RTS :: Anđeli i mudžahedini Čarlija Vilsona, CIA i rat u Avganistanu: Iz hronike tajnog rata koji je ubrzao svetsku istoriju\nPolitika Anđeli i mudžahedini Čarlija Vilsona, CIA i rat u Avganistanu: Iz hronike tajnog rata koji je ubrzao svetsku istoriju\nDžoan Hering, Čarli Vilson i Avganistan\nAnđeli i mudžahedini Čarlija Vilsona, CIA i rat u Avganistanu: Iz hronike tajnog rata koji je ubrzao svetsku istoriju\nsubota, 04. sep 2021, 15:11 -> 11:11\nPoraz Sovjetskog Saveza u Avganistanu bio jedan od ključnih okidača američkog trijumfa u Hladnom ratu, pada komunizma i raspada SSSR-a pre tri decenije. Malo je, međutim, poznato da je iza celokupnog američkog napora u suzbijanju sovjetskog uticaja u Avganistanu i pomoći mudžahedinskim organizacijama stajala jedna žena. Njoj je danas 93 godine i od 15. avgusta njeni telefoni ne prestaju da zvone. Ona je otvorila vrata Čarliju Vilsonu koji je svojim angažmanom u Avganistanu promenio istoriju. Ovo je priča o tome.\nOvi stihove koje je pre pola veka napisao tada mladi pesnik Milorad Pavić, mogu da posluže i da izraze i ulogu moćnog „ženskog faktora" u političkoj istoriji. Danas, kada se ceo svet suočava sa avganistanskom krizom i pita kojim pravcem će da krenu ova zemlja i ceo region, možemo da se upitamo da li je i moćna komunistička imperija Sovjetski Savez, kao i mnoge imperije pre njega, kapitulirao pred „ženskim faktorom u istoriji"?\nViše nema sumnje da je poraz u Avganistanu bio jedan od ključnih razloga sovjetskog povlačenja iz Hladnog rata, pada komunizma i raspuštanja sovjetske federacije pre tačno tri decenije. Malo je, međutim, poznato da je iza celokupnog američkog napora u suzbijanju sovjetskog uticaja u Avganistanu i pomoći mudžahedinskim pokretima stajala jedna žena.\nInicijalnu kapislu američkog uplitanja u Avganistan zapalila je početkom osamdesetih američka starleta po imenu Džoan King Hering. Njoj su danas 93 godine i od 15. avgusta, nakon pada Kabula, njeni telefoni ne prestaju da zvone. Poruke i pozivi stižu iz celog sveta.\nDžoan Hering je široj javnosti postala poznata nakon filma Majka Nikolsa „Rat Čarlija Vilsona" (2007), koji govori o o troje ljudi koji su osamdesetih pomogli da se pokrene američki polutajni rat protiv Sovjeta u Avganistanu. U filmu Džulija Roberts glumi lik Džoan Hering, Tom Henks igra republikanskog senatora Čarlija Vilsona, a Vilsonovog saradnika i operativca CIA-e Gusta Avrakotosa tumači Filip Simor Hofman.\nHeringova, Vilson i Avrakotos bili su uključeni u Operaciju „Ciklon", što je bio kodni naziv za program američke Centralne informativne agencije (CIA) stvoren da podrži i organizuje avganistanske mudžahedine tokom sovjetsko-avganistanskog rata.\n„Ono što smo Čarli Vilson i ja radili nije uključivalo nijednog američkog vojnika", rekla je Džoan nedavno. „Sve što smo učinili da pomognemo Avganistancima jeste da ih naučimo da pomognu sami sebi. Dali smo im alate; ostalo su uradili sami."\nTelefon Džoan Hering\nDžoan Hering (1929) je bivša TV voditeljka, biznismenka i politički aktivista, pripadnica hjustonskog konzervativnog visokog društva iza koga je stajala američka nafta i Društvo „Džon Birč". Ovo društvo je sebe opisivalo kao antikomunističku organizaciju koja se zalaže za ograničenu vladu, ostali kao ultrakonzervativno i radikalno desničarsko udruženje. Osnovao ga je biznismen Robert Velč 1958. godine, a njegov bliski prijatelj i finansijer bio je otac Donalda Trampa.\nPrijateljstvo koje je Džoan Hering negovala sa političarima poput Džemsa Bejkera, njenog druga iz detinjstva i budućeg državnog sekretara SAD, uvećavalo je njen uticaj. Nakon što se 1973. udala za svog drugog supruga, naftaša Roberta Heringa, par je obavio na desetine putovanja u zemlje Bliskog istoka radi dogovora o nafti i gasu, tokom kojih se Heringova upoznala sa arapskim svetom.\nHeringova je možda i najpoznatija po svom političkom odnosu sa bivšim predsednikom Pakistana, generalom Muhamedom Zija ul Hakom. Njihovo prijateljstvo trajalo je od ranih 1970-ih do njegove smrti u avionskoj nesreći 1988. godine.\nDo kasnih 1970-ih Heringova je postala počasni konzul Pakistana i pomagala je i pakistanskim seljacima da modernizuju svoje ručno izrađene zanatske proizvode - od prostirki i tkanina do proizvoda od bakra i srebra - kako bi se oni svideli zapadnim potrošačima, a svoje uticajne prijatelje u modnoj industriji angažovala je da dizajniraju haljine koristeći pakistanske materijale.\nZija ul Hak ju je imenovao za počasnog konzula u generalnom konzulatu Pakistana u Hjustonu, odlikovao je najvišim pakistanskim civilnim ordenom i organizovao je večeru u njenu čast,. Zasluga za njeno imenovanje pripada i generalu i pakistanskom ambasadoru u Vašingtonu Šahizbadi Jakub Ali Kanu, nepopravljivom romantičaru koji je mogao da recituje stihove na mnogim jezicima i koji je Džoan i izabrao za pakistanskog počasnog konzula.\nHusein Hakani, bivši ambasador Pakistana u SAD i savetnik trojice pakistanskih premijera u svojoj knjizi Veličanstvene zablude opisao je Heringovu kao „poznatu više po glamuru nego po političkoj mudrosti" i da je malo znala o njegovoj zemlji.\nU jednom intervjuu ona je kroz smeh priznala da je na prijemama i javnim događajima nosila izazovnu seksi odeću „jer je to bio jedini način da me muškarci saslušaju".\nDžoan Hering je započela erotsku vezu sa teksaškim senatorom Čarlijem Vilsonom nakon jedne zabave 1980. godine. Njihov odnos pretvorio se potom u ozbiljnu vezu, a Vilson je u svojoj biografiji naveo da su planirali i venčanje. Kao „američki savetnik od najvećeg poverenja u pakistanskoj administraciji" upravo Džoan Hering zaslužna je za upoznavanje Vilsona i pakistanskog predsednika Zije ul Haka.\nSladak život Čarlija Vilsona\nČarls Vilson bio je demokratski kongresmen iz Teksasa u dvanaest mandata, od 1973. do 1997. Bio je spoljnopolitički „jastreb" i vodeći kongresmen koji je podržavao Karterovu i Reganovu tajnu operaciju CIA-e pod kodnim imenom „Ciklon", kojom su mudžahedini snabdevani naoružanjem i svim drugim vidovima pomoći za borbu protiv sovjetske armije, nakon što je 1979. SSSR okupirao Avganistan.\nU Kongres je Čarli Vilson izabran samo 27 godina, dok je podržavao Kenedijevu kampanju. Tokom cele karijere održavao je čvrste odnose sa Izraelom, najviše zahvaljujući svom prelomnom uticaju tokom izraelsko-arapskog sukoba 1973, na početku njegove kongresmenske karijere. Tesno je sarađivao sa izraelskim obaveštajnim službama i vojskom i tokom angažovanja u podršci mudžahedinima u Pakistanu, pri čemu je direktno uticao na nivo američke pomoći, a posebno budžete CIA-e.\nU ličnom životu bio je plejboj, što nikada nije skrivao. Dobio je zbog toga nadimak „Sladak život Čarli" („Good Time Charlie"), a svoju kancelariju napunio je visokim, mladim i zgodnim devojkama koje su drugi članovi Kongresa zvali „Čarlijevim anđelima".\nKad bi ga pitali o ovoj praksi, Vilson je, na zaprepašćenje kolega, uvek odgovarao jednim od svojih omiljenih stihova: „Možete ih naučiti da kucaju, ali ne možete ih naučiti da im porastu sise."\n„Bio je pravi ženskaroš ", seća se kongresmen Norman Diks. "Imao je ovaj neverovatan stan, sa hidromasažnom kadom i ogledalima u kome je voleo je da pravi zabave."\nKao plejboj se i predstavljao u javnosti, čemu je bio podređen i način na koji je uredio svoj stan. To je bila skoro karikatura onoga što je Hju Hefner mogao osmisliti kao jazbinu doslednog neženje. Sve je bilo u znaku muškog hedonizma: zidovi sa ogledalima, krevet carskih dimenzija opremljen plišanim jastucima i kraljevsko plavim prekrivačem, zabavni centar sa ogromnim televizorom i muzičkom linijom, solarijum za održavanje preplanulog tena tokom cele godine i, konačno, najistaknutija inovacija: đakuzi nasred spavaće sobe sa srebrnim lisicama koje su visile sa udice nadohvat kade. Ovo mesto je ostavljalo njegove kolege i ugledne goste bez reči.\nDokumentarac „Prava priča o Čarliju Vilsonu" otkriva i epizodu iz leta 1980. kada je Čarli otputovao u Las Vegas sa Liz Vikeršam, devojkom sa naslovnice „Plejboja", nakon čega je pokrenuta istraga o njegovom korišćenju kokaina. Čarli se sa naizgled velikim zadovoljstvom prisećao svog iskustva u vrućoj kadi sa dve gole devojke: „Devojke su koristile kokain, a muzika je bila glasna. To je bila potpuna sreća. I obe su imale deset dugih, crvenih noktiju sa beskrajnom količinom prelepog belog praha... Federalci su potrošili milion dolara pokušavajući da otkriju da li sam, kada bi mi ti nokti prošli ispod nosa, udahnuo ili izdahnuo, a ja im ne govorim ništa", pričao je Vilson. Liz Vikeršam će kasnije postići i političku popularnost kada ju je CNN izabrao da vodi intervju s Fidelom Kastrom.\nInače, istragu o Vilsonovoj etici i konzumiranju kokaina u Las Vegasu vodio je tada poznati tužilac Rudi Đulijani koji će u vreme napada 11. septembra 2001. biti gradonačelnik Njujorka.\nJednom je angažovao je teksašku trbušnu plesačicu Karol Šenon da zabavlja njegove domaćine trbušnim plesom,a zatim ju je poveo sa sobom u Kairo gde je plesala za egipatskog ministra odbrane, dok su Vilson i izraelski trgovac oružjem pokušali da ubede Egipćane da im prodaju oružje za avganistanske pobunjenike. Šenon je o efektu koji je njen ples imao na egipatskog ministra odbrane rekla: „Penio je na oči, dušo."\nBilo bi preterivanje reći je način na koji se Vilson predstavljao u javnosti bio lažna predstava; na kraju krajeva, on je bio autentični hedonista. Ali ova predstava je takođe poslužila i za prikrivanje njegovog drugog identiteta. Drugi Čarli Vilson izlazi na površinu tek kad ostane sam, a svi drugi spavaju. Obično bi se oko tri ili četiri sata ujutro našao budan u svojoj biblioteci, s debelim tomovima vojne istorije u ruci. On nije bio kao drugi ljudi koji pate od nesanice i koji bi jednostavno pokušavali da zaspe. Umesto toga, on je čitao, proučavajući ratne izveštaje iz sveta i o ljudima koje je smatrao važnim - Ruzveltu, Kenediju, velikim generalima, a najviše se vraćao biografiji, govorima i istoriji Vinstona Čerčila. Tokom cele karijere patio je od insomnije i depresije i veoma mnogo je pio. Opijanje je postalo posebno teško tokom njegovog angažovanja u Avganistanu.\nVesti iz Kabula\nU leto 1980. Čarli Vilson izašao je za govornicu Kongresa i počeo da čita vesti iz Kabula o nemilosrdnom sovjetskom bombardovanje civila u Avganistanu, o masakriranje nevinih Avganistanaca koji nisu imali ničim da se odupru okupatoru osim kamenjem, o izbegličkim tragedijama.\nSve bi se možda završilo na uobičajenom uvidu šta se dešava u svetu, da posle toga Vilson nije odlučio da aktivira misterioznu silu američke vlade koja je omogućila snabdevanje neograničenim količinama sofisticiranog naoružanja svih onih koji su se borili protiv Sovjeta. Vilson, koji je tek postao član Budžetskog komiteta, pozvao je telefonom nekadašnjeg srednjoškolskog profesora i neko vreme agenta FBI Džima Van Vegenena, službenika koji se bavio "crnim fondovima" CIA-e. Vilson je bio jedan od dvanaestorice nadležnih za finansiranje operacija CIA i dovoljno je znao o ekscentričnom delovanju Podkomiteta da bi mogao da proceni kada njegov član može da deluje samostalno. Upitao je Venagena koliko se novca daje Avganistanu. Posle odgovora da je reč o 5 miliona dolara, Vilson je zatražio da se suma udvostruči.\nDo tada, niko nije mogao da se seti slučaja da je bilo koji kongresmen samostalno uvećao budžet CIA. Od početka Hladnog rata Kongres je to ekskluzivno pravo davao predsedniku. Ovaj Vilsonov potez, međutim, nije imao nikakav stvarni uticaj na sam rat, ma koliko dupliranje izdataka izgledalo dramatično. Sve se završilo na telefonskom pozivu i nekoliko minuta koliko je bilo potrebno da komitet odobri tajni budžet za CIA. Bila je to impulsivna akcija kojom su izdaci tek malo povećani, ali važnije od toga je bilo što je Vilson prešao granicu ovlašćenja a da niko nije postavio pitanje njegovog prava da to učini niti značenje presedana koji je postavio. Dve godine kasnije postaće jasnije da je on ovim uspostavio novi centar moći iz kog je moglo da se deluje u vođenju američkih tajnih operacija.\nČarli Vilson je tih dana pomerao nebo i zemlju kako bi omogućio da se u javnosti pojavi samo jedna slika o Avganistanu, i da se ta slika promoviše tako glasno da niko ne bi ni tražio drugu.\nPut u Pešavar\nDžoan Hering je bila ta koja je nagovorila Čarlija Vilsona da poseti avganistanske izbegličke kampove u Pakistanu. Prvi put je otputovao u Islamabad u jesen 1982, gde se sastao se s predsednikom Zijom, što mu je takođe ugovorila Džoan, a zatim posetio izbegličke kampove i bolnice u severnom Pakistanu, gde se nalazilo otprilike tri miliona Avganistanaca.\nPešavar je poslednja pakistanska stanica pre Avganistana na čuvenom autoputu „Grand Trunk", koji počinje iz Nju Delhija. To je istorijsko raskršće krijumčara, grad intriga, dom britanske kolonijalne vojske koja je tamo držala garnizone i koji je Radjard Kipling ovekovečio u svojim pesmama i romanima. Do 1982. godine postao je i ne baš tajni centar avganistanskog otpora Sovjetima, dom za vođe sedam mudžahedinskih vojnih grupacija koje su osnovali američka CIA i pakistanska obaveštajna uprava (ISI).\nPrizor koji je Vilson zatekao u obilasku izbegličkih kampova kod Pešavara zaprepastio ga je: milioni ponosnih Avganistanaca koji žive u kolibama od blata bez mogućnosti da se prehrane. U mesecu njegove posete pristiglo je još dvadeset hiljada izbeglica.\nU bolnici Crvenog krsta video je mnogo mladića u bolničkim krevetima. Lekari su ga odveli do jednog dečaka i objasnili mu da mu je ruku odnela ruska bomba dizajnirana da izgleda kao igračka. Drugi mladi Avganistanac koji je nagazio minu rekao mu je da je ponosan na svoju žrtvu. „Rekao mi je da mu je jedino žao što noge nisu mogle ponovo da porastu kako bi mogao da ubija Ruse", ispričaće kasnije Vilson, koji je obilazeći bolnicu i ranjenike postajao „sve svesniji zašto je većina njih tamo", odnosno da su za sve to odgovorni Sovjeti i komunisti. Svako od ranjenih je od njega tražio samo jedno - oružje.\nVilson je bio potresen onim što je video. Očajnički je želeo da nekako pomogne ovim ratnicima, a pre odlaska darovao je bolnici pola litre svoje krvi. Oružje će takođe isporučiti, ali nešto kasnije. „Napustio sam te bolnice i odlučio da ću, sve dok imam daha u telu i budem član Kongresa, učiniti sve što mogu da nateram Sovjete da plate za ono što rade", izjavio je u jednom intervjuu.\nNjegova sledeća stanica u Pakistanu bio je sastanak sa većem avganistanskih starešina, koje su ga čekale u ogromnom šarenom šatoru. Pakistanci su im rekli da je američki kongresmen došao kao prijatelj koji nudi pomoć. Kad je ušao vikali su: „Allahu Akbar" - Bog je veliki.\nVilsonu je to izgledalo kao scena iz Starog zaveta. Kad su starešine pozvale Teksašanina da govori, on im je preneo ono što je smatrao pravom porukom: „Rekao sam im da su oni najhrabriji ljudi na svetu i rekao sam: 'Mi ćemo vam pomoći. Nijedna vaša porodica neće patiti od nedostatka skloništa i hrane.' Obećao sam da njihovi vojnici neće biti ostavljeni da umru u agoniji i da ćemo im dati milionsku humanitarnu pomoć."\nJedan starac je ustao da odgovori. Rekao je Vilsonu da može zadržati zavoje i pirinač. Trebalo im je oružje. Nisu želeli lekove ili dobrotvorne priloge. Želeli su osvetu.\nDobili su oružje - ljubaznošću Čarlija Vilsona. Kada je poslednji sovjetski vojnik napustio Avganistan 15. februara 1989, bilo je mnogo onih koji su ponovili reči pakistanskog generala Zije ul Haka: „Čarli je to učinio".\nNajveći tajni rat u istoriji\nTokom osamdesetih avganistanski mudžahedini bili su američki surogat vojnici u brutalnom ratu koji je postao Vijetnam Sovjetskog Saveza. To nije bila samo najveća operacija CIA-e, već i najveći tajni rat u istoriji. Tokom osme decenije 20. veka, milijarde komada municije i stotine hiljada oružja prošvercovano je preko avganistanske granice na leđima kamila, mazgi i magaraca. U jednom trenutku je preko 300.000 avganistanskih ratnika nosilo oružje koje im je obezbedila CIA, i kojim je ubijeno je oko 28.000 sovjetskih vojnika.\nU celom muslimanskom svetu pobeda Avganistanaca nad sovjetskom vojskom viđena je kao ključni transformacioni događaj. Vilson je smatrao da „kod kuće" izgleda da niko nije bio svestan važnosti „avganistanskog čuda", koje je brzo bledelo kada su jedan za drugim počeli da se nižu neverovatni događaji u Evropi, sve do novembra kada je pao i najveći simbol Hladnog rata - Berlinski zid. Samo devet meseci je prošlo od ponižavajućeg povlačenja sovjetske vojske iz Avganistana, a domine su popadale u centralnoj i istočnoj Evropi.\nČarli Vilson je smatrao da su njegovi Avganistanci odigrali odlučujuću ulogu u izazivanju i ubrzanju raspada komunističkog istočnog bloka. Više od milion Avganistanaca je poginulo, a niko im se nikada nije zahvalio na žrtvi, ponavljao je Vilson i govorio kolegama da je rat u Avganistanu jedini moralno nedvosmislen rat koji su Sjedinjene Države podržale od Drugog svetskog rata. Međutim, nakon odlaska Sovjeta, avganistanski rat koji se nastavio bio je sve samo ne moralno nedvosmislen.\nOd odlaska Sovjeta februara 1989, u narednih godinu dana avganistanski borci za slobodu su se iznenada i zastrašujuće vratili na scenu kao zavađene plemenske frakcije opsednute izmirivanjem računa ranijih generacija. Razlika u odnosu na prethodne međuplemenske ratove bila je u tome što su sada svi bili naoružani oružjem i eksplozivom svih mogućih vrsta i vrednim stotine miliona dolara. Opravdanje za veliku operaciju CIA-e bilo je zaustavljanje sovjetske agresije, a ne zauzimanje strane u plemenskom ratu.\nVilson je 1990. predložio američki paket pomoći vredan milijardu dolara za početak obnove Avganistana i dao sve od sebe da okonča građanski rat koji je besneo. Otišao je tim poslom i u Moskvu. Sovjeti su u Avganistan ubacivali oko 3 milijarde dolara godišnje kako bi podržali marionetsku vladu u Kabulu Mohameda Nadžibulaha, dok je CIA, uz saudijska sredstva, i dalje obezbeđivala ogroman dotok oružja i novca do zavađenih vojskovođa. U Moskvi Vilsonu je Andrej Kozirjev, budući ruski ministar spoljnih poslova, rekao da SAD I SSSR sada imaju zajednički interes za stabilizaciju Avganistana, a posebno za sprečavanje radikalnih islamskih elemenata da preuzmu vlast u zemlji, pošto je verzija militantnog islama Gulbudina Hekmatjara, vođe mudžahedina s jakim vezama sa pakistanskom ISI i glavnog primaoca američkog oružja, isto toliko opasna za Ameriku koliko i za Sovjetski Savez. Vilson je istu stvar često čuo sa mnogih strana, ali je uprkos upozorenjima nastavio da pomaže da se stotine miliona dolara i dalje slivaju prema islamistima, što iz programa CIA-a što iz saudijskih fondova.\nKada je avgusta 1990. Sadam Husein napao Kuvajt, Gulbudin Hekmatjar i Abu Sajaf, mudžahedinski lider najbliži Saudijcima, javno su stali na stranu Sadama Huseina protiv Sjedinjenih Država. Međutim, američke subvencije mudžahedinima su se nastavile.\nVilson je naročito bio fasciniran Džalaludinom Hakanijem, toliko da ga je nazvao „božanskom personifikacijom". Dželaludin Hakani bio je ključni američki i pakistanski saveznik u otporu Sovjetima. Neki mediji su navodili da je čak posetio i Belu kuću gde se sreo s Reganom, ali na slici koja je pokazana da bi se susret dokazao nije Hakani, već Mohamed Junus Kalis.\nMreža koju je Hakani uspostavio danas je okosnica talibanskog pokreta koji je nasledio američke vlasti u Avganistanu.\nUprkos činjenici da su CIA i KGB od 1989. do 1992. nastavile da vode najveću tajnu hladnoratovsku bitku u istoriji, to nije privuklo skoro nikakvu pažnju u svetskoj štampi, koja je ili zaboravila ili izgubila interesovanje za Avganistan. Nakon pada Berlinskog zida, Hladni rat je za sve praktične svrhe bio završen. Jedino logično objašnjenje zašto dve sile i dalje finansiraju ovaj misteriozni plemenski rat bila je sila inercije. Jednostavno rečeno, nijedna strana nije htela da se prva povuče.\nVlast u Avganistanu formalno je činila vlada u Kabulu Mohameda Nadžibulaha, koju je Sovjetski Savez i dalje podržavao, ali su mudžahedini postepeno preuzimali kontrolu nad zemljom.\nPrvog aprila 1991. Džalaludin Hakani, Vilsonov omiljeni komandant, „oslobodio" je Kost. Bio je to prvi veliki avganistanski grad u rukama avganistanskih boraca, u velikoj meri zahvaljujući isporučenoj seriji novog američkog naoružanja. Međutim, ubrzo se Vilsonov pomoćnik Čarli Šnabel sastao se s Hakanijem, ali i saznao kako su se mudžahedini ponašali kada su počeli da preuzimaju zemlju. Priče koje je čuo u Pakistanu bile su alarmantne. Mudžahedini su otimali kamione američkog USAID-a, onemogućavajući redovno snabdevanje; na molitvama mule su raspaljivale sledbenike izveštajima o dobrovoljcima zapadnih nevladinih organizacija koji su učili Avganistanke da se peru sapunom; pobesnela rulja uletela je u ustanovu koja je pružala besplatnu zdravstvenu zaštitu ženama i ubeđeni da klinika promoviše besplatan seks spalili su objekat do temelja; avganistanske žene koje rade u izbegličkim kampovima u Pešavaru kao nastavnice i medicinske sestre bile su ugrožene. Kost je bio poput grada duhova. Svi su pobegli od oslobodilaca.\nOčekivalo se da će Hakani udružiti snage i oboriti Nadžibulahov režim, uspostaviti red i započeti proces obnove. CIA je čak poslala Vilsonu poruku da su mudžahedini planirali da zauzmu Džalalabad do 1. juna 1991, Čarlijevog rođendana, u znak zahvalnosti za obnovljeni budžet. To se nije dogodilo. Umesto toga, snage Nadžibulaha su se držale, dok su se mudžahedini svađali i sramotili masakriranjem zatvorenika, ubijanjem i pljačkom.\nKako su vesti iz Avganistana postajale sve mračnije, Vilson se tako ozbiljno propio da je počeo da prisustvuje sastanicima kongresnog odeljenja Anonimnih alkoholičara. Radio je na „automatskom pilotu", retko je prisustvovao brifinzima koje mu je CIA priređivala i odbijao je da se sastane sa mudžahedinima kada bi došli u Vašington. Gotovo kao da nije hteo da vidi ili čuje šta se dešava sa njegovim starim borcima za slobodu.\nIpak, u proleće 1991. Vilson je bio iznenađen kada je čuo da administracija više ne postavlja zahtev za novac za Avganistan. Bilo je sastanaka u Vilsonovoj kancelariji i razgovora sa sudijom Vilijamom Vebsterom, novim direktorom CIA, o budžetu za narednu godinu, ali Agencija više nije bila jednoglasna - Bušova administracija je htela izlaz iz ove igre.\nBez zahteva za sredstva, senatski odbor sastao se 30. septembra 1991. i izvestio da u predlogu zakona nema ništa za Avganistan. To je značilo da bi na kraju fiskalne godine prestao dotok oružja, municije i zaliha koje su mudžahedini toliko voleli. Ali za Vilsona nešto fundamentalno pogrešno bilo je u tome što je njegov rat završio tako. Nije mu se dopala ideja da SAD izađu iz njega tiho. Predsednik bi možda želeo da okonča rat, ali to nije bio njegov rat. Uvek je to bio rat Kongresa, a to što je došlo do nereda u Agenciji nije značilo da Kongres treba da se povuče. To je bila suština žalbe koju je Vilson uputio svojim kolegama iz Odbora za obaveštajne poslove Predstavničkog doma kada su se sastali da razmotre godišnji budžet. Neverovatno, ali niko nije znao kako da odbije Čarlija.\n„Gde ćemo nabaviti novac?" upitao je predsednik Odbora.\n„Nije važno", rekao je Vilson. „Uzmite ga iz ugovora o odbrani u Teksasu. Odakle god. Glavna stvar je: ovo telo ne bi trebalo da preseče finansiranje mudžahedina."\n„Šta kažeš na 25 miliona dolara?", upitao je predsedavajući. To je značilo 25 miliona dolara kvartalno, 100 miliona dolara godišnje.\n„A šta kažete na 50 miliona dolara?", odgovorio je Vilson.\nI na kraju su se složili: 50 miliona dolara kvartalno. Uz saudijski doprinos, to je značilo još 400 miliona dolara za mudžahedine.\nBio je to samo početak čudnovatih manevara koje je Vilson morao da preduzme kako bi ovaj zakon progurao kroz veoma neraspoloženi Kongres. Do tada je čak i njegov najpouzdaniji saveznik, Džon Murta, predsednik Pododbora za odbrambeni budžet, želeo da prekine program pomoći Avganistanu. Murta je bio užasnut izveštajima o krijumčarenju droge koje su organizovali mudžahedini, ali je na kraju ostao uz Vilsona, a njegova podrška garantovala je usvajanje zakona u Domu. Tajno finasiranje bilo je skriveno u vojnom budžetu koji je za fiskalnu 1992. godinu iznosio 298 milijardi dolara. Kada je on predstavljen na glasanju, niko osim nekoliko zainteresovanih u njemu nije primetio 200 miliona dolara namenjenih Avganistancima.\nI tako, pošto su mudžahedini bili spremni za svoju trinaestu godinu rata, umesto da budu odsečeni, ispostavilo se da je to bila prekretnička godina. U nju su ušli ne samo s budžetom od 400 miliona dolara, već i sa izobiljem novih izvora naoružanja koji su se otvorili kada su Sjedinjene Države odlučile da mudžahedinima pošalju iračko oružje zarobljeno tokom Zalivskog rata.\nMudžahedini su privremeno obustavili svoje međusobne ratove da bi aprila 1992. osvojili Kabul i proglasili Islamsku državu Avganistan.\nVilson se ponovo osetio korisnim, a svoje napore našao opravdanim. Ostao je na kursu i omogućio pobedu koja je pripadala Avganistancima.\nDo avgusta, međutim, privremeni ministar inostranih poslova Avganistana Gulbudin Hekmatijar našao se izvan Kabula odakle je svojom artiljerijom granatirao položaje svog bivšeg saborca, privremenog ministra odbrane Ahmada Šaha Masuda. Kabul, koji je čitav avganistanski rat preživeo relativno netaknut, sada je bio izložen razaranju. Pre nego što je završeno, blizu 40 odsto stanova je uništeno, Muzej umetnosti je sravnjen, palata opustošena.\nU normalnim okolnostima, takva zloupotreba američkih resursa trebalo bi da dovede do skandala ili barem izazove zabrinutost. Ali anarhija u Kabulu bila je potpuno zasenjena istorijskim događajima koji su zahvatili ostatak sveta. U decembru 1991. Sovjetski Savez je prestao da postoji. U svih dvanaest vremenskih zona bivšeg SSSR-a Lenjinove statue su se rušile. Ljudi su sada govorili o Sjedinjenim Državama kao o jedinoj supersili u svetu.\nZa ljude koji su vladali Centralnom informativnom agencijom, Avganistan je bio priznat kao glavni katalizator koji je pomogao da se pokrenu ove istorijske promene. Obuzeti slavom slamanja hladnoratovoskog rivala i uvereni da je avganistanska operacija bila ključ svega, Uprava za operacije CIA-e jednog je sunčanog junskog dana 1993. godine održala ceremoniju odavanja priznanja čoveku koji je to omogućio. „Bez Čarlija Vilsona", rekao je direktor CIA, admiral Džems Vulsi, „istorija je mogla biti veoma drugačija". Čarli nije tražio paradu, ali CIA tada nije izdvojila nijednog drugog člana Kongresa za takvo priznanje. Da se tu sve završilo za Čarlija Vilsona, onda bi to zaista bila tačka na bajku iz Hladnog rata.\nAli istorija ne funkcioniše na taj način. Neizbežno, veliki događaji imaju i neželjene posledice. Ono što niko nije hteo da prizna, jeste da bi ono što se događa u Avganistanu moglo da bude opasno i da probudi usnule islamističke vizije. Što se, naravno, upravo i dogodilo. I pre nagrade Vilsonu u Lengliju, bilo je mnogo upozorenja.\nU januaru te 1993. godine, mladi Pakistanac Mir Aimal Kasi prošetao se duž niza automobila ispred ulaza u sedište CIA i mirno ubio dva policajca a zatim pobegao u Pakistan, gde je dočekan kao narodni heroj. Mesec dana kasnije na parkingu Svetskog trgovinskog centra je eksplodirala bomba. Bio je to jasan pokazatelj da su neki veterani avganistanskog rata sada identifikovali Ameriku kao svog glavnog neprijatelja.\nGodinu dana ranije u Kostu je već postojala slika budućnosti: avganistanski mudžahedini očvrsli u bitkama, naoružani do zuba i razbijeni na suparničke frakcije; među njima jedna od najvećih grupa je ona arapskih i muslimanskih dobrovoljaca iz celog sveta odlučnih na džihad. Nekadašnji šef obaveštajne službe Pakistana, Hamid Gul, tvrdio je da je u Pakistan došlo do trideset hiljada dobrovoljaca iz drugih zemalja da učestvuju u „svetom ratu". Postajalo je jasno da je pod okriljem programa CIA-e Avganistan postao stecište militantnih muslimana iz sveta, bukvalno Meka za radikalne islamiste.\nJoš u vreme Zalivskog rata Gulbudin Hekmatjar, dugogodišnji glavni klijent za oružje CIA-e, izrazio je uverenje da Sjedinjene Države traže svetsku dominaciju i kontrolu nad muslimanskom naftom. Čovek kojim je Vilson bio fasciniran, Džalaludin Hakani, držao je kanal za saudijske dobrovoljce i na stanici u Islamabadu svakog meseca primao vreće novca - CIA godinama nije imala problema s tim. Osama bin Laden bio je jedan od dobrovoljaca kakvi su se često mogli naći na mestima gde je Vilson bio Hakanijev počasni gost.\nPretpostavka u Lengliju je bila da će, kada Sjedinjene Države spakuju kofere i napuste Avganistan, džihad jednostavno sam od sebe da se ugasi. Ako bi Avganistanci i dalje insistirali da se međusobno ubijaju, to bi bila šteta, ali ne i američki problem. Možda bi takva politika uspela da je bilo u pitanju bilo samo oružje. Ali opasnije nasleđe avganistanskog rata usadilo se u umove i ubeđenja muslimana širom sveta - za njih je čudesna pobeda nad Sovjetima bila Alahovo delo, a ne delo milijardi dolara koje su Amerika i Saudijska Arabija uložile tokom desetogodišnje operacije CIA-e koja je vojsku primitivnih plemena pretvorila u tehnološki obučene ratnike.\nJutro 11. septembra 2001, bilo je blistavo u Vašingtonu. Po običaju, Čarli Vilson je pre odlaska na posao izašao na terasu da uživa u pogledu. Nikada u istoriji jedna nacija nije akumulirala takvu dominaciju nad ostatkom sveta kao što su to učinile Sjedinjene Američke Države u deceniji nakon raspada Sovjetskog Saveza. Vilsonovo ime većini Amerikanaca nije bilo poznato, ali i tog jutra on je imao sve razloge da veruje da je odigrao važnu ulogu u nestanku najvećeg američkog neprijatelja.\nPoziv prijatelja prekinuo je njegov jutarnji ritual: „Jesi li uključio televizor?"\nPrizor Svetskog trgovinskog centra u plamenu ga je zaprepastio, ali je, kao i većina Amerikanaca, pretpostavio da je to morala biti po sredi stravična nesreća. Desetak minuta kasnije gledao je kako se drugi avion pojavljuje na ekranu i zabija se u drugi toranj Bliznakinja. Obuzela ga je teška spoznaja: to je moralo biti delo terorista, i, ako je tako, nije imao nikakve sumnje da su ubice muslimani.\nU 9:43, pola sata nakon napada, vozio se preko mosta u Četrnaestoj ulici sa uključenim radio vestima koje su bile tako glasne da nije čuo eksploziju koja je potresla Pentagon udaljen od njega manje od milje.\nU početku nije znao šta da misli o svemu tome. Kada su se fotografije devetnaest otmičara kasnije pojavile u novinama, utešio se činjenicom da su svi Arapi, a ne Avganistanci. „Nedelju ili dve nisam registrovao da se sve ovo pripremalo i planiralo u mojim planinama", rekao je kasnije.\nDogađaji od 11. septembra povezani su sa Avganistanom onda kada se saznalo da su svi otmičari tamo boravili. Bušova administracija je počela novi rat. Amerika je napala talibane zbog skrivanja Osame bin Ladena i zbog toga što su Avganistanu omogućili da postane leglo međunarodnih terorista, a američka javnost je stala iza predsednika kada je započeo „rat protiv terorizma". Ali izgledalo je da su skoro svi zbunjeni u pogledu toga ko su ti teroristi i da nemaju pojma zašto toliko mrze Sjedinjene Države.\nNekoliko meseci kasnije, američka vlada je „otkrila" ono što je znala poslednjih osam godina - da Pakistan ozbiljno radi na nuklearnoj bombi. (Mala prljava tajna avganistanskog rata bila je u tome što je Zija ul Hak rano izvukao ustupak od Regana: Pakistan će raditi sa CIA protiv Sovjeta u Avganistanu, Sjedinjene Države pružiće ogromnu pomoć, ali će i zažmuriti po pitanju atomske bombe.)\nUvedene su sankcije Pakistanu i prekinuta je sva vojna i ekonomska pomoć. Flota F-16 koju je Pakistan već kupio je zadržana. Klintonova administracija će Pakistan staviti na listu državnih sponzora terorizma. Pakistanska vojska dugo je bila partner CIA-e, i svaki avganistanski i arapski mudžahedin je poverovao tada da je Amerika izdala Pakistance. Pošto su Sjedinjene Države držale svoje trupe (uključujući veliki broj žena) u Saudijskoj Arabiji, ne samo Bin Laden, nego i većina islamista verovala je da Amerika hoće da uzme islamska naftna polja i da želi svetsku dominaciju. Uostalom, sam američki predsednik Buš je najavio stvaranje „novog svetskog poretka" kojem će SAD biti na čelu.\nVeć do kraja 1993. godine u Avganistanu nije bilo puteva, nije bilo škola, zemlja je bila uništena - a Sjedinjene Države prale su ruke od svake odgovornosti. U tom vakuumu kao dominantni činioci pojaviće se talibani i Osama bin Laden. Ironično je da je čovek koji nije imao skoro nikakve veze sa pobedom nad Sovjetima, Osama bin Laden, došao da personifikuje moć džihada. Kada je 1998. Bin Laden preživeo krstareće rakete vredne 100 miliona dolara koje su ga gađale, to ga je učvrstilo u uverenju da je Alah odlučio da ga zaštiti od nevernika.\nTo nije bilo ono što je Čarli Vilson imao na umu kada se zauzeo za stvar Avganistanaca. Ipak, uprkos 11. septembru i svim strahotama koje su iz njega proistekle, on je tvrdio da je sve to vredelo i da ništa ne može umanjiti ono što su Avganistanci pobedom nad Sovjetima postigli za Ameriku i svet: „Zaista verujem da je to uzrokovalo da se Berlinski zid sruši dobrih pet, možda deset godina ranije nego što bi se to inače dogodilo. Više od milion ruskih Jevreja dobilo je slobodu i otišlo u Izrael; Bog zna koliko ih je oslobođeno od gulaga. Najmanje sto miliona istočnoevropljana danas diše slobodno, a da ne govorimo o ruskom narodu. To je istina, a svi ti ljudi koji uživaju u tim slobodama nemaju pojma o ulozi koju igra milion avganistanskih duhova. Do danas niko im se nikada nije zahvalio... Oni su bili ti koji su uklonili pretnju izbijanja Trećeg svetskog rata sa kojom smo svi svake noći odlazili u krevet. Zemlje koje su bile u Varšavskom paktu sada su u NATO -u. To su zaista bili događaji biblijskih razmera, a efekat koji je džihad imao u ubrzavanju ovih događaja nije ništa drugo do čudesan. Ove stvari su se dogodile. Bile su veličanstvene i promenile su svet. A ljudi koji imaju zasluge za to jesu oni koji su se žrtvovali. A onda smo sjebali kraj igre."\nOriginalni scenario filma „Rat Čarlija Vilsona" okončava se slikama Pentagona u plamenu 11. septembra 2001, čime se impliciralo da su akcije Džoan Hering i Čarlija Vilsona dovele do pojave Al Kaide i Osame bin Ladena. Hering i Vilson su angažovali advokate koji su izdejstvovali da se ovaj originalni scenario filma promeni, što im je i uspelo.\nVilson je zaveo mnogo žena u svojoj karijeri, one su tvrdile da je bio romantičan i da je bio brižan na sastancima. Govorio je da je voleo život „kao jedan veliki parti", a živeo je s pravilom da „može da obavlja ozbiljno posao, a da ne uzima sebe za ozbiljno".\nNakon što je napustio funkciju 1996. godine, Čarli Vilson je napustio i svoj momački način života da bi se 1999. oženio Barbarom Alberštat. Alberštat je bivša balerina koju je Čarli prvi put sreo na zabavi u Vašingtonu 1980. godine.\nKada je umro 2010, sahranjen je uz sve vojne počasti. U oproštajnom govoru, njegov saradnik Džon Ving rekao je: „Nedostajaće svima od Golanske visoravni do Kiberskog tesnaca, od Kaspijskog mora do Sueca", ukazujući tačno na područje njegovog delovanja koje se poklapa sa prostorom „Velike igre".\nPosle sahrane, njegova udovica Barbara pozvala je u kuću mali broj bliskih prijatelja. U dnevnoj sobi, pored skulpture američkog orla, stajale su reči Abdurahmana Kana, emira Avganistana od 1880. do 1901: „Moj duh će ostati u Avganistanu, čak i kada moj duša ode Bogu. Moje poslednje reči, tebi, moj sine i nasledniče, jesu: 'Ne veruj nikada Rusima'".\nUkoliko cilj novog Avganistana bude ispunjenje ovog Vilsonovog zaveta, taj Avganistan će se vratiti u svoju posteljicu ratova i samodestrukcije i biti zapaljiva kugla koja se valja od jednog do drugog planinskog bedema Centralne Azije.


