktobar 2008, RTS)\n"Cene rastu, plate su male, ide zima, gas poskupeo, a ozbiljna država mora da odgovori svim tim izazovima." (Boris Tadić, 16. oktobar 2008, "Večernje novosti")\n"Ne treba razmišljati o promeni penzionog zakona dok ne vidimo šta Srbiji donosi srednjoročni efekat svetske finansijske krize. Već sada imamo problema zbog povećanja rashoda usled rasta penzija od 15 odsto. Ne verujem [da će moji stavovi ugroziti opstanak Vlade], u suprotnom bi bila ugrožena ne vlada, nego država." (Mlađan Dinkić, potpredsednik Vlade i ministar ekonomije, za "Ekonomist magazin", 17. oktobar 2008, "Tanjug")\n"Povećanjem cena [telefoniranja] dovode se nove kompanije na tržište, koje će potom sniziti cene." (Jovan Radunović, iz RATEL-a, 15. oktobar 2008, "B92")\n"Najbolje je da se besplatne akcije građana iznesu na berzu po okončanju svetske finansijske krize." (saopštenje G17+, 15. oktobar 2008, RTS)\nJači od budućnosti\nO poskupljenju gasa za 60 odsto:\n"Zahtevam, ne molim, objašnjenje ili LSV više ne podržava ovu Vladu." (Nenad Čanak, predsednik LSV-a, 16. oktobar 2008, RTS)\n"Želim da poručim građanima da je Vlada stabilna. Te političke poruke služe dnevnoj politici i nemoguće ih je sprovesti u delo... Te poruke nemaju nikakav efekat na budućnost." (Boris Tadić, 18. oktobar 2008, "Beta")\n"Ponovo se sad seču šume, ponovo idemo na drva i ugalj..." (Miroslav Markićević, zamenik šefa poslaničkog kluba NS-a, 16. oktobar 2008, "Šta radite, bre?" RTS-a)\nDeklaracija o pomirenju dinara i evra\n"Ja sam više nego zadovoljan što sa Ivicom Dačićem mogu da potpišem jednu ovakvu deklaraciju. [...] Ja verujem da je dinar već danas ojačao." (Boris Tadić, kao predsednik DS-a, 18. oktobar 2008, TV "B92")\n"Mire se narodi, države, ljudi, članovi porodica, ovo nije medijski i politički spektakl." (Ivica Dačić, kao predsednik SPS-a, 18. oktobar 2008, TV "B92")\n"DS i SPS su pomirili mnogo pre deklaracije, ta vrsta pozorišta nam nije potrebna. Taj dokument je pretenciozno nazvan deklaracijom o nacionalnom pomirenju." (Čedomir Jovanović, 18. oktobar 2008, "B92")\n"Evropski DS i SPS i dalje zaklet Slobodanu Miloševiću kao svom uzoru potpisuju deklaraciju o pomirenju – to nije dobro za Srbiju." (Vuk Drašković, predsednik SPO-a, 18. oktobar 2008, "B92")\n"Cela priča o političkom pomirenju DS-a i SPS-a u najboljem slučaju zakasnela, besmislena i pomalo licemerna." (Đorđe Vukadinović, 18. oktobar 2008, "B92")\nUbi ga prelaka reč\n"Voleo bih da mi kažete koju sam to ružnu reč upotrebio. Najtežu reč koju sam upotrebio je 'lopuža'. Evo sad ću koristiti reč lopov." (Aleksandar Vučić, Srpska napredna stranka, 16. oktobar 2008, "Politika")\n"Hitler je Mona Liza u odnosu na Dinkića." (Aleksandar Vučić, kao generalni sekretar SRS-a, maj 2004)\n"Miševi koji bi da linčuju i tuku nek dođu i stanu pred mene!" (Aleksandar Vučić, kao poslanik SRS-a, februar 2005, za skupštinskom govornicom)\nSekularno nasleđe hiljadu godina hrišćanstva\n"S obzirom na to da se sve stranke zalažu za sekularnu državu i na nasleđe koje imamo iz prošlosti, smatramo da gradskoj slavi nije mesto u statutu grada Beograda." (Dejan Ranđić, šef odborničke grupe LDP-a u Skupštini Beograda, 06. oktobar 2008, "Beta")\n"Predlog da se ukine krsna slava grada Beograda predstavlja vrhunac ponižavanja Beograđana i svih građana Srbije. To je pokušaj da se uništi identitet našeg naroda." (saopštenje DSS-a, 18. oktobar 2008, "Gazeta")\n"Religija Čede i ostale bratije iz LDP-a je novac i koka, i to ih jedino interesuje! Smeta im litija beogradskim ulicama, a ne smetaju im narkomani kojih ima na svakom ćošku." (Aleksandra Janković, poslanik NS-a, 17. oktobar 2008, "Gazeta")\nHisterija bez bombardovanja\nIvan Kuzminović, jedan od autora Godišnjeg izveštaja Helsinškog odbora, 10. oktobar 2008, "Peščanik" Radija "B92":\n"Antonićevo pisanje i ova medijska hajka imaju mnogo ozbiljnije posledice nego što je to bio slučaj sa ranijim reakcijama. Rekli su mi ljudi koji su duže od mene na ovim poslovima da ni 1999. tokom intervencije nije bilo baš ovako histerično."