Halida Krajšnik iz Živinica je Miss BiH za 2016. godinu - mojusk.ba\nNajljepša djevojka BiH za 2016. godinu je Halida Krajšnik iz Živinica.\nBosna i Hercegovina dobila 21. put misicu koja će učestvovati na izboru Miss Svijeta 2016 koji će se održati 20. decembra u Washingtonu. Novoj Miss BiH titulu je zvanično predala prošlogodišnja pobjednica Marijana Marković.\nDruga pratilja je Lejla Šećerbegović iz Tuzle, dok je lentu prve pratilje Miss BiH također osvojila Tuzlanka Dina Kahrimanović.\nMiss televoltinga je Tamara Lukić iz Sarajeva, dok je lentu miss fotogeničnosti osvojila Suzana Pržulj sa Sokoca. Titula Miss internet pripala je Sedini Batalević, a Miss ABC Fashion TV model za 2016. je Irena Dujmenović.\nFinalni izbor Miss BiH za Miss svijeta održao se večeras u Kongresnoj dvorani Hotela Terme Ilidža u Sarajevu.\nNa takmičenju Miss svijeta učestvuje 165 zemalja, a kraj tv ekrana je tada blizu tri milijarde ljudi!\nA – SDA traži ostavke u Vladi\nPostizborne kalkulacije: Ko će u Velikoj Kladuši koalirati s Abdićem?


Igrač kažnjen s 1.200 dolara jer je poljubio loptu | Portal 072info\n01/09/2020 01/09/2020 u 17:00\nDa je u vrijeme pandemije sve drugačije pokazao je slučaj Argentinca Sergia Lopeza, profesionalnog nogometaša u Ekvadoru, kojem je u ponedjeljak određena novčana kazna od 1.200 dolara jer je tokom utakmice poljubio loptu.\nNakon pobjede svoje ekipe Aucasa protiv Macare (1-0) u petak, Sergio Lopez je postao prvi nogometaš koji je kažnjen takvom kaznom koju je odredio Ekvadorski nogometni savez s ciljem spriječavanja širenja Covida-19.\nEkvador je do sada zabilježio 6.600 preminulih od koronavirusa na oko 114.000 slučajeva zaraze.


Bosansko Hercegovačka sirotinja – Макроекономија\n6. новембра 2013.\t0 Мирослав Здравковић, 2 BiH, 2 Republika Srpska, Opštine i okruzi, Regionalna ekonomija, Zaposlenost, nezaposlenost, zarade, fond zarada Ostavite komentar 699 Pregleda\n– plate po stanovniku po opštinama (RS) i kantonima (Federacija BiH)\nSledeći tekst, sa istim pokazateljima, će biti naslovljen kao “Balkanska sirotinja” jer će uključivati podatke o zaradama po stanovniku još iz Srbije i Crne Gore, i iz Hrvatske i Makedonije, ukoliko je moguće pronaći podatke u statističkim godišnjacima za poslednje dve. Za KiM i za Albaniju sumnjam da je moguće, a dodatno uključivanje Bugarske samo bi ublažilo mučan utisak ove sirotinje na “Zapadnom Balkanu”.\nPriložena tabela rangira opštine u Republici Srpskoj i kantone Federacije BiH prema isplaćenim fondovima zarada podeljenim sa brojem stanovnika.\nPodatke treba tumačiti oprezno iz više razloga:\n– Preliminarni rezultati popisa u BiH odnose se na popisano, a ne na pristuno, stanovništvo, što može značajno da utiče nav izračunati pokazatelj. Što je veći procenat odsutnog stanovništva to je zapravo pokazatelj zarada po stanovniku veći od prikazanog u tabeli jer se fond zarada deli sa manjim brojem prisutnog stanovništva.\n– Poljoprivreda i siva ekonomija, kao i isplaćene penzije i drugi izvori prihoda (doznake) takođe utiču na ukupno raspoloživa sredstva po opštinama, kantonima i po stanovniku.\n– Mesta zaposlenja i primanja zarade mogu se razlikovati od mesta stanovanja i potrošnje zarade. Isto tako, procenat isplaćenih zarada može se razlikovati po opštinama i kantonima, u nekima se može isplaćivati 98% zaposlenih, a u nekim I manje od 80%. Što je veći broj radnika koji nisu primili zarade, to je i statistički lepša i udaljenija slika od stvarne.\nNo, da ovde zastanemo sa ogradama od proračuna, jer bi na kraju bilo besmisleno bilo šta iznositi. U 2012 godini u Republici Srpskoj je po stanovniku od zarada mesečno isplaćeno po 75,1 evra, a u Federaciji BiH, u avgustu ove godine, po 78 evra. Prosečan mesečni fond neto zarada u RS iznosi nepunih 100 miliona evra, a u Federaciji BiH bio je 185 miliona u avgustu 2013.\nKada bi bilo moguće doći do podataka o broju zaposlenih i prosečnim zaradama po opštinama u Federaciji BiH dobili bi smo mnogo veća odstupanja u zaradama po stanovniku od izračunatih. U Republici Srpskoj najveće zarade po stanovniku su u Istočnom Drvaru, 459 evra, a najmanje su u Vukosavlju, 11,2 evra po stanovniku. To je najvećim delom posledica broja\nzaposlenih u odnosu na broj stanovnika: u Istočnom Drvaru je 87,2 a u Vukosavlju 4,2 zaposlena na 100 stanovnika. U Federaciji BiH najveće su zarade po stanovniku u Sarajevu, 148,7 evra, a najmanje su Posavskom kantonu, 40,9 evra. Raščlanjavanje kantona na opštine stvorilo bi slična odstupanja između velikih gradova, sa jedne strane, i siromašnih poljoprivrednih opština, sa druge strane.\nIznad Sarajeva po rangu su još i Petrovac sa 296 evra po stanovniku i Gacko sa 159 evra. Petrovac ima više zaposlenih od stanovnika, a Gacko ima prosečnu platu sličnu Sarajevu uz malo veću stopu zaposlenosti stanovništva. Banja Luka je za samo jedan evro po stanovniku (147,7) ispod Sarajeva i ispod nje su po rangu, najbolje plasirane u Republici Srpskoj Istočno Novo Sarajevo (145,2), Ugljevik (117,8) i Trebinje (101 evro).\nKako god da podatke raščlanili i rangirali, na žalost, radi se o sirotinji, većoj ili manjoj.\nTagovi2 Republika Srpska BiH Federacija BiH Podaci po okruzima i opštinama\nPrethodna HLEB I TRADICIJA\nSledeća Razlozi za i protiv genetski modifikovane hrane


Hipotekarna banka i Crnogorski Telekom nastavljaju saradnju | MINA\nNaslovnicaMINA BusinessHipotekarna banka i Crnogorski Telekom nastavljaju saradnju\nHipotekarna banka i Crnogorski Telekom nastavljaju saradnju\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Hipotekarna banka i Crnogorski Telekom potpisali su novi trogodišnji ugovor, kojim nastavljaju saradnju na Premium programu.\nPovodom nastavka saradnje pokrenuta je i velika Premium nagradna igra za sve korisnike Premium kartica, koja će trajati mjesec.\nPredstavnici Crnogorskog Telekoma i Hipotekarne banke saopštili su da rast broja korisnika Premium kartice, ali i zainteresovanost sadašnjih i budućih partnera Premium programa najbolje govori o tome da je saradnja dvije renomirane kompanije dala izvanredne rezultate.\nDirektor Sektora za poslovne korisnike Crnogorskog Telekoma, Predrag Perković, kazao je da je Telekom mnogo puta dokazao da je lider u inovacijama na crnogorskom tržištu, saopšteno je iz PR Centra.\n“Uvođenjem naprednih tehnologija i servisa pokazujemo da će naši korisnici dobiti najbolje što industrija telekomunikacija može ponuditi. S Premium programom smo otišli korak dalje – u želji da nagradimo lojalnost korisnika, prešli smo granice naše industrije”, rekao je Perković.\nOn je dodao da s ponosom može da kaže da je Premium MasterCard najpopularnija platna kartica na tržištu.\nPerković je saopštio da je nastavak osmogodišnjeg partnerstva garancija da se nastavlja sa inovacijama, kako bi se korisnicima pružilo samo najbolje.\n“Najveća potvrda našeg zajedničkog uspjeha je broj zadovoljnih korisnika koji raste iz dana u dan”, rekao je Perković.\nIzvršna direktorka za poslove sa pravnim licima i finansijska tržišta Hipotekarne banke, Ana Golubović, kazala je da je ta saradnja pravi primjer kako uspjeh ne može izostati kada se povežu oni koji su zaista posvećeni svojim klijentima.\n“Premium kartica je najpopularnija u Crnoj Gori i trenutno je koristi blizu 30 hiljada klijenata. Zahvaljujući saradnji s Crnogorskim Telekomom, MasterCardom i našim partnerima, ponudili smo karticu kojoj crnogorski građani najviše vjeruju“, saopštila je Golubović.\nOna je navela da broj transakcija i prometa iz godine u godinu raste, a povećava se i broj partnera kod kojih Premium korisnici mogu ostvariti značajne popuste.\n„Nastavak saradnje s Telekomom i ovakve rezultate proslavljamo velikom Premium nagradnom igrom za naše korisnike, čiji fond iznosi 38 hiljada EUR”, kazala je Golubović.\nPerković i Golubović su naveli da će svi aktivni korisnici Premium kartice imati mogućnost da od 2. do 29. aprila učestvuju u velikoj nagradnoj igri Premium programa.\nPremium program danas ima preko 535 partnera na preko dvije hiljade lokacija na kojima je moguće ostvariti popuste i kupovati na rate. Broj Premium transakcija za prošlu godinu je veći oko 40 odsto u odnosu na 2017, a u uporednom periodu promet je veći 30 odsto.