Zdravo, mi smo orkestar! | Beogradska filharmonija\nZdravo, mi smo orkestar!\nBeogradska filharmonija dočekuje mališane predškolskog uzrasta u periodu od 20 – 28. oktobra tokom ciklusa koncerata za decu, svakog radnog dana od 10 i 12 časova u filharmonijskoj sali. Zajedno sa dirigentom Aleksandrom Kojićem i glumicom u ulozi naratora – Vladislavom Vacom Đorđević, Filharmonija će izvoditi program „Zdravo, mi smo orkestar“, po scenariju Mine Ćirić.\nUz muzičke numere australijskog kompozitora Šona O’Bojla klinci iz beogradskih vrtića će pratiti priču koja im na duhovit i njima prilagođen način, donosi zanimlјivosti o orkestarskim instrumentima i približava im klasičnu muziku. Stvaranje originalnog scenarija je novina kada je u pitanju planiranje filharmonijskih programa za decu, te je mlada dramaturškinja Mina Ćirić napisala priču “Zdravo, mi smo orkestar” o Kompozitorki i njenim prijateljima iz orkestra – instrumentima koji su se posvađali i ona mora da nađe način da ih pomiri da bi koncert mogao da se održi.\n„Moj zadatak je bio da osmislim tekst koji će dvadeset kratkih kompozicija Šona O’Bojla povezati i obuhvatiti u jednu priču. Svaka od njih predstavlja mali monolog instrumenta tako da sam na postojaće likove iz orkestra dodala lik Kompozitorke koja nam prevodi jezik svojih prijatelja koji govore muzikom. U Zdravo, mi smo orkestar muzika i tekst se prožimaju i vode dijalog“, objašnjava Mina koja je kroz ovaj tekst spojila dve stvari koje najviše voli – muziku i pisanje za decu.\nKompozitorku koja pokušava da pomiri posvađane instrumente i da upozna publiku sa njihovim „problemima“ glumiće Vaca Đorđević. Ona će klincima predstaviti kapricioznu gospođicu Pikolo flautu koja se često pravi pametna, Udaraljke i njihove žalopojke da su premalo zastupljene u kompozicijama, Fagota koji se trudi da bude shvaćen ozbiljno a svi ga doživljavaju kao klovna, mirnu i samostalnu Obou koja se uvek pravi „kul“.