\n"A ovo sa Sonjom [Biserko] se završilo u stvari tako što su se stvarno pojavili neki ljudi ispred njenog stana i zgrade, to je već počelo da podseća na tridesete godine u Nemačkoj. Mislim, već polako ne znaš kome će da skinu glavu. Tako je počelo i tamo sa njima, prvo je Gebels analizirao i prozivao knjige, pa spaljivao knjige, a onda je došla kristalna noć i onda je praktično svaki njegov javni govor, nastup ili tekst mogao da skine deset glava na ulicama bilo kog grada u Nemačkoj, ili sto, ili hiljadu."\n"Kosovo se danas koristi kao opravdanje za teritorijalne pretenzije Srbije, iako srpske nacionaliste Kosovo zanima isključivo kao sredstvo pomoću kojeg mogu da dobiju deo Bosne." (Sonja Biserko, predsednik Helsinškog odbora u Srbiji, 10. oktobar 2008, sarajevski "Dani")\n"Ja mislim da je sa slomom tog, hajde da kažem, zvaničnog ekstremnog nacionalizma, mislim na raspad Radikalne stranke i temeljni poraz Koštunice, isplivao taj kriptonacionalizam na površinu koji je zapravo fašizam." (Žarko Korać, poslanik na listi LDP-a, 10. oktobar 2008, "Peščanik" Radija "B92")\nGlas albanskog razuma\n"Utisak nedelje", 12. oktobar 2008, TV "B92":\n"Nikola Samardžić: Niko nije pomenuo Albance, da su oni centralna tema ovog razgovora. Bilo koje Albance, ako hoćete tako, jer su Albanci bitniji za unutrašnje te odnose u Crnoj Gori, kako god, za Albance na Kosovu, koji su uvek tema svakog razgovora koji se tiče kosovske problematike.\nOlja Bećković, voditelj: Dobro, hvala, Nikola. Vodićete emisiju, verujem, na albanskoj televiziji...\nNikola Samardžić: Pa, treba Vi da vodite emisiju.\nOlja Bećković: Pa, vidim, ali Vi vodite kako Vi hoćete i sa Vašom temom, a ja ću se ipak držati ovoga što se meni čini da je važnije nego brinuti o Albancima u ovom času.\nNikola Samardžić: To Vam je neprimeren postupak.\nOlja Bećković: Tužite me.\nNikola Samardžić: Neću."\n"Potrebno je da pobedimo devedesete godine i odluke koje je neko drugi donosio u naše ime tih prokletih 90-ih godina..." (Boris Tadić, kao predsednički kandidat DS-a, 22. decembar 2007, "B92")\n"Svima mora da bude jasno da SPS neće zaplašiti peta kolona NATO agresora! Socijalistima ovaj napad [bomba ispred odbora SPS-a na Vračaru] učvršćuje patriotizam, to nam je satisfakcija da smo na pravom putu." (Ivica Dačić, kao predsednik GO SPS-a Beograda, 12. april 2000, "Glas javnosti")


siječanj 2020. – Megavijesti\nadmin\t16 siječnja, 2020\nJedna žena je uz pomoć samo jednog trika uspjela da skine svu prljaštinu tvrdokornu sa odjeće. Ona je navela da je cijeli ovaj proces napravila u kadi, ona je uspjela da koristi samo tri sastojka, sodu bikarbonu, detdžent i sirće pored toga. Kako je objasnila, potrebno je najprije da se napuni kada tople vode i […]\nOna je skoro pa cijeli dan na društvenoj mreži Instagramu objavljivala razne postove i storije i obavještavala javnost o svom kretanju. Skupa sa porodicom i prijateljima Anastasija Ražnatović je juče svom ocu održala pomen na Novom Groblju u Beogradu. Anastasija je imala samo dvije godine kada je njen tata ubijen a nikada nije skrivala koliko […]


Sarena strana - datum: 2020-11-06 NA SJEDNICI SKUPŠTINE PLESNOG SAVEZA CRNE GORE DOGOVORENO DA SE ZBOG EPIDEMIJE ODLOŽE AKTIVNOSTI\nSa sjednice saveza Takmičenja prebacili za narednu godinu\nPlesni savez Crne Gore održao je prvu redovnu skupštinu na kojoj je prisustvovalo devet plesnih klubova. U pitanju su klubovi Sonrisa, Stejdž, Rojal, Mistik, Drim, Diva, Bjuti, Habanera i Matriks sa 17 delegata. Skupštinom je predsjedavao predsjednik Saveza Vuk Vukašinović, predsjednica Skupštine Sanja Živković i generalni sekretar Saveza Ivana Gašević. âŁDiskutovalo se o temama bitnim za organizaciju sportskog, modernog, društvenog i mažoret plesa u Crnoj Gori u uslovima korone, kao i budućim aktivnostima koje doprinose afirmaciji plesne kulture u zemlji.\n– Korona je i na plesne aktivnosti uticala, kao što je to bio slučaj i u drugim sferama. Sve aktivnosti koje smo planirali za ovu godinu prebacili smo za sledeću. Takođe, i kalendar takmičenja prebacili smo za 2021. godinu. Nadamo se da će sledeća godina biti bolja što se tiče plesnih aktivnosti. Na sjednici skupštine dogovorili smo i da se sve licence takmičara prebace za narednu godinu, jer ove godine nijesmo mogli da se takmičimo zbog epidemije korona virusa – rekla je Gabrijela Vukašinović, predsjednik odsijeka za moderni ples.\nNa sjednici bilo je riječi o izvještaju o radu PSCG za period od januara do oktobra, kao i o rasporedu i održavanju takmičenja do kraja godine i tokom 2021. godine.