Te gorke pilule, kao ljudi i profesionalci da se pogledamo u oči: Šekularac o hapšenju 5 milicajaca - Telegraf.rs\n03/03/21 | 11:08\n- Kao čovek, ne mogu da budem imun na ovo što se dogodilo jer sam učestvovao u razvoju Komunalne milicije, kao i načelnik Ivan Divac, koji je danas izjavio da se oseča poraženo, što je prirodno jer je i sam dao punu podršku i doprinos razvoju milicije. Međutim, moram da kažem, profesionalno - ovo je jedan dobar rezultat za sektor, ali ujedno i poražavajuće jer se to dešava u našim redovima - kaže Šekularac.\nKako ističe, neće prejudicirati odgovornost uhapšenih kolega pre konačnog stava suda i tužilaštva, odnosno, sve dok se ne dokažu ti navodi za koje se sumnjiče.\n- Ne bih se upuštao u detalje, kako ne bih uticao na istragu. Sam događaj je loša stvar, ali s druge strane, mogu da kažem da je ovo jedan dobar rezultat. Radimo na tome da opravdamo i pridobijemo poverenje građana. Na kolegama je da profesionalno primenjuju svoja ovlašćenja, da služe građanima, a nažalost, te gorke pilule koje se dešavaju sastavni su deo našeg posla - navodi Šekularac.\nOn objašnjava da je hapšenju petorice komunalnih milicajaca prethodio proces koji je trajao nekoliko meseci.\n- Dobijali smo pritužbe i prijave građana, neke su osnovane, a neke ne, ali na nama je da to proverimo. Tragom tih prijava, imamo određena ovlašćenja, a tamo gde ona prestaju, uključujemo druge službe. U ovom slučaju je to bilo Odeljenje za borbu protiv korupcije. Ovo je stvar na kojoj se radilo mesecima. Najpre smo proveravali navode, preispitivali, pratili rad komunalnih milicajaca kroz njihovo ponašanje na terenu... Kada smo videli da postoje neke osnove da su pritužbe opravdane, izvestili smo Odeljenje za borbu protiv korupcije, a oni dalje sa Tužilaštvom radili u okviru svojih ovlašćenja i prikupili dokaze koji su rezultirali hapšenjem petorice pripadnika Komunalne milicije - ističe naš sagovornik.\nŠekularac napominje da je izazova u radu milicajaca puno, ali da su oni tu da budu u službi građana.\n- Vidite, to je ozbiljan udarac, ali moramo i kao ljudi i kao profesionalci da se pogledamo u oči, da se ogradimo od tih negativnih pojava i da, naravno, sve drugo motivišemo da postupaju u skladu sa zakonom. Izazova je puno, svakog dana, komunalni milicajac je u poziciji da donese oko 100 odluka. Ipak, svi su oni tu da budu u službi građana - ističe rukovodilac Sektora za unutrašnju kontrolu Komunalne milicije i dodaje:\n- Moja osnovna poruka je da nema nedodirljivih, da se nijedan propust neće tolerisati i da će, pre ili kasnije, svako nezakonito ponašanje biti sankcionisano.\nVideo: Divac: Neshvatljivo da neko ne prijavi žurku sa 700 ljudi\nZoran pozvao policiju, rekao da trpi nasilje od supruge i da ima 2 bombe: "Želeo bih da ih predam"\n3. mart 2021 | 13:43\nJel imaju ovi nekog komandira, sefa, upravnika ili nekog treceg da odgovara sa njima?Nemoguce da ljudi iznad nista ne znaju.\nDobar ti je procenat ali samo obrnuto treba da bude... I nemoj molim te da si toliko šokiran..\nPa to su ljudi ,koje su primili divac i šekularac ,svi koji su primljeni su njihovi poznanici iz Crne Gore ili Berana ,tako da sada trebaju da sankcionišu njih dvojicu i da ih oteraju sa tih pozicija.\nOskarovka objavila listu poklona koje treba kupiti ženama: Tu je i čudni vibrator, a cene su ludačke


Košarkaški klub Mega Mozzart » U PETAK POČINJE F8 TRIGLAV KADETSKE LIGE SRBIJE, MEGA BEMAX DOMAĆIN TURNIRA\nU PETAK POČINJE F8 TRIGLAV KADETSKE LIGE SRBIJE, MEGA BEMAX DOMAĆIN TURNIRA\nKošarkaški klub Mega Bemax će biti domaćin F8 turnira Triglav Kadetske lige Srbije koji se od 3. do 5. maja održava u hali „Mega Factory“ u Beogradu. Kadeti Mege će prvi korak u borbi za titulu imati u petak od 12 časova kada će se u četvrtfinalu sastati sa ekipom Mladost Veternik Sport’s World iz Novog Sada.\nUlaz na utakmice će biti slobodan a direktne prenose ćete moći da pratite putem Live stream-a. Pored toga, zvaničnom sajtu Mega Bemaxa, kao i na profilima kluba na društvenim mrežama ćete moći da pronađete izveštaje i fotografije sa utakmica.\nIzabranici trenera Dragoljuba Avramovića su ligaški deo Triglav Kadetske lige Srbije završili ubedljivo na prvom mestu sa 21 pobedom i samo jednim porazom uz koš razliku plus 703.\nRaspored za petak 3. maj:\n12:00: Mega Bemax – Mladost Veternik Sport’s World\n14:15: Partizan NIS – Radnički 1950\n17:00: Crvena zvezda mts – Konstantin\n19:15: Vizura – Mladost\nUkoliko pobede u petak, izabranici trenera Dragoljuba Avramovića će u polufinalu u subotu od 12 časova igrati sa boljim iz duela Partizan NIS – Radnički 1950 dok je drugo polufinale od 14:30. Za nedelju od 16:30 je zakazan meč za 3. mesto dok je finale u 19 časova.\nNIKOLA JOVIĆ POZVAN NA KADETSKU OL-STAR UTAKMICU NA F4 EVROLIGE U VITORIJI


Murinjo: Zidan opet u Realu? To je savršen spoj...\nMurinjo: Zidan opet u Realu? To je savršen spoj…\nTanjug 14. marta 2019. 11:37\nMADRID – Portugalski trener Žoze Murinjo rekao je da je povratak Zinedina Zidana u Real Madrid savršen spoj, prenosi Marka.\n„Mislim da je to savršeno sa svim onim stvarima koje je Zidan uradio prethodnih godina“, rekao je Murinjo“.\nMurinjo, koji je od 2010. do 2013. godine trenirao Madriđane, bio je jedan od kandidata da na klupi „kraljevskog kluba“ zameni Santjaga Solarija, koji je otkaz dobio posle ispadanja iz Lige šampiona u osmini finala od Ajaksa.\n„To je za mene savršeno, savršeno je za Real, savršeno za Zidana. Ovo je velika šansa da pokaže koliko je dobar, posebno sada sa novim projektom. Mislim da je to sjajno“, zaključio je portugalski trener.\nZidan je za 28 meseci provedenih na klupi „kraljevskog kluba“ osvojio tri uzastopne Lige šampiona, titulu u Primeri, španski Superkup, dva UEFA Superkupa i dva Svetska klupska prvenstva.\nJubilarna trka u Globarima: Spektakl pred 2.000 gledalaca\nUdovičić o saradnji sa kolegom iz Republike Maldivi\nSrbija potopila Hrvate: Delfini osvojili Svetsku ligu uprkos nevremenu\nKakav pogodak: Iz slobodnog udarca sa preko pola terena pravo u mrežu…\nNeverovatan potez mlade teniske nade (foto)\nPreminuo legendarni košarkaš Žarko Varajić (video)\n„Hrvatska reprezentacija dočekana gospodski u finalu u…


„Тако ми планинци”, приче о нашем менталитету Душана Радића - Порталибрис књижара\nZbirka pripovedaka Dušana Radića Tako mi, planinci u najboljem svetlu prikazujje književne vrednosti ovog autora – njegovu sposobnost da odabere važan motiv iz seoskog, ili, u nekoliko priča, gradskog života, sposobnost da u par prvih slika, dijaloških redova ili uopšte rečenica precizno definiše lik, a zatim određeni, vremenski ne mnogo trajan, događaj prikaže prateći unutrašnji doživljaj junaka iz časa u čas. Upravo taj stvaralački manir – da preko spoljnih senzacija, mimike, gestova ili reči i unutrašnjih misli junaka govori o ljudskoj duši uopšte, o emocijama, o funkcionisanju psihe i o odnosu života kakav jeste i kakvim ga doživljavamo – baš to Dušana Radića stavlja u najvišu klasu naših pisaca. Približava se on po ovoj spisateljskoj tehnici Prustu, Dostojevskom, a pritom uspeva da izdvoji neke karakteristične bolne ili važne teme vezane za našu, patrijarhalnu seosku kulturu, nepisane zakone međuljudskih odnosa, kao što je sramota zbog siromaštva pred svetom, strah za potomstvo, muška nebriga za muke porodilja, pitanje laži koja spašava život i čast, insistiranje na neustrašivosti kod muške dece, ženska prevara, sramota zbog ženine dominacije u braku, vezanost za prirodu, mržnja seljaka prema moćnicima – gazdama, građanima, politika koja deli narod itd. Ciklus Prve priče bavi se i drugim temama, kao što su stvaralački proces kod pisaca, životne priče Roma, ženske čari u manastirkom okruženju, itd.\nIpak, najefektnije priče Dušana Radića u ovoj zbirci su seoske pripovetke, i one, svojom upečatljivošću, najbolje objašnjavaju zašto je baš Radić skrenuo pažnju mladog Ćosića, i kako je on možda baš od ovog svog prethodnika preuzeo taj upečatljiv unutrašnji monolog, detaljan prikaz unutrašnjeg stanja junaka itd.