March | 2017 | YouthBuild Srbija\nAnaliza potreba nezaposlenih mladih i tržišta rada\nPublished 30/03/2017 | By YB\nPred vama se nalazi “Analiza potreba nezaposlenih mladih i tržišta rada u regionu Južne i Jugozapadne Srbije“, odnosno gradovima Vranje i Novi Pazar i opštinama Bujanovac, Preševo, Tutin i Sjenica. Analiza predstavlja jedan od rezulata projekta Znanjem i proaktivnošću mladih do novih radnih mesta koji sprovode Građanske Incijative, a finansira Ministarstvo omladine i sporta Republike Srbije\nSama analiza ima za cilj da doprinese boljem sagledavanju trenutne situacije kada su u pitanju potrebe nezaposlenih mladih u Južnoj i Jugozapadnoj Srbiji i ukaže na adekvatne korake i aktivnosti koje je potrebno preduzeti kako bi se uticalo na smanjenje velike stope nezaposlenosti mladih u ovim regionima.\nPreuzmite analizu: Analiza potreba nezaposlenih mladih i trzista rada\nNajboljim učesnicama prošlogodišnjeg programa uručene nagrade\nPublished 01/03/2017 | By YB\nBeograd, 1.mart 2017.godine – Najbolje učesnice prošlogodišnjeg programa “Zapošljavanje mladih žena u IT sektoru” dobilo je laptop računare, kao podstrek za dalje usavršavanje u I T industriji.\nDodela računa ra upriličena je u Bujanovcu i Novom Pazaru i pokrenuta je diskusija o napredovanju žena u IT industriji, kao i prisećanje na vreme koje su devojke provele na obuci u Krojačevoj školi. Studijska poseta Beogradu svima je ostala u lepom sećanju, a neke je motivisala da se otisnu u preduzetničke vode.\nRačunare je obezbedio YouthBuildInternational.