Najslabiji kvalitet u periodu 1998-2016. godina imaju vode kanala i reka Autonomne Pokrajine Vojvodine. Izraženo indikatorom Serbian Water Quality Index, u odnosu na ukupan broj uzoraka sa svih slivnih područja u kategoriji veoma loš je čak 79% uzoraka sa teritorije Vojvodine. Loše stanje kvaliteta voda Vojvodine dopunjuje podatak da je čak 41% uzoraka na ovom slivnom području u kategoriji veoma loš i loš. (Grafikon 3)\nAnaliza SWQI je urađena na 51 mernom mestu na kojima, u periodu 2007-2016. godina, postoji kontinuitet u uzorkovanju. Na slivu Dunava kao i na celoj teritoriji Republike Srbije i određen je povoljan (rastući) trend, na slivu Morave nema značajnih promena, dok je na slivu Save određen nepovoljan (opadajući) trend. Vrednosti medijana SWQI kreću se u intervalu od 80 do 89 što odgovara kvalitetu „dobar” i „veoma dobar” (Grafikon 2).\nLoš kvalitet po parametru SWQI određen je na 5 (10 %) mernih mesta: Srpski Itebej (Plovni Begej), Bačko Gradište (Kanali DTD), Vrbica (Zlatica), Hetin (Stari Begej) i Ristovac (Južna Morava). Na ovim lokacijama je određen beznačajan trend osim kod Srpskog Itebeja gde je povoljan (rastući). Nepovoljan (opadajući) trend je na 3 (6 %) merna mesta sa dobrim, veoma dobrim i odličnim kvalitetom vode (Grafikon 1).\nGrafikon 1. Trend i srednja vrednost SWQI u vodotocima Republike Srbije (2007-2016.)\nGrafikon 2. Trendovi medijana SWQI u slivnim područjima Republike Srbije (2007-2016.)\nGrafikon 3. Procenat kvaliteta svih uzoraka vode po slivovima (sa odgovarajućim brojem uzoraka) za period 1998-2016 godina određenih metodom SWQI\nGrafikon 4. Raspodela učestalosti SWQI u vodotocima Republike Srbije (2007-2016.)\nPosle poboljšanja kvaliteta u periodu 2007-2012. godina, kvalitet vode se, prema indikatoru SWQI, na analiziranim mernim mestima blago pogoršava u periodu 2012-2016. godina (Grafikon 4).