\nPostoji i nešto dramsko u ovim pripovetkama Dušana Radića. U priličnom broju storija u zbirci Tako mi, planinci on postavlja dramu u malom.Upoznaje nas sa akterima i situacijom, a zatim, poštujući jedinstvo mesta, vremena i radnje, prikazuje neki događaj koji je prekretnica, koji uzdrmava postojeći život junaka, koji menja sve, uništava, ili iskrivljuje njihov svet i dosadašnje poimanje stvari.\nPriča po kojoj je zbirka ponela ime, Tako mi, planinci, predstavlja eklatantan primer onoga što ćemo naći u ostatku zbirke, koja jeste, uglavnom, pripovedni mozaik o različitim planicima, njihovim sudbinama, bolima, kompleksima.\nĐunisije, junak ove priče, odlazi da kumuje mladiću, kome je kao vojnik, namernik, spasao život krstivši ga kao malo slabunjavo dete. Ipak, zbog siromaštva strahuje da će biti ismejan što mladencima nosi bedan poklon – zobnicu krompira. U pozajmljenoj bogatijoj odeći, svojom vedrinom i razgovornošću, on dobija prihvatanje svatova, ali opet se na kraju ispostavlja da, pored svega, ipak materijalno ima svoju vrednost i težinu, da je važno pokazati se u društvu i sa bogatim darovima – dakle, važno je i imati, a ne samo biti, kao što je i sad drugim duhovnim vrednostima, koje su navodno na vrhu sistema vrednosti. Zato priča Tako mi, planinci prikazuje jedan srpski arhetipski problem, pitanje da li je sramota biti siromašan, koje nije razrešeno do današnjih dana, i nije slučajno da Dušan Radić stavlja baš ovu priču na prvo mesto i po njoj daje ime zbirci.\nPosebno mesto zauzimaju priče o ženama. U nekima od njih one su moralno superiorne od muškaraca, u drugima su zmije otrovnice, nevernice, očajne majke, ali iz njih provejava upečatljiv prikaz položaja žene i muško – ženskih odnosa, što se možda i ne očekuje od autora – muškarca. Ali Dušan Radić o njima piše kako bi dao potpuniju sliku mentaliteta i naše kulture u širem smislu. Dominira, naravno, prikaz patrijarhalnog modela: negde kroz prikaz ženske neslobode i trpljenja poniženja i zlostavljanja (Marija, Dovijanje), negde kroz odnos prema ženi kao stoci u koju se ulaže (Dragojla), negde pripovedajući o zahtevu za rađanjem, gde je sva težina na ženi, a muž je nazainteresovan čak i za porođaj (Rođenje budućeg ratara), ali tu su i materinski motivi: žal za sinom poginulim u ratu koga muškarci tvrda srca zaboravljaju (Samo ona), saosećanje sa drugom ženom i njenom nesrećom (Milojka iz Bagremovca) itd.\nKnjigu Tako mi, planinci možete naručiti OVDE.\nSva dela Dušana Radića možete videti OVDE.\nPored zbirke Tako mi, planinci Portalibris je izdao i roman Selo Dušana Radića, kao i dela mnogih pisaca o našem patrijarhalnom životu u ruralnim predelima u prošlosti, a među kojima su Janko Veselinović: Izabrane pripovetke, Ilija Vukićević: Ljudsko srce, Petar Kočić: Izabrane pripovetkeitd.


5 londonskih gardista izgubilo svijest na tradicionalnoj paradi -- Plodovi društva -- Sott.net\n5 londonskih gardista izgubilo svijest na tradicionalnoj paradi\nSub, 17 Lip 2017 21:42 UTC\nPetorica gardista izgubila su svest tokom tradicionalne parade u Londonu, posvećene kraljici Elizabeti Drugoj, preneo je „Skaj njuz“.\nRazlog za to su karakteristične medveđe šubare, sastavni deo gardijske uniforme, koje su vojnici nosili danas na temperaturi iznad 25 stepeni Celzijusa.\n„Dan je veoma topao, sve koji su se onesvestili su izneli, pregledali su ih lekari i dali su im vodu“, prokomentarisali su taj događaj u britanskoj armiji.\nJedan od gardista koji se onesvestio našao se na video-snimku koji je objavila agencija „Pres asosijejšen“.


Vreme 1604 - Madjarska – Vucic na Demografskom samitu o podsticanju radjanja: Bog, porodica i otadzbina\nU DOBROM DRUŠTVU: Andrej Babiš, Janez Janša, Viktor Orban, Aleksandar Vučić, Milorad Dodik\nZvuči malo paradoksalno, ali je tzv. Demografski samit izmišljen u kabinetu mađarske vlade kao odgovor na migracijsku krizu 2015. godine. Da se podsetimo: u najdramatičnijem periodu tadašnje sirijske krize na hiljade migranata je stiglo na mađarsku granicu, odakle su ih mađarske vlasti namerno usmeravale prema glavnom gradu. Oko istočne železničke stanice danima su čitave porodice živele pod vedrim nebom ne bi li cela zemlja videla "svu opasnost" od "najezde nepoznatih stranaca sa opasnim namerama".\nPotom su izbeglice puštene prema zapadu gde ih je primila kancelarka Angela Merkel. Ovaj manevar sa ljudskim bićima i politička kampanja koja je usledila sa antimigrantskim i antisoroševskim plakatima bio je temelj ponovne dvotrećinske pobede Viktora Orbana 2018. godine.\nOvogodišnji demografski samit je služio istoj svrsi: geslo zaštite porodice i (jalovi) pokušaj podsticanja nataliteta nisu ništa drugo nego poziv na zaštitu belog hrišćanskog stanovništva, poruka da migranti ne mogu da popune prazninu koju ostavlja rapidno opadanje broja stanovnika. Tužno-smešni posteri "onima koji dolaze" poručuju da moraju da poštuju mađarsku kulturu – i to na mađarskom jeziku.\nJer posteri nisu namenjeni migrantima, već onim glasačima (a ima ih od dva do dva i po miliona) kod kojih je stvoren ili ponovo oživljen rasistički pogled na svet. Ni ovaj, četvrti po redu samit, koji je održan prošlog četvrtka i petka u prelepnom Varkert bazaru na dunavskoj strani Budimske tvrđave, nije se razlikovao od prethodnih. U toku je žestoka predizborna kampanja, a mađarski premijer mora da pokaže svojim vernim glasačima da nije izolovan u svetu diplomatije, da kod njega rado dolaze u goste velikani svetske scene poput Aleksandra Vučića i Milorada Dodika, premijera Slovenije i Češke Janeza Janše i Andreja Babiša i počasnog gosta Majka Pensa, drugog čoveka propale Trampove administracije.\nSVE JE POČELO OD PSA\nMađarski mediji pomalo sarkastično navode da je predsednik Srbije, kao prvi govornik, dao veseo ton hepeningu pričajući o tome kako fotografije pasa na društvenim mrežama ubiraju mnogo više lajkova i pozitivnih komentara od fotografija dece. U malo ozbiljnijem delu govora i Vučić je dao svoj doprinos osnovnoj, antiliberalnoj svrsi samita: kritikovao je odnos javnosti prema demografskim pitanjima rekavši da njom dominira "liberalni politički marksizam".\n"Taj liberalni marksizam podučava ljude novim teorijama koje bi trebalo da promene njihove živote, ali ih menjaju tako da gubimo mogućnost za opstanak", rekao je presednik Srbije. Ni ovog puta nije propustio priliku da po ko zna koji put pohvali svog domaćina i ukaže na suštinu istorijski dobrih srpsko-mađarskih odnosa. Vučić je objasnio da je Orban "bio hrabar", da je znao da treba nešto da se uradi da bi se poboljšali odnosi između Mađarske i Srbije, te da su Srbi pre deset do petnest godina na sportskim takmičenjima uvek navijali protiv Mađara, a da sada i u poslednjih godinu dana, bez obzira protiv koga Mađarska igra, 80 do 90 odsto srpske populacije navija za Mađarsku.\nBivši potpredsednik SAD Majk Pens je optužio liberalnu globalnu elitu koja " širi laž da je porodica prevaziđeni model". Poznati protivnik abortusa je izazvao nemalu nelagodnost kod domaćina kada je pozvao lidere Srednje Evrope da stanu uz SAD u borbi protiv Kine, koju je optužio da krši ljudska prava i da je prouzrokavala pandemiju kovida 19. S obzirom na bliske veze nekih prisutnih državnika sa Pekingom (kineska pruga Beograd–Budimpešta i ostale kineske investicije u Mađarskoj i Srbiji), ova izjava nije izazvala naročito oduševljenje.\nI član Predsedništva BiH Milorad Dodik (njegovo prisustvo se ne može drugačije shvatiti nego kao povećanje broja zvanica) optužio je Zapad da je sebičan, zbog čega se navodno prazni Balkan (?). Dodik je rekao da će na mesto mladih koji hrle na Zapad doći ljudi sa drugačijem kulturom, koji se neće asimilirati. Rekao je i da njegova zemlja neće postati parking za migrante. Propustio je da kaže kako namerava da zadrži mlade, ako ne u celoj Bosni i Hercegovini, onda bar u Republici Srpskoj.