Odbojka | Katera\nOdbojkašica Dajana Bošković nakon duple krune sa Crvenom zvezdom od septembra ponovo u Kini Odbojkašica Dajana Bošković nakon duple krune sa Crvenom zvezdom od septembra ponovo u Kini\nOdbojkaši OŠ „Petar Petrović Njegoš“ iz Istočne Ilidže prvi na Regionalnom takmičenju MOI Odbojkaši OŠ „Petar Petrović Njegoš“ iz Istočne Ilidže prvi na Regionalnom takmičenju MOI\nSrednjoškolci sa Pala igraju turnir za Miloša Božovića Srednjoškolci sa Pala igraju turnir za Miloša Božovića\nAktiv profesora fizičkog vaspitanja i Savjet učenika Srednjoškolskog centra "Pale" organizovao je humanitarni odbojkaški turnir za Miloša Božovića.Iz ove škole su pozvali garađane da prisustvuju ...\nOdbojkaši SŠC „Pale“ osvojili prvo mjesto na regionalnom takmičenju Odbojkaši SŠC „Pale“ osvojili prvo mjesto na regionalnom takmičenju\nMuška ekipa SŠC „Pale“ osvojila je prvo mjesto na Regionalnom takmičenju iz odbojke i tako se plasirali na republičko takmičenje.Za najboljeg igrača proglašen je Mihajlo Gračanin, dok je najbolji p...\n"Sokolice" u subotu igraju za Vladimira Stanojevića "Sokolice" u subotu igraju za Vladimira Stanojevića\nOdbojkašice "Slavije" u okviru 18. kola Prve lige Republike Srpske za odbojkašice u subotu, 19. marta 2022. godine, na svom terenu dočekuje ekipu "Maglića" iz Foče. Radi se o meču koji je važ...\nOdbojkašice "Slavije" danas gostuju "Hercegovcu" Odbojkašice "Slavije" danas gostuju "Hercegovcu"\nOdbojkašice "Slavije" iz Istočnog Novog Sarajeva danas, u okviru 17. kola Prve lige Republike Srpske, gostuju ekipi "Hercegovca" u Bileći. "Sokolice" na put idu sa željom i namjerom da osvoje bod...\nPaljanke na užem spisku juniorske reprezentacije BiH Paljanke na užem spisku juniorske reprezentacije BiH\nSelektor ženske juniorske odbojkaške reprezentacije BiH Armin Dervišević objavio je uži spisak odbojkašica za predstojeće Kvalifikacije za CEV Evropsko prventsvo za igračice do 19 godina. Na uže...\nOdbojkašice "Slavije" dočekuju "Leotar" Odbojkašice "Slavije" dočekuju "Leotar"\nU okviru 16. kola Prve lige Republike Srpske u odbojci za žene domaćin "Slavija" iz Istočnog Sarajeva u nedjelju, 6. marta 2022. godine u 16.00 časova na svom parketu dočekaće "Leotar" iz Trebinja....\nOdbojkašice "Slavije" pobijedile u Bijeljini Odbojkašice "Slavije" pobijedile u Bijeljini\nU prvenstvu Republike Srpske u konkurenciji seniorki tokom vikenda odigrano je 15. kolo.Na Sokocu, odbojkašice Glasinca u derbi susretu sa Borcem, posle velikog preokreta i pet odigranih setova n...\nStaša Čvoro iz Pala boravila na testiranju perspektivnih odbojkašica u Obrenovcu Staša Čvoro iz Pala boravila na testiranju perspektivnih odbojkašica u Obrenovcu\nČlanica pionirske ekipe OK "Volero" Pale Staša Čvoro, boravila je u Obrenovcu u Srbiji na okupljanju perspektivnih pionirki u organizaciji Odbojkaškog saveza Srbije.Okupljanje je nastavak aktivnost...