Društvene mreže agencijama za bezbednost daju podatke o lokaciji korisnika - Princip | Princip\nNaslovna » Društvene mreže agencijama za bezbednost daju podatke o lokaciji korisnika\nInternet servisi Fejsbuk (Facebook), Instagram, Tviter (Twitter), VK, Pikasa (Picasa) i Jutjub (Youtube) predavali su podatke o pristupu korisničkim podacima jednom čikaškom startapu koji je potom te podatke prodavao bezbednosnim agencijama u cilju nadzora i sigurnosti, izvestila je organizacija Američka unija za građanske slobode Severne Kalifornije (ACLU).\nDržavna dokumenta kojima je ACLU dobi pristup otkrivaju da su velike tehnološke korporacije dale „specijalni pristup” Geofidiji (Geofeedia). Radi se o kontroverznoj alatki za nadzor društvenih medija koja sadržaj društvenih mreža čini dostupnim za pretragu svojim klijentima. Oni potom mogu da vrše pretragu po ključnoj reči ili lokaciji da bi brzo našli sveži javni sadržaj.\nOva kompanija je potom plasirala svoje usluge ka nekih 500 agencija za sprovođenje zakona i za javnu bezbednost kao alatku za traženje rasnih nemira u Fergusonu uključujući i ubistvo Majka Brauna 2014. godine.\nUz pomoć zahteva za javne zapise, ACLU je otkrio da je Geofidija postigla dogovore sa Tviterom, Fejsbukom i Instagramom oko korisničkih podataka i dobila pristup na sve tri mreže koji im je omogućio da obrađuju korisnički sadržaj koji inače običnim korisnicima nije dostupan.\nPolicija Denvera je nedavno sklopila ugovor od 30,000 dolara godišnje sa Geofidijom.\nNikol Ozer, direktor za tehnologiju, građanske slobode i politiku ACLU, je rekao: „Ti specijalni dogovori su omogućili policiji da na mala vrata iskoristi ove moćne platforme i prati demonstrante.” Njegova organizacija stimuliše kompanije iza društvenih mreža da uspostave jasnu, javno dostupnu i transparentnu politiku koja bi zabranila zloupotrebu njihovih platformi za nadgledanje korisnika.\nU odgovoru na izveštaj ACLU, Geofidija je objavila članak u kojem se poziva na slobodu govora i građanskih prava navodeći:\n„Geofidija ima jasnu politiku koja sprečava neprikladno korišćenje našeg softvera. To uključuje zaštitu vezanu za slobodu govora i osigurava da krajnji korisnici neće neprikladno težiti da identifikuju pojedince na osnovu rase, etničkog porekla, vere, seksualne orijentacije ili političkih uverenja, između ostalih faktora.”\nTags: Internet, nadzor, praćenje, privatnost


Đoković ponovo pomaže srpskom tenisu | Srpskacafe\nĐoković ponovo pomaže srpskom tenisu\nPonedjeljak, 4.05.2020., 16:31 Ponedjeljak, 4.05.2020., 15:23\nTeniski savez Srbije kao i većina nacionalnih saveza moraće da promijeni i prilagodi program i plan rada za ovu godinu zbog uticaja pandemije. A u tome će pomoći i najbolji teniser svijeta.\nNaime, Novak Đoković je zajedno sa još jednim teniskim asom i reprezentativcem Danilom Petrovićem pogurao da se organizuje TSS Tour, takmičenje za srpske tenisere. Program od šest turnira za seniore i po četiri u konkurenciji mladih igrača od 12 do 18 godina, uz završne masterse imaće i zavidni fond novčanih nagrada. Cilj je da se na ovaj način pomogne nižerangiranim igračicama i igračima da lakše prebrode krizu.\n– Svjestan sam problema sa kojima se suočava veliki broj tenisera iz Srbije, sa mnogima sam na vezi i znam da prolaze kroz ozbiljne teškoće, zato smo odlučili da samo zajedno napravimo plan koji će igračima pomoći da prebrode ovaj period. Biće odigrano šest turnira za seniore i seniorke, obezbijeđeni su nagradni fondovi, organizovaćemo i juniorska takmičenja, a ukoliko bude neophodno pomoći ću i ličnim sredstvima da se sve održi na kvalitetan način. Pored toga, pružiću maksimalnu podršku takmičenju, učesnicima i organizatorima u strateškom smislu, na planu promocije, ali i na svaki drugi način koji bude neophodan. Zahvalio bih se i Danilu Petroviću, koji ima veliku ulogu u realizaciji projekta i koji je mnogo pomogao da dođemo do jedne ovakve ideje. Podsjećam i da će sva takmičenja poštovati mjere o zdravstvenoj bezbijednosti, jer nam je očuvanje zdravlja svih učesnika jedan od prioriteta – izjavio je Nole kojem se na pomoći zahvalio predsjednik TSS Mirko Petrović.