\nPremijer Slovenije, koja trenutno predsedava Evropskom unijom, i najnoviji bliski saradnik i sledbenik Viktora Orbana Janez Janša bio je umereniji. On je čak pohvalio EU zbog toga što je kreirala posebno telo za demografiju. A češki šef vlade Andrej Babiš, kome takođe uskoro predstoje izbori, zamerio je zapadnim političarima što dopuštaju ilegalnu migraciju i pohvalio Orbana zbog njegove borbe za odbranu Evrope. Babiš je imao tu čast da ga njegov domaćin dan ranije odvede na mađarsko-srpsku granicu i pokaže mu ponos svoje vladavine – žičanu ogradu. Na snimcima državnih medija vide dvojica se premijera kako samrtnički ozbiljni slušaju raport nekog debeljuškastog oficira. U vanrednim situacijama zahteva se vanredna pažnja. U Mađarskoj jeste u zakonskom smislu na snazi vanredno stanje mada migranata jedva da ima.\nŠEST MUŠKARACA I JEDNA ŽENA\nViktor Orban je na samitu rekao da su "porodice pod opsadom", dodao da ih napadaju liberalne snage na Zapadu, te umirio sve prisutne rekavši da se on "nikada neće predati". Optužio je Zapad i zbog smanjenje stanovništva u istočnoj i srednjoj Evropi, koje su najviše pogođene belom kugom.\nOrban smatra da Zapad taj problem hoće da reši tako što će dovesti migrante kao novu radničku klasu. On je optužio raznorazne zapadne nove marksističke, levičarski pokrete da već u obdaništima hoće da kvare našu decu, da propagiraju slobodnu promenu pola i prave od dece buduće aktiviste za prajdove. Šlag na tortu bila je izjava njegove ideološke savetnice Marije Šmit da pokret Me too "masovno kastrira muškarce".\nOrban je govorio i o međunarodnim odnosima, upozorio da su Mađarska i svetska konzervativna misao (Bog, otadžbina, porodica) pretrpeli nekoliko politički osetljivih poraza, kakvi su Bregzit, odlazak Trampa i Netanjahua. Upitao se i šta će biti posle izbora u Nemačkoj, pošto su vlade Angele Merkel bile solidan oslonac njegovom Fudesu, koji je zauzvrat nemačke firme u Mađarskoj, poput Audija, BMW-a i Mercedesa, zasipao svim mogućim povlasticama.\nPrilikom otvaranja Demografskog samita o podsticanju rađanja, na bini je stajalo šest muškaraca (Orban, Vučić, Dodik, Babiš, Janša, Pens) i jedna žena, mađarska ministarka za porodične poslove Katalin Novak. Njena uloga se svela na ulogu moderatora. Kako i priliči.\nDOVIĐENJA U MARBELJI\nNeposredno po završetku budimpeštanskog skupa odjeknula je vest da su se najstarija ćerka Viktora Orbana Rahel, njen suprug Ištvan Tiborc i njihovo troje dece iznenada preselili iz Mađarske u Španiju, preciznije u Marbelju. Svoje najstarije dete već su upisali u tamošnju privatnu školu (godišnja školarina iznosi šest hiljada evra). Tiborc, navodno, tamo ima neke poslove, neki mali hotel od nekoliko stotina soba i još ponešto.\nU čemu je problem? Gore pomenuti Tiborc nije nepoznat ni javnosti u Srbiji, jer je njegova firma pravila javno osvetljenje u nekim gradovima po Vojvodini. On je jedan od najbogatijih Mađara, nacionalni zet koji pripada novoj eliti i čije firme redovno i lako pobeđuju na raznim tenderima. Kada je antikorupcijsko telo Evropske unije OLAF pre nekoliko godina pokrenulo istragu u slučaju Tiborcove firme Elios i zatražilo da vrati oko 43 miliona evra zbog korupcije, Orbanova vlada je diskretno odustala od zahteva da EU plati račune Eliosa tj. naknadno odustala od donacija da bi sprečila dalju istragu.\nNi Rahel nije bila besposlena, imala je (ili još ima) važnu ulogu u turizmu i modnoj industriji. Mađarski režimski mediji su nju i njenog muža promovisali u idealan mađarski par koji je tako uspešno stao na sopstvene noge.\nOpozicija koja upravo završava prvi krug predizbora, na kojima je glasalo više od pola miliona ljudi, tvrdi da se radi o početku opšte bežanije pre očekivanog izbornog poraza u aprilu iduće godine. Oni malo skeptičniji kažu da se familija Tiborc sklanja iz javnosti do izbora, da ne bi bila meta novih korupcijskih afera. Ima i onih koji misle da je Marbelja (inače omiljeno stečište međunarodnog kriminala) samo deo procesa prebacivanja novca i ostalih sredstava u inostranstvo.\nBilo kako bilo, Orbanova sopstvena familija je dala ubedljiv odgovor na njegovu poruku sa Demografskog foruma: Bog, otadžbina, porodica.


Najbolja jutarnja zaštita kože | SR.Lamareschale.org\nZapočnite dan na desnoj lepote stopala sa ovim savetima.\nIako je većina nas zna da bi barem trebalo da udari neki SPF na našoj koži pre nego što krene napolje na dan, manje od nas su ukucali u ideji da drugi u vazduhu nanočestice-kao smoga, duvanski dim, čađ, polen, kapljice vode, i zagađivače-doprinose starenja kože.\nIstraživanja su pokazala da policikličnih aromatičnih ugljovodonika (PAH) drže ovih vazduhu nanočestica, gde se konvertuju u kuinones-koji mogu AGE kožu na isti način koji hronično izlaganje UV svetlost može.\nA, oni koji žive u gradovima su više izloženi PAH.\nTo je dosta da se razmotri-naročito pre kafe.\nKada govorimo o am negu kože, SPF je samo pola bitke.\nMoramo da čisti kožu i naoružati ga sa antioksidansima (tada zaštita od UV zračenja) kako bi se osiguralo da smo zaista spremni da se suoče dan.\nDa shvatim kako da najbolje štiti kožu od UV zraka i štetnih čestica suspendovanih u vazduhu (od kojih su mnoge proizvedene tokom sagorevanja fosilnih goriva), razgovarali smo sa Debra Jaliman, MD, dermatolog iz Njujorka sa sedištem u i autor kože pravila, o najboljem načinu da se izbori sa naše jutarnje režima za negu kože.\nBez obzira na tvoj ten, Jaliman zalaže za čišćenje, primenjujući serum, i, konačno, SPF.\nČitajte na za njene savete o tome kako da petljam sa jutarnjom Trifecta, bez obzira na tip kože.\nMnogi ljudi misle: "Ako moja koža ne oseća masna, to ne mora da bude prljava."\nAli čak i oni sa ultra-suve kože i dalje treba da se očisti ujutru, kaže Jaliman.\n"Postoji ulja i bakterije koje se akumulirani na koži dok si spavao celu noć", kaže ona, "tako da je važno da se očisti ujutru."\nOni sa suvom kožom treba tražiti sredstvom za čišćenje koji je kremast u doslednosti i opremljena sa hijaluronskom kiselinom, glicerin, ceramidima, ili drugih nežnih maziva, preporučuje Jaliman.\n"Čišćenje izabrati od ključnog je značaja u smislu ne isušuje kožu," kaže ona.\nNakon čišćenja, nastaviti da hidriraju serum opremljena sa hijaluronskom kiselinom, glicerin ili antioksidanse.\nJer su mnogi sa suvom kožom treba bez gluposti kremu za zaključavanje u hidratacija, pokušajte sa dodavanjem SPF buster da bude super hidratacija, kao trenutni kultni klasik Charlotte Tilburi Magic Cream ($ 116, Šarlot Tilburi).\nSvako treba oprati bakterije noći i jastuk preliv sa njihovih lica ujutro.\nAli za one sa masnu kožu, jutro čišćenje je posebno važan korak.\nJaliman predlaže čisteći prahom ili glicolic- ili salicilna kiselina-Spiked Cleanser (umesto kreme) i toniranje kože i.\nOna takođe sugeriše piling kože, pazeći da pogodi obrva Area-A mesto na licu da se često zanemaruje.\nIako oni sa masnom kožom imaju tendenciju da zazire od "hidrantnim" proizvoda, najbolji način za ovu grupu da hidratisanog kože u toku dana je preko seruma, jer je ovlaživač će samo do faktor masti, kaže Jaliman.\n"Ako ste jako masna, možda će biti potrebno malo kreme noću, ali ne obično tokom dana", kaže ona.\n"Hijaluronska kiselina je dobar ovlaživač koji ne razbiti nikoga." Pronašli smo revizija za njegu kože je idratante Serum ($ 29, Amazon) -što je takođe bez ulja-u savršeno hidrira kožu, bez krema potrebna.\nŠta više, u prahu krema za sunčanje ne samo da pruža masnoću-manje zaštitu ujutro, ali je savršen alat da pokrije četiri sata sjaj.\nNajbolji način za borbu protiv fussi kožu?\nSa velikom dozom jednostavna.\nPotražite proizvode sa blagim Skin Cleanser kratak sastojka liste poput Cetaphil je ($ 4, Drugstore.com) -i seruma da mirnim i smiruju.\nKrema za sunčanje je glavni imperativ za osetljive tipove kože, ali mnogi od njih može da iritira ten dalje.\nZato Jaliman voli fizičke zaštitnog losiona sa cinkom, a posebno za ovu grupu.\n"Cink oksid je ono što se koristi u pelena kremom," kaže Jaliman.\n"I, to je verovatno da će neko dobiti reakciju na cink oksid.\nAko je dovoljno dobro za kožu osetljivom bebinom, to je dovoljno dobro za mene. "\nKliknite ovde da biste videli kompletnu rutinu za negu najbolju jutarnju kože od Refineri29!\n30 Fotografije istaknute kose ćete Absoluteli DIE Za\n7 Sastojci za negu kože možete biti alergični na\n6 stvari koje morate znati pre nego što pokušate maske za lice\n16 Veoma stvarne misli Svaka žena ima tokom svog prvog bikinijskog voska\n5 glavnih grešaka za maskare koje verovatno stvarate (i šta da radite umesto toga)