Tončev i Radnički spasavaju Sinđelić od gašenja | Fudbal | Novosti.rs\nTanjug | 14. januar 2019. 17:29 | Komentara: 0\nTrećeligaš iz Niša ipak će preispitati odluku o istupanju iz Srpske lige Istok\nPROČITAJTE JOŠ: TRI MESECA POSLE PROSLAVE 100. ROĐENDANA: Ugasio se niški Sinđelić\n- Teška odluka o gašenju kluba i osećaj potpunog poraza bi zbog pomoći Radničkog i Tončeva mogao biti zamenjen osećajem trijumfa jer smo uspeli da spasimo klub od gašenja. Filmski rasplet sudbine našeg kluba biće nam veliki podstrek da redefinišemo i unapredimo Sinđelić, a u tome svakako očekujemo i veliku pomoĆ Radničkog - navodi se u saopštenju Sinđelića i sportskog direktora Zorana Anđelkovića.


TUŽNI OPROŠTAJ OD MIRELE REZO I STJEPANA JUKIĆA - Međugorje Info\nDvadesetogodišnja Mirela Rezo prva je od osmero mladih preminulih u novogodišnjoj noći u mjestu Tribistovo kraj Posušja, koja je pronašla vječni smiraj. Svetu misu zadušnicu na groblju Matića križ u Posušju predvodio je generalni vikar Mostarske biskupije don Željko Majić.\nOn je, obraćajući se prisutnima, rekao da su cijela zemlja i region s prijemom tužne vijesti iz Tribistova zapali u tugu te da se na prolaznom svijetu ne mogu i neće dobiti odgovori na brojna pitanja.\n"Sve nas je duboko potresla vijest o smrti mladih iz naše biskupije. Želimo da nas blagoslov prati tokom cijelog života. Nova godina trebala je svečano započeti, a mi smo danas svi tužni i žalosni. Mirela je bila vjerna Bogu i odana crkvi. Bol je ovladao svim ovim dušama i stoga naše molitve za buduću svijetlost Božiju. Pomozimo i porodici naše Mirele da izađu iz tuge, boli i jauka", rekao je don Majić. Pomolio se za mir u našoj zemlji i svijetu, kazavši da je uvijek tužno ispraćati mlade.\nNakon Mirele Rezo, u prisustvu blizu tisuće sugrađana, rodbine i prijatelja, na vječni počinak na groblju Matića križ u Posušju ispraćen je i Stjepan Jukić.\nDon Željko Majić, sekretar Mostarske biskupije predvodio je i ovaj obred, uz poruke saučešća od mostarsko-duvanjskog biskupa Petra Palića. Za Stjepana je kazao da je bio uzoran mladić koji je uvijek bio uz članove porodice, prijatelje i sugrađane. Kazao je da je odlazak mladih uvijek bolan uz izraze saučešća i poruke članovima porodice Jukić da ostanu pribrani i budu jaki u bolu.\nJEDNA OSOBA hitno treba vašu pomoć!


Rezultati SMARToVIZIJE 2012 – Računarska Gimnazija Smart, Novi Sad\nPostavljeno dana 03.07.2012.\nFinale kviza Smartovizija održano je 27. 06. 2012. godine u 11h u prostorijama Računarske gimnazije Smart.\nStefan Vasović, Novi Sad – STIPENDIJA Računarske gimnazije SMART\nJovan Zelić, Veternik – Notebook računar\nBranislav Grujić, Novi Sad – Slušalice\nSpisak svih učesnika kviza Smartovizija 2012:\nZahvaljujemo se svima na učešću u kvizu Smartovizija, a nagrađenima čestitamo na osvojenim nagradama. Bravo!