\n– Zahvalio bih se Novaku Đokoviću na izuzetnoj reakciji i na želji da pomogne srpskom tenisu. Ponosni smo na to što imamo njegovu podršku i što nam godinama unazad izlazi u susret i omogućava da tenis u Srbiji živi i razvija se. Potrudićemo se da svi zajedno kao tim opravdamo njegovo povjerenje i spremnost da bude dio ovakvog projekta. Uveliko se radi na organizacionim detaljima, kako bi sve proteklo u savršenom redu, a opet u skladu sa trenutnom situacijom kojoj moramo da se prilagodimo. Vjerujem da će turniri pomoći teniserima i teniserkama prije svega na finansijskom planu, a potom i da će im to biti način da se vraćaju u trenažni ritam i u formu, kako bi što lakše i spremnije dočekali nastavak sezone. Dok se to ne dogodi, daćemo sve od sebe da igrači u Srbiji imaju što bolje uslove za rad, a TSS Tour je prvi i važan korak u tom pravcu.\nNovak ĐokovićTeniski savez Srbije\nKup Radivoja Koraća: Za “Žućkovu ljevicu” boriće se u Novom Sadu\nDB Srijeda, 27.01.2021., 14:59 Srijeda, 27.01.2021., 14:52\nDetalji sukoba Ibrahimovića i Lukakua: Pucaću ti u glavu! (VIDEO)\nDB Srijeda, 27.01.2021., 14:25 Srijeda, 27.01.2021., 14:19\nMOK predložio vakcinaciju sportista pred OI\nDB Srijeda, 27.01.2021., 13:54 Srijeda, 27.01.2021., 13:47


NAJVJEROVATNIJE POSTALI ŽRTVE PREVARE\n226 pregleda\t17 komentar(a)\nAdvokat, Foto: Filip Roganović\n21.11.2017. 20:41h Ažurirano: 02.02.2019. 11:18h\nJavni izvršitelji ovih dana sa računa nekih firmi, prinudno „skidaju“ novac u korist preduzeća „Turistički vodič - Turističko-informativni centar“ d.o.o. Podgorica, koje tvrdi da mu hotelijeri duguju za neplaćene primjerke publikacije „Crna Gora- Smeštajni kapaciteti“ isporučene prije početka ljetne sezone.\n“Čovjek koji se predstavio da dolazi iz te firme, došao je u hotel i donio 10 primjeraka vodiča rekavši da to radi po dogovoru sa direktorom i da je riječ o besplatnim primjercima, da ih pogledamo i vidimo da li nam se to sviđa radi eventualne buduće saradnje.\nOd recepcionera kojima je predao kataloge, tražio je da mu samo potpišu i pečatiraju otpremnicu u koju je bio upisan samo broj predatih primjeraka, navodno zbog njegove portrebe da evidentira i opravda gdje je predao reklamni materijal,” ispričao je za “Vijesti” jedan od oštećenih direktora.\nPo podacima iz CIP-a (katalogizacije u publikaciji) vodič „Crna Gora - Smeštajni kapaciteti“ štampan je u 2.000 primjeraka, što znači da bi njegov izdavač iz Podgorice mogao da ovako zaradi skoro 20.000 eura.\nŽarko KolarLazar VeselinovićhotelijerstvoŽarko Radulović\n19.01. 08:53 h\t635\t65827\n19.01. 08:42 h\t680\t60845\n18.01. 17:53 h\t186\t51911\n19.01. 07:22 h\t232\t45739\n19.01. 13:00 h\t340\t37984


ubiquarian | Duga noć muzeja za jetru i nepce\nDuga noć muzeja za jetru i nepce\nBeč @hbs, Razno @hbs /0 Comments\nPreporuka za hedoniste i gurmane!\nDugo ste se radovali Noći muzeja i sada se pitate kako ćete zaobići masu sveta na ulazu u poznate bečke muzejske kuće. Možda je vreme za male promene u poslednjem trenutku. Obradujte svoj stomak na nekoliko usputnih stanica!\nKlasičnom turisti koji tabana po centru grada, Demel – nekadašnja fabrika šećera iz doba Habsburške monarhije – je poznat po šarenim, bajkovito izvajanim tortama izloženim iza dugačkih prozora svoje poslastičarnice u strogom centru grada. Okružen luksuznim brend buticima u koje se ne zalazi iz zdravstveno-finansijskih razloga, Demel, koji i dan danas pod punom parom manufakturno proizvodi poslastice, je jedna od omiljenih destinacija “last minute” šopera koji rodbini i prijateljima kupuju ručno izrađene bombone, čokolade i poznate bečke kolačiće. Tokom duge noći muzeja, posetioci se mogu spustiti u podzemne hodnike u kojima će im biti ispričana priča o istoriji kuće i baš tu, pod niskim lučnim svodovima pokazaće im se poslastičarska remek-dela izvajana od marcipana, šećera i čokolade. Istovremeno će moći da prate mađioničarske poteze ruku poslatičara na radu kroz staklene zidove takozvane “Schaubackstube”.