Globus - VODEĆI SVJETSKI LANAC TEŠKO PRONALAZI DOMAĆE PARTNERE Tvin i Kircek i dalje ostaju jedini Ikeini hrvatski dobavljači\nObjavljeno: 25. kolovoz 2017. 11:26\nPOTICAJI ZA NEZAPOSLENE PONUDA IZ ŠVEDSKE KOJA SE NE ODBIJA Plaćat će hrvatskim tvrtkama da prime njihove nezaposlene državljane i radnicima pokriti sve troškove!\n#Tvin #ikea #IKEA #IKEA #Kircek\n10. listopad 2020 13:49


Naslov: Nacionalni parkovi Srbije Pon 26 Sep - 23:38\nDa li ste znali da je Đerdapska klisura najduža i najveća klisura u Evropi? Đerdapsku klisuru čine:\nGolubačka klisura, Ljupkovska kotlina, Klisura Gospođin vir, Donjomilanovačka kotlina, Klisura Kazan, Oršavska kotlina, Sipska klisura i Vlaško-pontijska nizija.\nU klisuri ima arheoloških nalaza i kulturno-istorijskih spomenika, kao što su naselje Lepenski vir, Golubački grad, ostaci Trajanovog mosta, Trajanove table, kao i razni očuvani primeri narodne slovenske arhitekture. Nakon izgradnje hidroelektrane Đerdap, došlo je do podizanja nivoa vode i tako je nastalo akumulaciono Đerdapsko jezero.\nOvo područje - područje Đerdapske klisure nacionalnim parkom je proglašeno 1974. godine. Ukupna površina Nacionalnog parka iznosi 63.608 hektara, a zaštitnom zonom obuhvaćeno je 93.968 hektara. Osnovni prirodni fenomen ovog područja je grandiozna Đerdapska klisura kroz koju protiče reka Dunav.\nPark se prostire na oko 100 km desne obale Dunava od Golupca do Karataša kod Kladova i obuhvata uzani šumoviti brdsko planinski pojas, širine 2 - 8 km uz Dunav, koji se izdiže iznad Dunava od 50 - 800 metara nadmorske visine.\nSpecifičan istorijski razvoj, vrlo povoljna đerdapska klima, složena mreža klisura, kanjona i dubokih uvala, ovaj prostor izdvajaju kao jedinstven europski rezervat tercijarne flore, vegetacije i faune.\nFlora Đerdapa se ne odlikuje samo raznovrsnošću i bogatstvom, nego i izrazitim reliktnim karakterom. Na prostoru parka opstaje preko 1100 biljnih vrsta.\nRaznolikost staništa i zajednica se odrazila i na faunu koja poput flore, nosi obeležje reliktnosti. Na ovom prostoru se mogu sresti medved, ris, vuk, šakal, štekavac, sova ušara, crna roda kao i mnoštvo drugih vrsta. Osnovna odlika parka je velika šumovitost (preko 64%) i izrazito bogatstvo i raznovrsnost flore, faune geomorfoloških oblika i bogatstvo kulturno-istorijskih spomenika od najstarijih epoha do danas. Oko 9% odnosno 5.500 ha površine Nacionalnog parka Đerdap čini deo Dunava koji pripada Srbiji. To Nacionalni park Đerdap čini i rečnim nacionalnim parkom.\nDecebal, kralj Dakije uklesan u stenu. U Djerdapskoj Klisuri, na levoj obali Dunava, u blizini Malog Kazana i rumunskog grada Oršava, preko puta čuvene Trajanove table, turisti koji se kreću uz i niz Dunav pogledom prati Decebal, kralj Dakije uklesan u stenu.\nNaslov: NACIONALNI PARKOVI Pet 7 Okt - 13:01\nPLANINA TARA Planinu Taru priroda je bogato darovala različitim geomorfološkim celinama, specifičnim oblicima reljefa i drugim prirodnim lepotama po cemu se ubraja u najlepše planine Srbije. Tara i susedna Zvijezda, čine jedinstvenu planinsku celinu, koju medjusobno dele kanjonske doline rečica: Derventa i Beli Rzav. Ove planine čine istočni ogranci Dinarskog sistema sa sličnom strukturom i pravcem pružanja (severozapad -jugoistok), kojima je Drina usekla duboku i živopisnu\nkanjonsku dolinu. Ukupna površina planine Tare je 183 km2 , a prosečna visina je 1200 m. Područje\nNacionalnog Parka Tara zauzima prostor od 19.175 hektara. Na području NP Tara postoji značajan broj zaštićenih vrsta (ukupno 1100 vrsta viših biljaka , od kojih je\nnajpoznatija Pančićeva omorika) i životinjskih vrsta (ukupno oko 170 vrsta ptica, oko 53 vrste sisara...)\nKlima na Tari je kontinentalno-planinska. Prosečna temperatura leti je 15,3 oC, a zimi iznosi -3,7 oC. Broj sunčanih dana je 62 godišnje. Prosečna dnevna insolacija leti 7,2 h, a zimi 2,8 h. Prosečna dužina trajanja snežnog pokrivača je 106 dana uz prosečnu debljinu snega od 100 cm. Period pod snegom je od Oktobra do Aprila.\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 13:05\nMitrovac je jedna od najvećih visoravni Tare. Nalazi se na oko 1080 m nadmorske visine i karakterišu ga hladne zime i jeseni koje su toplije od proleća. Prosečna\ndebljina snežnog pokrivača je oko 1 m i ima ga 100 dana godišnje. Leti su prosečne temperature 16,6 stepeni. Ovde će Vas dočekati obilje prirode i čistog vazduha. Aktivni doživljaj prirode...\nNa Mitrovcu je izgrađeno veliko beogradsko Dečije odmaralište u kome, pored centralnog objekta, postoji još šest paviljona u obliku šatora, čiji je ukupni kapacitet oko 600 mališana. Uokviru odmarališta postoje i svi uslovi da se uz odmor i oporavak, odvija i rekreatinvna nastava. U zimskom periodu rade i dva ski lifta.\nPosebnu atrakciju ovog dela Tare čine svakako jezero Zaovine i vidikovac Kozja stena, sa koga puca veličanstven pogled na kanjon Drine i jezero Perućac. Jezero Zaovine leži na 840 mnadmorske visine, i nastalo je pregradjivanjem\ngornjeg toka rečice Beli Rzav. U jezero Zaovine se, u vreme visokog vodostaja kroz ogromne cevi postavljene u tunelu u dužini od 9750 m, pumpama velike jačine ispumpava voda iz jezera Perućac, koja se kasnije u vreme niskog vodostaja iz\nove akumulacije istim cevima vraća u Drinu i tako se koristi za proizvodnju električne\nenergije. Jezero Zaovine, okruženo šumama i proplancima, predstavlja pravu oazu mira i tišine. Kristalno čista jezerska voda obiluje raznim vrstama riba, tako da će zaljubljenici u ribolov na jezeru naći svoje mesto za uživanje. Jezero pruža dosta mogućnosti za bavljenje sportovima na vodi, kao i za kupanje. U Zaovinama će sva čula uživati.\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 13:08\nPodručje Kaluđerskih Bara obuhvata plato Tare koji leži na oko nešto više od 1000 m nadmorske visine, sa očuvanom prirodom u kojoj je izražena lepota pejzaža, etnografske vrednosti i potencijali za organizovanje sportsko-rekreativnih aktivnosti. Ovaj deo Tare predstavlja turističko rekreativnu-celinu koja obuhvata smeštajne kapacitete sa pratećim sadržajima kao i veliki broj površina namenjenih za sport i rekreaciju. Na Kaluđerskim Barama se nalazi „sve što Tara ima“,\ndrugačije rečeno Kaluđerske Bare su Tara u malom. Subplaninske klimatske karakteristike sa toplim letima, bez većih vrućina i hladnim zimama, ali bez izrazitijih mrazeva odlikuju Kaluđerske Bare. Veliko prostranstvo zauzimaju šume sastavljene uglavnom od četinara i nešto malo lišćara. Šumske pejzaže smenjuju prostrani pašnjaci i livade koji su u letnjem periodu prepuni cveća različitih boja i opojnog mirisa. Pejzažne atrakcije dosežu do prelepih panorama sa veličanstvenim pogledima ka impresivnim prirodnim lepotama. Ovaj predeo je bogat i egzotičnim i raznolikim životinjskim svetom.\nNa Kaluđerskim Barama se nalazi i veći deo tarskih smeštajnih kapaciteta. Gostima se se nude raznovrsne usluge hotelskog smeštaja, zatim smeštaja u manjim vilama, pansionima, kao i raznovrstan privatni smeštaj sa svim pratećim sadržajima. Otvoreni sportski tereni, šetno-biciklističke staze,obilje prirode, kvalitetni restorani,\nurođeno gostoprimstvo ljudi, sve to će učiniti da Taru doživite na najlepši mogući način. Ovde je i raskrsnica puteva prema Bajinoj Bašti, Mitrovcu, Kremnima, Mokroj Gori ...