Bugarska u SAD traži zelene i nuklearne investicije | EurActiv Serbia\nVlada Bugarske poslala je delegaciju na visokom nivou u SAD da obezbedi "zelene investicije", modularne nuklearne reaktore i uvoz tehnologije za skladištenje struje.\nU bugarskog delegaciji su ministar energetike Aleksander Nikolov i direktori nuklearne elektrane Kozloduj i kompanija Bulgargaz i Bulgartransgaz a predvodi je zamenik premijera i ministar finansija Asen Vasilev.\nDelegaciju tokom posete SAD 14-18. februara prati američki ambasador u Sofiji Hero Mustafa.\nBugarska i SAD razgovarale su o jačanju saradnje radi diverzifikacije isporuka energije i zelenim inicijativama, što će za Bugarsku značiti veću energetsku bezbednost i prosperitet, navodi se u zvaničnom saopštenju američke ambasade u Sofiji.\n"SAD i Bugarska sarađuju na proširenju mogućnosti za Bugarsku da dobije pristup najsavremenijoj tehnologiji i raznovrsnosti energetskih resursa", istakao je ambasador Mustafa. "Ovo putovanje naglašava posvećenost Bajdenove administracije energetskoj bezbednosti i održivosti Evrope i ubrzanju globalne tranzicije na čistu energiju", dodao je.\nPrema nezvaničnim informacijama, Bugarska je zainteresovana za tranzit američkih isporuka tečnog gasa preko interkonektora sa Grčkom i takođe ispituje mogućnosti za izgradnju američkih modularnih nuklearnih reaktora, kao i oko nuklearnog goriva i skladištenja energije iz obnovljivih izvora.\nInače, Bugarska je iz svog plana za oporavak ranije ove nedelje uklonila projekat izgradnje elektrane na gas u vrednosti od milijardu evra, koji bi doprineo povećanju energetske zavisnosti od Rusije, i zamenila ga projektom skladištenja energije iz obnovljivih izvora.\nU međuvremenu je premijer dva puta u poslednjih mesec dana rekao da neće biti nastavljen projekat nuklearne elektrane Belene, za koji su kupljena i isporučena dva ruska nuklearna reaktora. Očekivalo se da projekat bude realizovan uz dodatno rusko učešće.\nMeđutim, socijalisti, koji su koalicioni partner u vladi Kirila Petkova, žele da se projekat Belene nastavi. Šanse za to su minimalne, piše Euraktiv Bugarska.\nKako se dalje navodi, zamenik premijera Vasilev je u poseti SAD u potrazi za isporukama nuklearnog goriva koje bi eventualno moglo da zameni rusko i u vezi realizacije novih projekata sa američkim malim nuklearnim reaktorima.\nPored energetike, Vasilev će sa visokim američkim zvaničnicima i predstavnicima američkih kompanije "svetske klase" razgovarati i o partnerstvu i prilikama za ulaganja u oblastima informacione tehnologije, razvoja infrastrukture i drugim zajedničkim ekonomskim projektiima, navodi se u saopštenju ambasade SAD u Sofiji.


Het-trik Kodre u pobjedi Kopenhagena, uspješni Hajduk i Partizan, a Spartak Subotica napravila senzaciju – Sport Centar Het-trik Kodre u pobjedi Kopenhagena, uspješni Hajduk i Partizan, a Spartak Subotica napravila senzaciju – Sport Centar\nŠirom Europe večeras se igraju ukupno 44 uzvratne utakmice drugog kola kvalifikacija za grupnu fazu UEFA-ine Evropa lige, a u dosadašnjim terminima odigran i kompletiran je veliki broj njih.\nBeogradski Partizan je također večeras igrao u gostima. Nakon minimalne prošlosedmične pobjede u Beogradu, Partizan je večeras odigrao remi 1:1 i eliminirao litvansku ekipu Trakal.\nHajduk je još jedan klub iz regije koji je večeras igrao na gostovanju. Splićani su protiv bugarske Slavije prošle sedmice slavili minimalnu pobjedu na Poljudu, a i večeras su pobijedili s 3:2 i plasirali se u narednu fazu.\nCrnogorska Sutjeska nije uspjela izboriti plasman u treće kolo u duelu protiv armenskog tima Alashkent. Armenci su prošle sedmice slavili minimalnu pobjedu od 1:0, a večeras im je pred domaćom publikom za prolaz bio dovaljan i remi 0:0.\nAlbanski Laci je također okončao europski put jer je u oba meča poražen od znatno kvalitetnije norveške ekipe Moldea. Norvežani su prošle sedmice slavili pobjedu od 3:0, a i večeras su pobijedili rezultatom 2:0 i potvrdili prolazak u narednu fazu takmičenja.\nAEK Larnaca je s 4:0 večeras deklasirala irski tim Dundalk, a slovački Trencin je s 4:1 bo bolji od poljskog Gornika. Bjeloruski Dinamo večeras je u Minsku slavio pobjedu od 4:1 i s ukupnih 7:2 eliminirao slovački tim Streda. Estonska Flora večeras je pred domaćom publikom slavila pobjedu od 2:0, ali je kiparski APOEL prošao dalje zbog prošlosedmične pobjede rezultatom 5:0.\nSenzaciju je napravila ekipa Spartaka iz Subotice koja je eliminisala Spartu iz Praga, uprkos porazu rezultatom 1:2 na gostovanju. Bosanskohercegovački reprezentativac Kenan Kodro postigao je het-trik u pobjedi Kopenhagena nad Stjarnanom rezultatom 5:0.\nSvi rezultati večerašnjih utakmica:\nAlashkert – Sutjeska 0:0\nLaci – Molde 0:2\nAEK Larnaca – Dundalk 4:0\nTrenčin – Gornik 4:1\nDinamo Minsk – D. Streda 4:1\nFlora – APOEL 2:0\nSlavia S. – Hajduk 2:3\nTrakai – Zrinjski 1:2\nHacken – Leipzig 1:2\nLillestrom – LASK 1:2\nAdmira – CSKA Sofia 1:3\nAIK – Nordsjaelland 0:1\nApollon – Željezničar 3:1\nLincoln – TNS 1:1\nMariupol – Djurgarden 1:1\nNiedercorn – Honved 2:0\nSparta Prag – Spartak Subotica 2:1\nvaduz – Žalgiris 1:1\nAtromitos – Brest 1:1\nSlovan – Balzan 3:1\nevropa ligakenan kodro\nRoma i Athletic remizirali u prijateljskom meču, Džeko i Kodro nastupili u drugom poluvremenu\nKodro: Ljudi nisu svjesni šta je Džeko napravio za našu zemlju, više će ga cijeniti kad se oprosti\nAutor: Sport Centar, jul 26, 2019\nČovjek koji je “ohladio” Koševo preuzeo tim Kenana Kodre\nPolufinale Evropske lige: Da li ćemo prvi put gledati dva engleska finala na Starom kontinentu


03/07/2018 19:33 Izdvojeno Srbija Politika\nBrnabićeva je u obraćanju na zatvaranju Kopaonik biznis foruma, a u vezi s izveštajem međunarodnog tela za borbu protiv pranja novca (FATF), rekla da su u tom izveštaju korišćeni neki standardi s kojima nisu saglasne čak ni mnoge zemlje EU.\nBrnabićeva, međutim, napominje da to nije tačno i da je Srbija od tog izveštaja kojim je stavljena pod monitoring već napredovala i usvojila čak šest sistemskih zakona kojima se ova oblast bolje sistemski uređuje.\n- Osim toga smo implementirali 35 od 40 preporuka iz tog izveštaja i jedina smo zemlja u regionu koja je procesuirala i osudila pravosnažnim presudama i fizička i pravna lica za krivično delo pranje novca, rekla je premijerka.\nMeđu njima su bile Kina, Turska i Rusija, ali i Italija, Švajcarska, Južna Afrika i mnogo drugih zemalja, kao i Svetska banka, koja je posmatrač.\n- Svi oni su rekli da mora da se prizna da je Srbija učinila u poslednjih godinu dana značajne strateške pomake, mnogo uradila i ima političku volju na najvišem nivou predsednika Republike, predsednika vlade i potpredsednika, ministra unutrašnjih poslova koji vodi koordinaciono telo za rešavanje ostalih preporuka zbog čega nisu bili za usvajanje izveštaja, rekla je Brnabićeva, dodajući da je, nažalost, "jedna zemlja, a to je bez sumnje SAD, insistirala da se izveštaj ipak usvoji".\n- Mogu da garantujem da će Srbija do kraja leta usvojiti i apsolutno implementirati sve preporuke tog izveštaja i videćemo da li ćemo i tada biti na toj listi, podvukla je ona.\nOčekuje nas veliki udar i zlo sa Zapada, tvrdi Vojislav Šešelj. Više o tome pročitajte OVDE.\nKRAJ ARANŽMANA! BRNABIĆ: Nije nam više potrebna finansijska pomoć MMF-a!\nPATRIJARH IRINEJ: Lepo je da SPC promeni ime, ali se ne selim na Kosovo!\nBRNABIĆ: Ne vidim razlog da se Slovenija meša u pitanje Kosova!\nBRNABIĆ: Umesto gasovoda „Južni tok“ uskoro ćemo graditi „Srpski tok“ (VIDEO)\nZAHAROVA: Zastrašujuće je što DŽonson predstavlja nuklearnu silu


5 u 1 (moderno stopiranje) | ICT Časopis\nPočetna /5 u 1 (moderno stopiranje)\n“Studrive čini vožnju zabavnom povezivanjem vozača sa jedne strane i putnika sa druge.”\nDa malo pojasnimo o čemu se zapravo radi.\nUkoliko planirate da putujete negde svojim automobilom, a ne želite da putujete sami ili želite da podelite troškove za gorivo i slično na jednostavan način prijavljujete svoje putovanje i čekate da vam odgovore zainteresovani putnici.\nUkoliko ste putnik i želite da jeftino i komforno putujete na određenu destinaciju pronađete vožnju koja vam odgovara, kliknete na dugme rezerviši i u roku od 24h, vozač će vam odgovoriti da li prihvata vas kao saputnika.\nUplate se vrše na licu mesta prilikom upoznavanja sa putnikom ili vozačem. Cenu vozač odrećuje kreiranjem putovanja na sajtu i koliko smo mogli da primetimo cene su više nego povoljne. Ne morate određen deo novca uplaćivati sajtu i slično. Platforma je potpuno besplatna.\nKada prvi put pristupite sajtu neophodno je da se ulogujete preko facebook-a kako bi na neki način potvrdili svoj identitet. Autori sajta tvrde da na taj način regulišu moguće zloupotrebe. Međutim svi smo suočeni sa velikim brojem lažnih profila na društvenim mrežama tako da vam ipak preporučujemo oprez i predlažemo da se dobro raspitate sa kim putujete što sajt i omogućava.\nNakon što kreirate svoj profil možete pregledati interesovanja drugih putnika i pronaći vozača ili putnika koji vam najviše odgovara. Korisnici imaju priliku da se upoznaju sa muzičkim afinitetima, hobijima i komentarima drugih na profilima korisnika sajta.\nŠto se tiče bezbednosti sajta autori su se potrudili da što bolje mogu „sakriju“ vaše lične informacije koje uključuju: broj telefona, adrese, pa čak i prezimena.\nKada završite sa vašom vožnjom možete ostaviti komentar sa iskustvima koje ste imali i na taj način ohrabriti druge da pristupe ovakvom neobičnom putovanju.\nSajt je dostupan pored srpskog i na hrvatskom i engleskom jeziku. Postoji mogućnost izbora valute u cilju jednostavnijeg plaćanja. Primetili smo da su autori motivisani da ovaj sajt zaživi i u inostranstvu za šta im ICT časopis drži palčeve.\nČak i da niste planirali neko putovanje savetujemo vam da posetite sajt i vidite ostale mogućnosti koje nudi. Koliko nam god govorili da nas internet i društvene mreže udaljavaju ovo je tipičan dokaz da to nije istina. Ko zna, možda se i odlučite za neko putovanje nakon toga.