\nOva slatku destinaciju naći ćete u ulici Kohlmarkt 14, odmah iza Hofburga. Za više informacija, uključujući i savete kako najbrže do tamo stići, pronaći ćete na Demelovoj web strani. http://www.demel.at\nPošto se carski pojelo, može da se carski i popije! Put od Demela do vinskog podruma Cara Franje Josifa u osmom becirku je kratak, a poseta obećava puno carskih besmislica, neizbežan “Sisi” napitak od penušavog vina sa blagim ukusom breskve (po ceni od 2€ po čašici) i mali izlet na mesto koje je nekada služilo kao omiljeno sastajalište austrijskih oficira. Detalje ćete pronaći na zvaničnoj web stranici ovoga muzeja koji je poznat kao Piaristenkeller: http://piaristenkeller.at\nUkoliko vas se omiljeno pićence carice Sisi nije dojmilo, vreme je da krenete u muzej rakije koji se nalazi u Wilhelmstrasse 21 (drugi becirk). To je mesto na kome će vas “Duh divlje maline” možda zavesti da očitate i “Pater Noster”, jedan od specijaliteta kuće. U ovome zdanju koje od 1902 sem dobrom kapljicom razgaljuje i starinskom atmosferom mesta u kome su mesingani kotlići uglancani do savršenstva, možete probati i mnogobrojne koktele koji su smućkani sa nekom od domaćih rakija. Izvanredna adresa za pozniju etapu hodočašća po muzejima, na kojoj slobodno možete “nakriviti kapu”. http://www.schnapsmuseum.com\n« Leopold muzej je objavio program za 2013\t» Hroničar neprijatne istine


Obuka za polaganje stručnog ispita za sticanje licence MUP-a za vršenje poslova privatnog obezbeđenja | GLOSEC\nPozovite nas : 069-195-97-45 Email : office@glosec.rs\nPROCENA UGROŽENOSTI OD ELEMENTARNIH NEPOGODA I DRUGIH NESREĆA:\nS4 GloSec Globalna Bezbednost je privredno društvo koje raspolaže respektabilnim kapacitetima za izradu Procena ugroženosti od elementarnih nepogoda i drugih nesreća kao i plana zaštite i spasavanja u vanrednim situacijama. Najbolji dokaz za to je zadovoljstvo dosadašnjih pravnih lica kojima je kompanija pružala uslugu izrade procene ugroženosti i Plana zaštite i spasavanja.\nIskustvo i znanja kojima raspolažu licencirana lica, garantuju izradu kvalitetnih Procena i Planova, zasnovanih na realnim podacima, prikupljenim u saradnji sa subjektima na teritoriji opštine ili u objektima privrednog društva i potpuno usklađene sa zakonskom regulativom.\nMetodološka i strukturna razrada, postojeće metodologije propisane Uputstvom o metodologiji za izradu Procene ugroženosti i Planova zaštite i spasavanja u vanrednim situacijama, je delo stručnih lica S4 GloSec Globalna Bezbednost i sva autorska prava pripadaju kompaniji.\nU cilju pomoći u unifikaciji Procena i Planova svih subjekata sistema zaštite i spasavanja u Republici Srbiji, kompanija Vam omogućava da preuzmete strukturu Procene u cilju sagledavanja kompleksnosti problematike, izrade vlastitih planova za razvoj sistema zaštite i spasavanja za koji ste nadležni odnosno praćenja izrade Procene u slučaju kada Vam taj posao obavlja treće lice.\nNosioci izrade Procene formiraju stručni tim za izradu Procene, koji se sastoji od stručnjaka po vrsti delatnosti od značaja za zaštitu i spasavanje, odnosno procenu rizika.\nProcena ugroženosti od elementarnih nepogoda i drugih nesreća (Procena) je osnovni dokument za izradu Plana zaštite i spasavanja u vanrednim situacijama na nivou Republike Srbije (u daljem tekstu: Nacionalni plan) i Plana zaštite i spasavanja u vanrednim situacijama organa državne uprave, autonomnih pokrajina, jedinica lokalne samouprave, privrednih društava, drugih pravnih lica i drugih organizacija (Plan), a izrađuju je svi subjekti definisani Zakonom o vanrednim situacijama („Službeni glasnik RS”, br. 111/09, 92/11 i 93/2012).\nNa osnovu člana 10. stav 2. Uredbe o sadržaju i načinu izrade planova zaštite i spasavanja u vanrednim situacijama („Službeni glasnik RS”, broj 8/11),\nMinistar unutrašnjih poslova je doneo (objavljeno u Službenom glasniku RS, broj 18/17)\no Metodologiji za izradu procene ugroženosti\nod elementarnih nepogoda i drugih nesreća i planova zaštite i spasavanja u vanrednim situacijama\nSvi subjekti, koji u skladu sa zakonom imaju obavezu izrade Procene i Plana, dužni su da iste izrade prema novoj Metodologiji.