\nAko vodite zdrav i aktivan život, ako želite aktivan odmor u prirodi Kaluđerske Bare su pravo mesto za Vas.\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 13:12\nReka Drina opasuje Taru sa severozapadne i severne strane i predstavlja najveću\nkontaktnu reku opštine Bajina Bašta u dužini od 60 km. Drina nastaje spajanjem Pive i Tare kod Šćepan Polja u Crnoj Gori i ukupne je dužine toka od 345,9 km i\npredstavlja najveću pritoku reke Save. Drina pripada drugoj klasi i ubraja se u\nnajčistije vodene tokove Srbije. Drina je poznata kao kolevka splavarenja , poznata po ljutim brzacima i slapovima, sada u svojim jezerima poslusna i mirna. Ribolov na Drini je doživljaj koji se ne zaboravlja.\nPo narodnom predanju, sve do 15. veka Drina se zvala Zelenika ili Zelenka, zbog boje svoje vode. Kada je Mehmed Fatih osvajao Bosnu, prilikom prelaska preko Drine udavio mu se konj na šta je on rekao »Bu su derin«, što zanači »Ova je\nvoda duboka«. Od reči »derin« nastade i današnje ime reke - Drina.\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 13:14\nNa oko 13 km uzvodno od Bajine Bašte, ne desnoj obali Drine, pribijen uz gotovo\nvertikalne padine Tare, nalazi se Perućac. Neposredno iznad naselja, Drina je zbog svog ogromnog hidro-energetskog potencijala pregrađena betonskom branom visokon 90 m, ukupne dužine 461 m, i tako je formirano jezero Perućac. Jezero se, u dužini od 52 km, prostire sve do Višegrada i čuvene Andrićeve »Na Drini cuprija«.\nPerućac je malo, idilično, veoma privlačno mesto za odmor i uživanje u prirodi. Reka drina, jezero Perućac, reka Vrelo duga godinu dana, čine ovo mesto zaista posebnim. Na izvorištu reke Vrelo izgrađen je veliki ribnjak kalifornijske pastrmke, a na jezeru je velika pontonska plaža koja u vrelim letnjim danima vrvi od kupača. Jezerom krstare i dva turistička brodića, kojim možete krstariti po jezeru, i ići do strmog kanjona Drine. Jezero je veoma bogato raznim vrstama ribe, tako da će i ribolovci ovde naći svoje mesto za uživanje. Kada svemu tome dodamo smeštajne i\nugostiteljske objekte kojih u Perućcu ima dovoljno, dobijamo idealne uslove za odmor i rekreaciju na vodi. Na obali jezera, nedaleko od pontonske plaže, nalazi se hotel „Jezero“ koji sa svojim bungalovima predstavlja mesto gde se možete veoma udobno smestiti. Na samom vodopadu, kojim se reka Vrelo uliva u Drinu sagrađen je restoran „Vrelo“. Na terasi restorana, u predivnom ambijentu zelenila, mira i huka\nvode možete uživati u predivnom pogledu.\nDoživljaj vode, obilje prirode, zabave i rekreacije-to je Perućac.\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 13:20\nTara je od 13.jula 1981.god. Nacinalni park proglašena od strane Narodne skupštine SR Srbije i ohuhvata 19.175 ha.\nBriga o najlepšoj planini Zapadne Srbije 1981 god. poverena je JP Nacionalni park Tara. On pokriva povrsinu od 19200 ha. Pretpostavlja se da su trijaski krečnjaci, na severnim stranama Tare u tercijeru bili obala Panonskog mora. Zbog povoljne klime i zabačenosti na Tari je opstao\nrelikt i endemit balkanskog poluostrva Pančićeva omorika, kao i mnogi drugi spomenici prirode, blago rečeno živi fosili. Tara je uglavnom izgradjena od krečnjaka, prosečne nadmorske visine\n1000-1200m. Najviša kota je Kozji Rid 1591m a najniža kota 291m odnosno visina jezera Perućac. Reka Vrelo je najjače kraško vrelo u N P čija se voda uliva u Drinu posle tačno 365m. Klima je izrazito planinska, leta sveža,a zime hladne sa dosta snega. Kiše su najčešće u maju. Najsuvlji meseci su jul i avgust, jesen je sunčana i toplija od proleća.\nU šumama Tare postoji više od 251 vrste gljiva, od kojih su 3 otrovne. Jedna od njih je\nZelena pupavka –najopasnija gljiva Evrope.\nPodručje NP Tara obiluje arheološkim nalazištima koja datiraju od neolita do srednjeg\nveka. Poznate su neke nekropole - stećci u Perućcu, ostatci srednjevekovnog utvrđenja Solotnik i manastir Rača, zadužbina kralja Dragutina Nemanjića iz 13-og veka.\nProjektom TAROCIKL definisano je 27 biciklističkih staza dužine oko 420km i otvorena\nvrata novoj vrsti turizma, bez štetnih posledica.\nLov u NP Tara je uvek organizovan i uskladjen sa planskim dokumentima.U šumama Tare ima oko 40 medveda, 300 divokoza, 320 srna i oko 40 divljih svinja. Dozvolu za lov, vodiče i transport divljači na druga područja,odobrava Služba za zaštitu i unapređenje lova\ni ribolova JP Nacionalni park Tara.\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 13:27\nTara - položaj\nTara se nalazi u zapadnom delu Srbije i pripada unutrašnjem pojasu Dinarida i zauzima površinu od 183 km2. Dužina Tare je je 50 km, a širina 22 km i ima prosečnu nadmorsku visinu od 1200 m. Najviši vrh je Kozji rid sa 1591 m. Pripada grupi podrinjskih planina i ima složenu geološku\nprošlost i raznoliku petrografsku građu.Položaj planine Tare predstavlja povoljan uslov za razvoj\nturizma, jer omogućava raznovrstan sadržaj turističkog boravka, odnosno posetu većem\nbroju turističkih lokaliteta. Po bogatstvu i raznovrsnosti turističih vrednosti, ekološki\nočuvana prirodna sredina, planinski reljef sa umerenom nadmorskom visinom od 800-1500 m, pogodni tereni za zimske sportove, bogat i raznovrstan biljni i životinjski svet,\nblagotvorna klima, Drina sa veštačkim jezerima Zaovine i Perućac, daju ovoj planini veliku turističku vrednost što je čini konkurentnom u odnosu na Zlatibor i druge planine. Tara ima povoljan položaj prema komplementarnim turističkim vrednostima u neposrednoj okolini:\nUžicu, Mokroj Gori, Višegradu sa brojnim kulturno-istorijskim spomenicima, koji privlače\nizletnička kretanja turista stacioniranih na Tari u cilju zadovoljenja obrazovno-kulturnih potreba i bogatijeg sadržaja i boravka. Tara ima odličnu predispoziciju za održivi turizam, koji\npredstavlja svaki turizam koji donosi minimalni uticaj na životnu sredinu i kulturnu baštinu, ali u isto vreme dovodi do ekonomskog razvoja lokalne zajednice.\nRazuđeni reljef Tare je pogodan za turističku izgradnju, jer postoje dobri uslovi za lociranje turističkih objekata. Na mestima blagih padina, prevojima i erozionim proširenjima, postoje lokaliteti koji su veoma osunčani i zaklonjeni od vetrova.Tokom zimskog perioda povoljni su uslovi za sankanje, nordijsko, početničko skijanje. Mogućnosti alpskog skijanja su ograničene\nzbog visinske razlike od svega 400 m i dužine staza koje ne prelaze ni 2 km.\nNajkvalitetniji skijaški tereni su u reonu Predovog krsta, sa visinskom razlikom od 500\nm. Dužina staze je od 3 do 5 km.Reljef Tare ima pogodna rekreativna svojstva, jer mali nagibi pogoduju šetnji, jahanju, različitim sportskim igrama, korišćenju trim staze i slično.\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 13:32\nPlanina Tara - Zaovine\nČuvene su kao mesto na kojem je otkriven živi fosil biljnog sveta, Pančićeva omorika uzaseoku Đurići 1875. godine čuveni botaničar Josif Pančić otkriva novu „felu“, endemoreliktnu vrstu četinara kojoj daje naziv Pančićeva omorika (Picea omorika). Zaovine su jedino stanište Pančićeve omorike na serpentinitu, a na lokalitetu Kik – Sklopovi nalazi se njeno klasično nalazište locus classicus\n- Geomorfološka atrakcija u dolini reke Beli Rzav, na Lukama: Grad, sa ostacima\nsrednjovekovnog utvrđenja, za koju je vezana legenda o plemiću i njegovoj nevernoj ženi;\nDeo kulturne baštine ovog kraja su i objekti narodnog graditeljstva, kao materijalno\nsvedočanstvo narodne neimarske veštine: starovlaška brvnara i pomoćni objekti okućnice; objekti koji su sezonski služili za smeštaj čobana – bačije;\nNa ovim prostorima vekovnu tradiciju ima stočarstvo – meso, mleko, sir, kajmak, koji se tu proizvode, predstavljaju najkvalitetnije namernice koje možemo\nnaći na domaćem tržištu.