KLOP POBESNEO: Sudije i IGRAČI Mančestera na UDARU nemačkog stručnjaka | Najnovije vesti - Srbija danas\n- Postigli su gol koji pokazuje sve nedostatke VAR sistema. Sudija Etkinson je dozvolio da se igra nastavi jer je siguran da ima pomoć VAR-a. Odmah je signalizirao proveru snimka posle gola i bio sam siguran da će ga poništiti. On ne može da kaže da to nije bio faul, toliko je očigledno. Svirao bi ga da nije imao pomoć VAR-a, ali sada može da čeka jer neko drugi donosi odluku. Onda oni kažu da nije sve jasno i ne poništavaju gol. To nema nikakvog smisla. Isto je bilo ovog vikenda, trebalo je da bude dosuđen penal za Mančester siti posle faula nad De Brejneom - ljut je Klop.\n- Postigli smo gol, ali su ga poništili. Sve je išlo protiv nas, ali na kraju nismo izgubili i to je u redu - naglasio je Nemac.\nJirgen Klop FK Liveprul


Foto: Ilustracija | Ponovo radi najveća fabrika Nutele u Normandiji\nTanjug 27.02.2019 20:28\nPARIZ - Kompanija "Ferero" ponovo je pokrenula proizvodnju u najvećoj svjetskog fabrici Nutele u Normandiji nakon pet dana obustave rada zbog sumnji vezanih za kvalitet proizvoda, objavljeno je na internet stranici italijanskog konditorskog diva.\nOva italijanska grupacija, koja u fabrici u Normandiji proizvede jednu trećinu svih tegli Nutele koje se prodaju širom svijeta, navela je da su sprovedene provjere u tom pogonu otklonile sve sumnje, prenosi agencija Rojters.\n"Ferero", matična kompanija Nutele, odlučio je prije pet dana da obustavi proizvodnju u fabrici u sjevernoj Francuskoj nakon što se u procesu mljevenja i pečenja posumnjalo u kvalitet lješnika koji su sastavni dio namaza Nutela i Kinder Bueno čokoladnih štanglica.\n"Sprovedenim kontrolama je utvrđeno da nijedan gotov proizvod koji se skladišti u fabrici nije bio ni rizičan po zdravlje niti slabijeg kvaliteta za naše potrošače", poručili su iz "Ferera", dodajući da ponovno rade sa 100 odsto kapaciteta.


AFINEX 20 SP - Agromarket\nFormulacija: SP - vodorastvorljivo prašivo\nPakovanje: 2,5 g, 25 g, 250 g 1 kg\nKarenca: 14 dana - krompir, breskva, nektarina, višnja, trešnja; 28 dana - jabuka\nMDK(mg/kg): KROMPIR: SRB: 0,05/ EU: 0,01/ SAD: 0,01/ RUS: 0,5 JABUKA: SRB: 0,5/ EU: 0,8/ SAD: 1,0/ RUS: 0,8 BRESKVA, NEKTARINA: EU: 0,8 / SAD: 1,2 / RUS: 0,8 VIŠNJA, TREŠNJA: EU: 1,5 / SAD: 1,2 / RUS: 0,8\nKROMPIR 0,25 U vreme pojave prvih larvi IV stupnja\nJABUKA 0,02 - 0,025 % (2-2,5 g u 10 l vode) U precvetavanju i po pojavi vašiju\nBRESKVA, NEKTARINA 0,025 % (2-2,5 g u 10 l vode) Na početku formiranja kolonija vaši\nVIŠNJA, TREŠNJA 0,025 % (2-2,5 g u 10 l vode) Primenjuje se prvi put u vreme maksimalne pojave imaga i drugi put, na početku piljenja larvi\ninsekticid iz grupe Neonikotinoida, deluje kao antagonist acetilholinskih receptora, tj. sprečava njihovu funkciju, što dovodi do gubitka orijentacije kod insekata, prestanka ishrane i uginuća. Ima odlično inicijalno i rezidualno delovanje\nKrompirova zlatica (Leptinotarsa decemlineata), I-III generacije minera tačkastih mina (Lithocolletis blancardella), jabukina zelena vaš (Aphis pomi) i pepeljasta-brašnasta vaš (Dysaphis plantaginea), I generacije pepeljastog grozdovog smotavca (Polychrosis botrana),\nbela leptirasta vaš (Thrialeurodes vaporariorum), lisna vaš (Aphididae), trips (Thrips spp.), kupusna vaš (Brevicoryne brassicae), zelena breskvina vaš (Myzus persicae) u zasadima breskve i nektarine i trešnjina muva (Rhagoletis cerasi) u zasadu trešnje.\ninsekticid sa veoma širokim spektrom delovanja na različite vrste, kao i različite stadijume insekata, tako da njegovom primenom se istovremeno suzbijaju skoro svi štetni insekti koji se nađu na biljci. Na primenu ovog preparata ne utiče visoka temperatura vazduha.\nPreparat se može mešati sa insekticidima i fungicidima, osim onih alkalne reakcije kao Bordovska čorba. Preparati na bazi ove aktivne materije u primeni su u velikom broju useva i zasada u zemljama u okruženju i zemljama EU.


RTS :: Stefanović: Haradinaj na poternici zbog krivičnih dela, a ne političkih\nPolitika Stefanović: Haradinaj na poternici zbog krivičnih dela, a ne političkih\nčetvrtak, 05. jan 2017, 13:34 -> 14:52\nStefanović: Haradinaj na poternici zbog krivičnih dela, a ne političkih\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović poručio je da Ramuš Haradinaj nije na poternici iz političkih razloga, već zbog ozbiljnih krivičnih dela. Očekuje da svaka zemlja koja odgovara na takvu vrstu poternice pokaže da joj je zakon važniji od politike.\n"Ako bude pušten, pitanje je šta to govori o poternicama Srbije ili o odnosu drugih država prema tim poternicama. Ne znam šta će biti dalji nastavak pravnog procesa, mi smo to kao država tražili, a video sam da je i premijer potvrdio da je zahtevano da se nastavi", rekao je Nebojša Stefanović novinarima u Beogradu posle obilaska rečne policije.\nMinistar je dodao da nema prava da se mešamo u odluke tužilaštva i sudova, i dodao da Srbija Haradinaja traži za ozbiljna krivična dela.\n"Dakle, on nije na poternici iz političkih razloga, već zbog ozbiljnih krivičnih dela, zločina počinjenih nad Srbima i važno je da svaka zemlja, koja je na potezu i koja odgovara na takvu vrstu poternice, pokaže da joj je zakon važniji od politike", rekao je Stefanović.\nPrema njegovim rečima, ta zemlja treba da pokaže da je snažnija od svih političkih pritisaka i da može da odgovori na zahtev Srbije uprkos svim pritiscima koje trpi.\nOdgovarajući na pitanje o poternici za srpskim državljanima koje traži Crna Gora zbog terorizma, Stefanović je poručiko da policija, kada postoji Interpolova poternica koja je validna, uvek postupa po njoj.\nStefanović je objasnio da postoji procedura po kojoj pre svega Ministarstvo pravde treba da uputi nalog.\n"Nakon dobijanja naloga od Ministarstva pravde nikakav problem nemamo da postupimo po svim nalozima naših državnih organa", rekao je Stefanović\nPosle obilaska Rečne policije, ministar je poručio da policija nikoga ne štiti i da uvek postupa po Interpolovim poternicama.\nNa zahtev crnogorskog pravosuđa Interpol je raspisao crvene međunarodne poternice za dvojicom ruskih i dvojicom srpskih državljana, koji se potražuju zbog stvaranja kriminalne organizacije, pokušaja terorizma i dela podstrekivanja na rušenje ustavnog poretka i sigurnosti Crne Gore.\nPoternice su raspisane za ruskim državljanima Eduardom Širokovim (45) iz grada Čita i Vladimirom Popovim (36) iz Kirganstaja.\nIstovremno na portalu Interpola objavljene su poternice za dvojicom srpskih državljana Nemanjom Ristićem (43) iz Beograda i Predragom Bogićevićem (47) iz Kragujevca.\nOni se sumnjiče za dela terorizam u pokušaju i stvaranje kriminalne organizacije.\n"Neki bi se obradovali da je Vučić 'linčovan"\nStefanović je naglasio da organi BiH treba da utvrde odgovornost za ono što se dogodilo u Potočarima na komemoraciji žrtvama Srebrenice, dodajući da bi poslao više policajaca da je znao da će premijera Aleksandra Vučića tamo neko pokušati da ubije.\nNa pitanje da li MUP sprovodi istragu povodom iskaza dvojice optuženih policajaca za odavanje službene tajne, Stefanović je rekao da je Tužilaštvo sprovelo istragu i da je odbacilo njihove prijave protiv rukovodilaca MUP-a, zato što, kaže Stefanović, MUP radi u skladu sa zakonom.\n"Cela priča je trebalo valjda da bude politička, a kada ljudima realno i racionalno objasnite, onda vidite da od toga nema ništa. Ima politikanstva i pokušaja da se politički deluje, ali ono što je opasno je odavanje službene tajne", kaže Stefanović.\nStefanović je objasio da između srpske policije i policije RS postoji sporazum o specijalnim vezama i da je na osnovu toga sa ministrom Draganom Lukačem formirao poseban operativni štab uoči događaja u Potočarima, a koji je trebalo da spreči prisustvo bilo koje ekstremističke grupe i izvršenje nekog krivičnog dela.\nKako je rekao, nije mu jasno zašto neko tvrdi da srpska policija na zahtev RS nema prava da to uradi.\n"Žao mi je, da sam znao da će se takav slučaj desiti u Potočarima sa premijerom, da će neko pokušati onako brutalno da ga ubije poslao bih mnogo više policajaca, da pokušamo da zaštitimo njegov život. Dakle, niko to od nas nije očekivao, ali je na organima BiH je da utvrde odgovornost i nađu krivca", istakao je Stefanović.\nDodao je da "ima onih koji bi se verovatno obradovali da se incident u Potočarima odvijao na drugačiji način, a da je premijer Vučić tamo linčovan".\nOdgovarajući na pitanje o prisustvu 45 pripadnika MUP-a na mitingu i kontarmitingu u Banjaluci, Stefanović je rekao da Srbija ne može da dozvoli da neko odavde ode u Banjaluku i da tamo nešto ruši, pali...\n"Nas ne interesuje kakva je vrsta događaja. Ako postoji najava da će određena eksremistička grupa iz Srbije ovakva ili onakva otići na bilo koji događaj u RS i oni zatraže pomoć, mi ćemo se uvek odazvati. Zamislite kakva bi bruka za Srbiju bila kada bismo dozvolili da neko ide u Banjaluku, da tamo nešto pali, ruši, a da nismo preduzeli ništa da to sprečimo", zaključio je Stefanović.\n"Presuda NIN-u pokazuje da sam govorio istinu"\nPovodom presude u sudskom sporu protiv nedeljnika NIN, ministar Stefanović je ocenio izjavio da presuda pokazuje da je on govorio istinu a da oni nisu.\nStefanović je rekao da će sačekati pravosnažnost presude ali je izrazio zadovoljstvo što je javnost mogla da vidi da su iznete neistine o njemu i da su ga optužili za učešće u izvršenju krivičnog dela.\n"Šta god ko pričao to je pisalo u tom tekstu i to je sud vrlo jasno rekao", rekao je Stefanović novinarima.\nStefanović je istakao da će novac koji NIN treba da mu uplati kao odštetu uplatiti u Fond za decu nastradalh policajaca.\n"Hteo sam da pokažem da ne možete optužiti nekog za izvršenje krivičnog dela bez dokaza jer to nije novinarska sloboda, to nije demokratija", rekao je ministar.\nNaglasio je da su se plasiraju izmišljotine o postupku koji je trajao jedan dan, navodeći da je postupak počeo onog trenutka kad je podneo tužbu u avgustu i da je trajao do kraja decembra.\n"To što je bilo jedno ročište i što su saslušane samo dve osobe... Koliko je ročišta potrebno da bude?", upitao je Stefanović.\n(četvrtak, 05. jan 2017, 19:59) - Crveni [neregistrovani]\nKonačno će neko odgovarati za nedela učinjena nad Srbima\n(četvrtak, 05. jan 2017, 19:58) - Sanela [neregistrovani]\nOn je zlocinac, nadam se da ce biti isporucen Srbiji.\n(četvrtak, 05. jan 2017, 19:29) - Sale [neregistrovani]\nMože on da se izvuče 100 puta, Bog će mu suditi.\n(četvrtak, 05. jan 2017, 18:57) - vlada [neregistrovani]\nHaradinaj je ozbiljan zločinac.\n(četvrtak, 05. jan 2017, 18:50) - Nada [neregistrovani]\nJako volim sto je uhapsen.\n(četvrtak, 05. jan 2017, 17:58) - Sara [neregistrovani]\nHaradinaj neka sada pokaže koliki je junak i neka prihvati svoju odgovornost i treba da odgovara za sve.\n(četvrtak, 05. jan 2017, 17:56) - Petar [neregistrovani]\nPostoje dokazi da je kriv nadam se da Francuska neće podleći pod pritiscima da isporuči Haradinaja.\n(četvrtak, 05. jan 2017, 17:07) - Zoran [neregistrovani]\nHaradinaj je ubica to je svima jasno .\n(četvrtak, 05. jan 2017, 16:37) - anonymous [neregistrovani]\nNa smeju se zaboraviti zlodela, koja je počinio za vreme njegovog komandovanja OVK.mora da odgovara i da robija .\n(četvrtak, 05. jan 2017, 16:31) - darko [neregistrovani]\nFrancuska bi trebala da izadje u susret Srbiji i isporuci zlocinca...