\nProcena je skup procena rizika izraženih u scenarijima utemeljenim na opasnostima koje mogu izazvati posledice na teritoriji ili delu teritorije Republike Srbije. Procenom se identifikuju izvori mogućeg ugrožavanja, sagledavaju moguće posledice, potrebe i mogućnosti sprovođenja mera i zadataka zaštite i spasavanja od elementarnih nepogoda i drugih nesreća u odnosu na štićene vrednosti društva.\nProcenom ugroženosti identifikuju se izvori mogućeg ugrožavanja, sagledavaju moguće posledice, potrebe i mogućnosti sprovođenja mera i zadataka zaštite i spasavanja od elementarnih nepogoda i drugih nesreća.\nProcena, pored elemenata utvrđenih zakonom, sadrži naročito:\n1) uvod-uvodne radnje\n2) Opšti deo\n2) Posebni deo;\nUz prethodnu saglasnost kompanije, detaljnu razradu strukture Procene ugroženosti, pogledajte i preuzmite na linku:\nU cilju sprečavanja zloupotreba, strukturu izrađenu od strane stručnih lica sa dugogodišnjim iskustvom, možete da preuzmete potpuno besplatno. Molimo Vas, da na mail office@glosec.rs, pošaljete: prezime i ime, naziv privrednog društva za čije potrebe ćete koristiti dokument i PIB, i telefon kontakt na poslu.\nOn line kursevi\nObuka za polaganje stručnog ispita za sticanje licence MUP-a za vršenje poslova privatnog obezbeđenja\nHomeObuka za polaganje stručnog ispita za sticanje licence MUP-a za vršenje poslova privatnog obezbeđenja\nPriprema za polaganje stručnog ispita za procenu rizika od elementarnih nepogoda i drugih nesreća\nPROMOCIJA KNJIGE “BEZBEDNO RUKOVANJE PIŠTOLJIMA I REVOLVERIMA” autora Dr Ace Ranđelovića i Dr Nenada Komazeca u Novom Sadu\nPredavanje „Bezbednost u školi“, za oko 80 nastavnika i profesora osnovnih i srednjih škola sa teritorije grada Beograda\nPromocija nacionalnog standarda SRPS A.L2.003:2017 Bezbednost i otpornost društva – Procena rizika\nPROMOCIJA KNJIGE “BEZBEDNO RUKOVANJE PIŠTOLJIMA I REVOLVERIMA” autora Dr Ace Ranđelovića i Dr Nenada Komazeca u Vrbasu\nZakonske odredbe (5)\nоктобар 20, 2016 Nema komentara obuka glosec\nU prostorijama Centra za obuku, službenika privatnog obezbeđenja GLOSEC Akademije, realizovana je obuka lica od 20.10. 2016. godine, u cilju pripreme, za polaganje stručnog ispita za sticanje licence MUP-a za vršenje poslova privatnog obezbeđenja. Kroz interaktivan rad i uz visok stepen komunikacije predavača sa polaznicima, ostvaren je cilj obuke. Po završetku obuke, polaznici dobijaju potvrdu o obučenosti.\nS4 GLOSEC Globalna bezbednost je savremena kompanija sa vizijom lidera u oblasti bezbednosti, na polju upravljanja rizikom, kriznog menadžmenta i edukacija odraslih svih doba.\nGloSec - Akademija\nGloSec - Portal za učenje na daljinu\nRABEK - Regionalna asocijacija\nBeKMen - Konferencija\nCopyright © 2018. GloSec. Sva prava su zadržana.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo / backUrl=/vijesti/drustvo/235921/zla-namjera-banke-hrane.html / topicId=235921 / view=comment / type=story\nDEBELI BRIJEG Stižu turisti iz EU, 30% veći promet Na Debelom brijegu - graničnom prelazu prema Hrvatskoj i EU, od juče se bilježi za oko 30 odsto veći promet nego prethodnih dan. Nakon jučerasnjeg otvaranja granica počinju da stižu turisti iz zemalja... 02. 07. 2020. 15:43 >> 15:41 Komentari 0\nPODACI EIS-A CG prvi put na Evropskoj tabeli uspješnosti u inovacijama Crna Gora se prvi put ove godine našla na Evropskoj tabeli uspješnosti u inovacijama (European Innovation Scoreboard – EIS), koja pruža komparativnu analizu učinka inovacija u zemljama Evropske unije i... 02. 07. 2020. 14:44 >> 14:43 Komentari 0\nISTOPOLNO PARTNERSTVO "Pobjeda ideje da ljudska prava pripadaju svima" Koalicija "Zajedno za LGBT prava" čestitala LGBTIQ osobama usvajanje Zakona o životnom partnerstvu lica istog pola... 02. 07. 2020. 14:20 >> 14:19 Komentari 3\nREAGOVANJE Neutemeljene ocjene o Savjetu RTCG Savjet Radio-televizije Crne Gore (RTCG) ocijenio je da su u najnovijem "Non pejper" dokumentu Evropske komisije iznijete neutemeljene i krajnje paušalne ocjene o tom tijelu i njegovom radu... 02. 07. 2020. 