\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 13:39\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 13:41\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 13:45\nDo planine Tare se lako dolazi, jer prema njoj vodi nekoliko dobrih puteva koji povezuju zapadnu Srbiju sa Višegradom u istočnoj Bosni.Bilo da krenete od Užica i Zlatibora preko Kremana, ili Bajine Bašte i Perućca, naćićete se u Nacionalnom parku Tara. Pred posetiocima su raznolike predeone celine poput Kaluđerskih bara i Ravne Tare, Crnog vrha i Zvijezde sa veličanstvenim kanjonom Drine.\nU njihovom sklopu se nalaze značajne prirodne retkosti, prirodni fenomeni i vredno kulturno nasleđe koje možete upoznati. Iz praktičnih razloga se ne preporučuje da to pokušavate sami. Moglo bi se desiti da praistorijski četinar Pančićevu omoriku tražite na Kaluđerskim barama ili Mitrovcu gde ga odavno nema. Ili da se greškom na platou Tare nastoji obići znamenita “ Rača ukraj Drine „, srednjovekovni manastir sakriven u podnožju planine. Kada stignete na Taru najpre potražite informativne punktove na Kaluđerskim barama ili Perućcu. U svakom slučaju ne propustite da svratite u Centar za posetioce na Mitrovcu. U Nacionalnom parku Tara ima mnoštvo lokaliteta, ambijentalnih celina, posebnih i pojedinačnih vrednosti, koji se mogu videti i doživeti samo uz pomoć ljubaznih domaćina.\nNa masivu Tare, planine u srednjem Podrinju zapadne Srbije , Nacionalni park je proglašen tek 1981. godine.I danas traju nedoumice zašto se na takvu odluku skupštine Srbije moralo čekati tri decenije, jer su prve inicijative potekle davne 1950. godine.\nDa na Tari postoje prirodne vrednosti značajne za celu planetu, znalo se još iz radova slavnog botaničara dr Josifa Pančića i otkrića omorike 1875. godine.\nNacionalnim parkom površine 19200 ha. pokriven je najveći deo Tare sa Kaluđerskim barama,Ravnom Tarom,Crnim vrhom i Zvijezdom sa delom kanjona Drine.\nPodručje se prostire jugozapadno od Bajine Bašte, gde se nalazi sedište državnog Javnog preduzeća koje se stara o njemu. Nacionalni park Tara, je istraživanje koje traje i od koga se tek očekuju najznačajniji rezultati.\nPretpostavlja se da su trijaski krečnjaci na severnim stranama Tare u tercijeru bili obala prostranog jezera zaostalog iza Panonskog mora. U smenama ledenih i međuledenih doba voda je ublažavala surovi klimat i omogućila pribežišta za najotpornije praistorijske vrste. Tako je na Tari do danas opstala Pančićeva omorika ili Pančićev skakavac i neki drugi spomenici prirode, živi fosili sa genetskim porukama iz davne prošlosti.\nNacionalni park Tara su krečnjačke površi, vrhovi i uzvišenja idealni za planinarenje, sa prosečnom nadmorskom visinom od 1000 – 1200 metara. Najviši vrh, Kozji rid u Crnom vrhu doseže 1591 metar, a najniža kota pada na 291 metar nadmorske visine ili maksimum veštačkog jezera u Perućcu. Klisure rečica i Solotuše, Rače, Dervente i Rzava presecaju reljef oplemenjen vrelima i vodotokom perućačke reke, zvane “ Reka duga godinu dana“. Vrelo u Perućcu je najjače kraško vrelo u\nNacionalnom parku Tara, čija se voda uliva u Drinu posle tačno 365 metara.\nKlima na Tari je izrazito planinska, leta su sveža, a zime hladne sa dosta snega. Kiše, koja najčešće pada u maju,takođe ima u znatnoj meri. Iako grmljavina nije česta pojava, uputno je znati da gromovi najčešće pogađaju jele, zatim smrče i borove, dok su bukve manje na udaru. Najsuvlji meseci su Jul i avgust, jesen je sunčana i toplije godišnje doba nego proleće.\nPlanina Tara je područje šumskih ekosistema, među kojima su pojedini najproduktivniji u celoj Evropi. Ovde su otkrivene 34 šumske i 19 livadskih zajednica. Šume pokrivaju 80 % teritorije parka, pri čemu su 75 % mešovite sastojine smrče, jele i bukve. Tercijerni relikt Pančićeva omorika je simbol Tare i njene flore sa 1100 opisanih vrsta, što predstavlja trećinu ukupne flore Srbije. Uz\nPančićevu omoriku su posebno vredne mečija leska, tisa, božikovina, jeremičak, dervenski različak, božur, paprat rebrača …\nU mnoštvu faune sa 53 vrste sisara najatraktivniji su mrki medvedi i autohtone divokoze, koje se na Tari mogu sresti na svega 290 metara, dok se drugde viđaju tek iznad 1000 metara nadmorske visine. Za nauku su bitni alpska rovčica i naročito, lokalni endemit Pančićev skakavac. Među135 vrsta ptica 43 vrste su selice, a među ostalima treba posebno istaći one najvrednije, i najugroženije – poput orlova, sokolova i drugih korisnih grabljivica.\nU šumama Tare postoji više od 251 vrste gljiva, među kojima su nauka kaže, samo tri otrovne; jedna od njih je Zelena pupavka, najopasjnija gljiva Evrope. Pri njihovom branju savetuje se oprez, kao i u lovu, ali zato ribolov predstavlja pravo uživanje. Vodotokove, jezera i posebno Drinu nastanjuje oko 40 vrsta riba među kojima se posebno cene pastrmke,somovi, mladice, lipljani…\nNaziv planine Tare upućuje na istorijski period u kome je ove predele nastanjivalo ilirsko pleme Autarijata. Park inače obiluje arheološkim nalazištima koja datiraju od neolita do poznog srednjeg veka. Slovenski period i srpsku tradiciju arheolozi tek\nistražuju po gradinama na ovom prostoru. Za sada su poznate neke nekropole, stećci u Perućcu, ostaci srednjovekovnog utvrđenja Solotinik imanastir Rača, po predanju zadužbina kralja Dragutina Nemanjića iz XIIIveka.\nSela na Tari su tipična za planinske predele zapadne Srbije. Sačinjavaju ih zaseoci – male grupacije novijih kuća raštrkanih na velikom prostoru, sa ponekim sačuvanim primerkom tradiconalnog narodnog graditeljstva. Zanimanja vezana za livade i\nstoku, krečarstvo i strugare nekad isključiva u ovom kraju, ponovo su jedini prihodi nekih domaćinstava. U turizam se više uzdaju oni koji žive u blizini turističkih centara na Kaluđerskim barama i Mitrovcu.\nKaluđerske bare su deo planine Tare u užem smislu, jugoistočni predeo i najpoznatiji turistički centar Nacionalnog parka.Na krečnjačkoj zaravni tek nešto iznad 1000 metara uz park šume belog i crnog bora, nikla su vikend naselja i hoteli “ Omorika “ i “ Beli Bor\nU neposrednoj okolini Kaluđerskih Bara, ljudi su oduvek bili prisutni. Nad izvorištem Solotuške reke još uvek dominiraju ruševine Solotnika, srednjovekovnog utvrđenja iz perioda srpske države Raške.\nIspod nekadašnjih “ manastirskih stanova “ i nove kapele posvećene “ Saboru srpskih svetitelja “ , mogu se videti ostaci nepoznate gradine i crkvište iz ranog srednjeg veka. Sa obližnjeg vidikovca “ Crnjeskovo “\nvidik se otvara ka Sokolarici i pada niz kanjon Rače do istoimenog\nmanastira i Bajine Bašte u kotlini Drine.\nRavna Tara je, takođe, deo planine Tare u užem smislu i predstavlja predeo Nacionalnog parka. Uz rezervate Račanska Šljivovica, Gorušice i Crveni potok, na Ravnoj Tari se nalazi poznati centar dečijeg turizma na Mitrovcu. Povoljni klimatski uslovi na nadmorskoj visini od 1080 metara i veliki broj sunčanih dana, pružaju\nizvanredne uslove za aktivan odmor, rekreaciju i oporavak. Na Mitrovcu se od turističkog centra do prašume u rezervatu “ Crveni Potok “ stiže za nekoliko minuta šetnje, obeleženom stazom kroz četinarsku šumu. Na udaljenosti od 5 km je “ Banjska stena “ , najlepši vidikovac na celom području i obližnja jezera u Zaovinama. U vizitorskom centru JP “ Nacionalni park Tara “ , na Mitrovcu, mogu se nabaviti publikacije o Parku, pogledati izložene zbirke i prezentacije.\nCrni vrh pokriva jugozapadne predele Nacionalnog parka i deo “ Suve “ granice Srbije i susedne Republike Srpske u Bosni i Hercegovini. Veza ovog područja visokih vrhova sa Ravnom Tarom su Čemerišta, a sa Zvijezdom sedlo na Predovom krstu. Pored najvišeg vrha Kozji rid sa 1591 m, u Crnom vrhu se ističu još i Pivnice sa 1575 m, Mrka kosa sa 1545 m i Lisnata glavica sa 1510 m nadmorske visine. U mešovitim sastojinama jele, smrče, bora, bukve, Pančićeve omorike, jasike, breze i jarebike su rezervati „ Crvene stene “ , “ Bilo “ i “ Ljuti breg “ sa 24 vrste žbunova i 33 vrste zeljastih biljaka. Mreža šumskih puteva i nekoliko izvora pogoduje planinskim\nbiciklistima.Sa vidikovca na Vitmirovcu pogled se pruža na najveće sastojine Pančićevih omorika.