Incense Burner Charcoal Natural Box Incense Holder Aromatherapy Fragrance Ornament Bamboo Handmade Incense Stick Cone Burner Holder Stand with Storage Compartment - Buy Incense Burner Charcoal Natural Box, Incense Holder Aromatherapy Fragrance Ornament, Bamboo Handmade Incense Stick Cone Burner Holder Product on Focus Liquor Package Co.,Ltd.\nYou are here: Home » Products » Incense Burner Charcoal Natural Box Incense Holder Aromatherapy Fragrance Ornament Bamboo Handmade Incense Stick Cone Burner Holder Stand with Storage Compartment\nItem No. #9206R5


04. 12. 2015. KurirKomentari (0)\nVukašin Obradović, predsednik NUNS, kaže da je napad SNS na urednicu RTS Oliveru Kovačević direktan pritisak na javni servis i da informativna služba SNS samo pokazuje duboko nerazumevanje šta znači sloboda medija.\nOvakvo reagovanje na izjavu Olivere Kovačević zapravo je pritisak na javni servis. Olivera Kovačević ima pravo da kao novinar javnog servisa iznosi svoje stavove koji jednostavno nisu stavovi kuće u kojoj radi. Mislim da je saopštenje SNS potpuno deplasirano i informativna služba SNS samo pokazuje duboko nerazumevanje šta znači sloboda medija i šta znači sloboda mišljenja”, kaže Obradović za Kurir.\nOlivera Kovačević je izjavila da “bi bilo razumno da na informativni razgovor u policiju budu pozvani i urednici TV Pink i Informera, a ne samo urednici i vlasnik Kurira”.\nVladajućoj stranci je očigledno zasmetala i emisija Olivere Kovačević, najavljena za večeras u 21 čas, a tema je upravo sloboda medija i zašto je oblast informisanja dospela na najniže grane! U nedostatku agrumenata SNS se pita kolika je “zarada novinarke RTS-a”!\nPodsećamo, vlasnik dnevnog lista Kurir Aleksandar Rodić, glavni urednikMilan Lađević i odgovorni urednik Marija Kordić pozvani su na saslušanje zbog navodnog izazivanja panike i nereda. Ovakvim pritiscima i zastrašivanjem, vlast na nečuven način pokušava kriminalizovanje vlasnika Adrija medija grupe, Aleksandra Rodića, kao i svih urednika i novinara naše medijske kuće.


BMW centar izvrsnosti za autonomnu vožnju | TopSpeed – Telegraf.rs\n13. April 2018. | 14:00\nBMW centar izvrsnosti za autonomnu vožnju\nBMW zvanično otvara svoj kampus za autonomnu vožnju u Unteršlajshajmu, blizu Minhena\nOtvorena struktura kampusa nudi odlične uslove za „skram“ timove, te savršeno služi agilnom procesu razvoja softvera. „Skram“ timovi imaju interdisciplinarnu strukturu, što podrazumeva spoj različitih veština. Oni se bave kompleksnim podprocesima, i rade nezavisno sa pristupom „s jednog kraja na drugi kraj“.\nVisoki stepen fleksibilnosti omogućava timovima da brzo i efikasno reaguju na nove zahteve. Vreme je burnih promena u automobilskoj industriji, a dolaze i novi igrači koji čine konkurentno okruženje još izazovnijim. Primena inovacija je sve brža i brža i mladi profesionalci pominju izvodljivost u budućnosti, moderno radno okruženje i fleksibilni, agilni protok rada kao ključ za privlačnost poslodavca. Ovako moderno razvojno mesto kao što je novi kampus za autonomnu vožnju zato predstavlja ključnu korist za dugoročnu održivost i inovativnu sposobnost kompanije.\nTagovi: bmw, centar za autonomnu vožnju, svet


Razno | Damm Keramik Studio - blog o keramici\nPostavljeno dana 19.02.2011\nvezano za (Edukacija - škola keramike, Istorija umetnosti, keramike, Razno) autor Mihajlo\nObostranoj sreći nije bllo kraja kada se sve lepo i sretno završilo! Nema komentara Pročitaj više Jul\nPostavljeno dana 01.07.2010\nMi smo veoma brojna familija. Tradicionalna, lepo vaspitana, sa manirima, pristojna i uvek SPREMNA NA IZNENAĐENJA!\nVolimo se, posećujemo se, kako to obično biva, poštujemo starije a od mlađih bežimo!\nNeki članovi naše familije su veoma disciplinovani a nekima možete pričati, pričati, …. i ništa!\nMi sa strane najviše volimo kada smo svi na okupu !


Objavljeno 07. 10. 2017. - 19:15\nImate li pitanje ili komentar vezano uz tekst? Ostavite ih ovdje ili na Forumu. Članke možete komentirati i bez registracije - kliknite na polje za ostavljanje komentara i, nakon što odaberete ime, stavite kvačicu na 'Komentiraj kao gost'.\n Popis Ryanairovih letova za Hrvatsku 2017.\n Popis Ryanairovih letova za Osijek 2017.\n Popis Ryanairovih letova za Pulu 2017.\n Popis Ryanairovih letova za Rijeku (Krk) 2017.\n Popis Ryanairovih letova za Zadar 2017.\n EasyJet predstavio novi red letenja: letovi za Hrvatsku već od 2,86 eura!


Moj novi dnevnik - Page 13\nod catherine290505 taj 7/9/2009, 14:24\nTinche i za tebe topla dobrodoslica\nod ceca55 taj 8/9/2009, 12:51\nCure moje hvala vam Tina dobro dosla i zelim ti da ti uspe odmah\nJa sam bila u bolnici 10 dana imala sam problem sa kamenom iz bubrega koji je krenuo pa zaglavio u kanalu ali hvala bogu sa bebcima je sve u redu Obecavam da cu otvoriti trudnicki dnevnik sto pre jer sam juce izasla iz bolnice.ljubimo vas sve\nod nesalela taj 8/9/2009, 13:39\nPa vidimo mi da te nema, ali bitno je da si ti dobro, da su bebe dobro!! Pa ja ne znam šta je to, za puno trudnica sam čula da nisu imale ni pesak ni kamen a onda u trudnoći nešto krene.... Ne znam zašto je tako.... Bitno da je sve dobro....\nod maus taj 8/9/2009, 13:43\nDobro je da je sve ok i da su bebice dobro\nod adriatika taj 8/9/2009, 15:01\nod megica-pegica67 taj 8/9/2009, 19:16\nSuper da je sve u redu\nod Danicav taj 9/9/2009, 07:26\nJa bih to shvatila da tako mora i sto je najbitnije da ste svi OK.\nod MARA taj 9/9/2009, 07:27\nCeco vazno je da su bebice dobro,sve ostalo je manje bitno\nod HappyGirl taj 9/9/2009, 17:58\nO draga hvala Bogu da ste svi dobro. Čuvaj se i stvarno očekujem tvoj dnevnik sa nestrpljenjem\nod želja taj 9/9/2009, 18:41\nma sve će biti u redu, i mene su naplasili sa hidronefrozom desnog bobrega pa sam obisla uriloga, radiologa endokrinologa da bi se na kraju ispostavilo da je to u trudnoći sve normalan nalaz i da ne treba da se brinem....\nČuvaj se, iako znam da je to najlakse reci...\nod tuli taj 11/9/2009, 15:02\nVazno je da ste svi dobro\nod megica-pegica67 taj 14/9/2009, 20:30\nod bebko taj 17/9/2009, 08:33\nod adriatika taj 17/9/2009, 13:10\nod maus taj 19/9/2009, 10:27\nod vremejezabebe taj 19/9/2009, 22:58\nod adriatika taj 21/9/2009, 15:25\nod želja taj 22/9/2009, 00:39\nod Danicav taj 22/9/2009, 10:47\nod catherine290505 taj 22/9/2009, 21:02\nod minnie taj 23/9/2009, 11:35\nod Sami taj 1/10/2009, 22:11\nod nesalela taj 6/10/2009, 19:46\nCeco kako si? Opet te nema dugo.... Piši nam malo šta rade tvoje bebice....\nod bebko taj 7/10/2009, 07:09\nod ceca55 taj 8/10/2009, 18:59\nCure tu smo moje bebice su ok bili smo opet na kontroli u n frontu tako da su rekli da je sve u redu . Sledeca kontrola nam je za tri nedelje bebce sam pocela da osecam udaraju se,valjda nosim dva decaka i devojcicu LJubimo vas puno