13:49 >> 14:30 Komentari 0\nSANTANDER Crna Gora primjer u svijetu u pravovremenom djelovanju Crna Gora je primjer u svijetu u pravovremenom djelovanju i načinu kako se izborila sa virusom Kovid-19 u prvoj fazi pandemije i rezultatima, ocijenio je novoimenovani šef predstavništva UNICEF-a u Crnoj... 02. 07. 2020. 13:52 >> 13:53 Komentari 0\nDONACIJA KOMPANIJE "AMPLITUDO" Mikro i malim preduzećima usluge vrijedne 50.000 eura Digitalna platforma "Dobro je to", koja je tokom korona krize pomogla brojnim preduzećima i lokalnim zanatlijama da opstanu i prevaziđu poteškoće u radu, u nastavku kampanje solidarnosti, donira paket... 02. 07. 2020. 12:42 >> 12:41 Komentari 0\nAMBASADOR RADULOVIĆ Multilateralizam važan za saniranje ekonomskih posljedica Crna Gora je povodom pandemije korona virusa preduzela pravovremene i efikasne mjere koje su suzbile širenje virusa i omogućile spašavanje života i zdravlja građana, kazao je državni sekretar za politička... 02. 07. 2020. 11:55 >> 12:01 Komentari 0\nVLADA CRNE GORE Za stanove zaposlenih u kulturi 1,8 miliona Vlada Crne Gore opredijelila je 1,8 miliona eura za rješavanje stambenih potreba zaposlenih u kulturi za naredne tri godine... 02. 07. 2020. 10:42 >> 10:49 Komentari 0\nRADIONICA SAVEZA SLIJEPIH ZA ČLANOVE DIK-A Da svi mogu do birališta Pristupačnost biračkim mjestima od velike je važnosti za sve birače, a posebno za ljude sa invaliditetom i to je odgovornost izbornih komisija, zaključak je sa radionice koju je u Podgorici organizovao... 02. 07. 2020. 10:10 >> 10:08 Komentari 0


Nešto novo – nešto drugačije - Sun, Moon & Stars\nNešto novo – nešto drugačije\n1 nov, 2019 | Novosti\nU istoriji dugoj preko 310 godina prvi proizvođač porcelana u Evropi, Meissen, predstavio nam je najnoviju kolekciju „The Maissen Collage“ u kojoj je, iz sveobuhvatne arhive dekora, izabrao nešto novo, kao i neočekivane kombinacije, stvarajući potpuno novi jezik dizajna i predstavio nam pravo, moderno bogatstvo kolorita. Asocijacije na tradicionalne dekore upotpunjavaju savremeni grafički elementi stvarajući uzbudljive kontraste i nudeći bezbroj mogućnosti za njihovo kombinovanje.\nInspirisan iskonski divljom lepotom mora i hrabrim čovekom u njemu, čuveni italijanski tatu umetnik Pietro Seddo, dizajnirao je impresivne motive za Rosenthal kolekciju porcelana „Cilia Marea“, koristeći samo vodene boje i mastilo. Njegov jedinstveni laki prikaz i anahrone figure, stvaraju specifičnu estetiku koja predstavlja fuziju sna i realnosti, podjednako figurativnu i floralnu, grafičku i pitoresknu.\nFrancusku tradiciju Limož porcelana vekovima prenosi poznati proizvođač Bernardaud koji nam brojne radove znamenitih umetnika čini dostupnim na neočekivane načine. U novoj kolekciji predstavljena su prepoznatljiva dela Huana Miroa, avangardne umetničke figure 20. veka. Njegova inovativna upotreba linija, boja i prorodnih formi predstavila je osnovni princip umetnosti nadrealizma i stvorila dela koja oslobađaju kreativni potencijal podsvesti, dok je na porcelanu iskazana slikareva izuzetna sloboda i imaginacija fantastične, apstraktne umetnosti, kao i nešto novo.


"Kfor ostaje posvećen bezbednosti na Kosovu"\nKomandat Kfora general-major Franko Federići sastao se sa ambasadorom Majklom Devenportom i šefovima kancelarija za vezu na Kosovu u Prištini.\nFranko Ferderići i Majkl Devenport (Foto Fejsbuk Kfor)\nKomandant Zajedničke savezničke komande snaga Napulja admiral Robert P. Burk, tokom uvodnog obraćanja je nagalsio da je rad Nato-a i Kfor-a u održavanju mira na Kosovu.\nTakođe, sagovornici su istakli posvećenost i rešenost Kfora-a da odgovori u borbi protiv pandemije kovid-19 širom Kosova.\n"Zahvaljujući donacijama, Kfor nastavlja da pruža direktnu podršku lokalnom stanovništvu i institucijama kroz aktivnosti civilne vojne saradnje", navodi se u saopštenju Kfora dostavljenom medijima.\nKomandat Federići je isatkao da svakodnevni napori vojnika, zajedno sa njihovim nepokolebljivim osećajem dužnosti, najvažniji su u ispunjavanju misije.\n"Moramo i dalje biti snažno posvećeni bezbednosti Kosova, doprinoseći održavanju sigurnog okruženja i slobode kretanja za sve zajednice, u skladu sa mandatom UN-a. A da bismo to uradili, potrebna nam je vaša podrška", poručio je Federići.