\nZvijezda planina, na severozapadu masiva Tare, predstavlja krunu Nacionalnog parka i specifičnu prirodnu sredinu u Srbiji i Evropi. U istoimenom rezervatu i rezervatima “ Brusnica “ i “ Karaula štula “ , nalaze se pribežišta i jedna od poslednjih staništa tercijarnih biljnih vrsta, retkih i vrednih životinja i ptica. Do\nBiljeških stiena na liticama kanjona Drine, dolazi se zbog vidikovca sa pogledom na Bosnu, jezero Perućac i hidrocentrale. Zvijezda je u vezi sa Crnim vrhom preko Predovog krsta, novog planinsko – turističkog punkta.\nKanjon reke Dervente sa rezervatom prirode, čini razdel između ovog predela impresivnih vidikovaca i Ravne Tare, spuštajući planinu do jezera Perućac. U kanjonu Drine plove turistički brodići, ribarski čamci i sportski kajaci, sve do granice.\nDečije odmaralište na Mitrovcu pohode generacije učenika koji dolaze iz raznih gradova radi oporavka i rekreativne nastave. Nacionalni park Tara jeste jedna prostrana učionica, podesna za učenje u i o prirodi i savlađivanje nekih veština\nkoje mogu biti korisne nekad u životu. Stariji ljubitelji boravka u prirodi organizuju izviđačke tabore u blizini Kaluđerskih bara i letnje kampove poput Eko – kampa “ Džanići “ na jezeru u Perućcu.\nNovi kvalitet je postignut osmišljavanjem edukativnog centra u nacionalnom parku Tara i programom pod nazivom “ Kamp mladih rendžera “ uRačanskoj Šljivovici .\nLetnji i zimski “ Kamp mladih rendžera “ se realizuje na području celo zaštićenog područja, okupljajući decu uzrasta od 7 do 14 godina. Kroz ovaj program upoznaje se prirodno i kulturno nasleđe Tare, aktivnosti i način rada nadzorne službe, sa različitim temama iz oblasti zaštite prirode.\nMeđu uređenim šetnim stazama Nacionalnog parka Tarasa ukupnom dužinom od oko 15 km, posebno se izdvajaju dve najnovije međusobno spojene klisurom reke Rače u jedinstvenu celinu opremljenu potrebnim mobilijarom. Šetna staza “ Jarevac „ polazi sa Kaluđerskih bara i dužinom od 3. 300 m vodi do Jarevca u Račanskoj Šljivovici pri samom ulasku u klisuru Rače. Obnovljena brana sa drvenim mostom i\njezercem u Jarevcu, predstavlja omaž pionirima tarskog turizma koji su je ovde sagradili još 1938. godine. Uređena staza koja polazi od manastira Rača vodi 2 km uzvodno uz korito istoimene rečice, do izlaska iz njene klisure i rezervata “ Račanska Šljivovica “ . U blizini je termalno vrelo Lađevac poznato po lekovitoj vodi, kao i ostaci skriptorije iz XVII veka.\nU prošlosti se bez konja na Tari veoma teško živelo. Ukoliko se htelo na pazar u Bajinu Baštu, do Užica ili Višegrada u Bosni, morala se posedovati dobra konjska štala sa bar jednim konjem. Ali, vremena su se odavno promenila i konjanici su postali prava retkost. Zahvaljujući inicijativi JP Nacionalni park Tara, ovde se mogu ponovo videti i uzjahati konji, na veliko zadovoljstvo brojnih turista, a naročito dece.\nMini ergela sa desetak grla, organizovana na ispustu od 3 ha kod nekadašnjih “ Manastirskih stanova “ , nesumnjivo je najpopularnije mesto na Kaluđerskim barama. Na ovom mestu je sagrađena i “ tarska koliba “ , kao najnoviji turističko – informativni punkt Nacionalnog parka Tara.\nEDUKATIVNI CENTAR – RAČANSKA ŠLJIVOVICA\nStaru lugarnicu u Račanskoj Šljivovici JP “Nacionalni park Tara “ je znalački iskoristilo i pretvorilo u objekat primeren ovom vremenu. Tako na petom kilometru puta Kaluđerske bare – Mitrovac, postoji novi edukativno – informativni centar od 200 m2 sa tehnički potpuno opremljenom višenamenskom prostorijom i četiri\napartmana sa ukupno 14 ležaja. Ovaj objekat prevashodno koristi učesnicima Kampa mladih rendžera i predstavnicima medijskih kuća, a zatim i drugima koji nastoje da upotpune svoja saznanja o Nacionalnom parku Tara.\nCENTAR ZA POSETIOCE – MITROVAC\nCentar za posetioce Nacionalnog parka Tara, otvoren na Mitrovcu 2006. godine,\npredstavlja prvi objekat te vrste u Srbiji. Na prostoru od 220 m2 usklađeni su receptivni pult, izložbene postavke i prezentaciona sala od 40 mesta sa galerijskim površinama. Osim za ekskurzije, izletnike i druge goste, Centar je upriličen i za likovne izložbe, književne večeri i druge tematske skupove. Uz neposredne informacije, prospekte, mape i video prezentacije, u centru za posetioce se mogu pribaviti suveniri i konsultovati nadzornici Nacionalnog parka.\nŠUMARSKA KUĆA – MITROVAC\nZa poslovne partnere, kolege, naučne saradnike i druge posetioce JP “ Nacionalni park Tara “ je namenilo “ Šumarsku kuću “ na Mitrovcu .\nNa spratu ovog objekta od 220 m2, opremljene su 2 trokrevetne i 4 dvokrevetne sobe, kao i 1 apartman sa 4 – 6 ležaja. Komforan smeštaj u “ Šumarskoj kući “ sa osloncem na restoransku ponudu motela “ Lovac “ , doprinosi utisku da ste u poseti pravim prijateljima. Prepoznatljivi motel “ Lovac “ na Mitrovcu ima 12 ležaja u 6 dvokrevetnih soba. Prostrana terasa ovog objekta je omiljeno mesto za predah svih posetilaca na Mitrovcu.\nPLANINARSKA KUĆA – PREDOV KRST\nPlaninarska kuća na Predovom krstu spoljnim izgledom prati tradicionalno graditeljstvo, dok joj je unutrašnji komfor prilikom kategorizacije zavredeo 4 zvezdice. Objekat ima 24 osnovna i 6 pomoćnih ležaja, opremljenu kuhinju uz salu za ručavanje i odmor, kao i adekvatan sanitarni čvor.\nLOVAČKA KUĆA – PREDOV KRST\nLovački dom u sobama i tri apartmana raspolaže sa 29 kreveta uz pomoćne ležaje, dok u restoranu ima 60 mesta.\nProstranu terasu sa 200 mesta ukrašavaju rukom pravljene izrezbarene drvene klupe i stolovi, kao i ozidani roštilj i ložišta.\nPLANINARI NA TARI\nU Nacionalnom parku Tara markirano je 18 planinarskih staza,koje su predstavljene na posebnoj turističko – planinarskoj mapi područja. Tim stazama sa ukupnom dužinom preko 120 km, planinarskom markacijom je pridružen novi, veoma interesantan i raznovrstan pravac na relaciji : Manastir – Rača – Lađevac – Suva pećina – skit Sv. Đorđa – stena “ Krstača “ – utvrđenje Gradina – vidikovac Crnjeskovo – Manastirski stanovi na Kaluđerskim barama. Za prolazak ovom stazom “\nMalom duhovnom transverzalom “ , kao i drugim pravcima prikazanim na mapi, JP “ Nacionalni park Tara “ može obezbediti vodiče.U svakom slučaju preporučuje se korišćenje mape planinarskih staza, kojase nalazi na svim recepcijama, kontrolnim i informativnim punktovima .\nZa cikloturiste u Nacionalnom parku Tara je urađen poseban projekat pod nazivom “ TAROCIKL „ kojim je na specijalnom CD – u prikazano sve ono što je planinskim biciklistima neophodno za prijatan boravak. Projektom “ Tarocikl “ definisano je 27 biciklističkih staza, sa polaskom od Kaluđerskih bara,Mitrovca ili Predovog krsta.\nDo obeležavanja i postavljanja oznaka na 420 km dugim stazama i\nraskrsnicama u Nacionalnom parku, bajkeri se mogu služiti pomenutim CD –\nom i posebnom mapom, koji se nalaze na svim informativnim punktovima.\nNa mapi biciklističkih staza Nacionalnog parka Tara prikazane su relacije, fizička i tehnička težina staza, kao i potrebni nivoi fizičke spreme za njihovo savlađivanje.\nNajatraktivnije ribolovne vode Tare su jezera “ Spaići “ i “ Beli Rzav “ u Zavionama sa površinom od 370 ha, kao i jezero Perućac u dužini od 24 km ili do same državne granice. Mogućnost ribolova, pastrmke, soma, plotice, klena, skobalja na nadmorskoj visini od 900 metara je posebna privilegija posetilaca ove planine.\nDozvola se pribavlja u svim objektima JP “ Nacionalni park Tara “ namenjenim turistima i kod ovlašćenih saradnika.\nNe preporučuju se izleti i lov u kanjonu Drine, bez prethodne najave i konsultacije sa dežurnim ribočuvarem. Iznenadne promene vremena i uvek nepredvidivi sipari sa obližnjih litica mogu predstavljati ozbiljnu opasnost za usamljene pecaroše.\nLov u Nacionalnom parku Tara je uvek organizovan i usklađen sa planskim dokumentima. Trenutno se odobrava lov na srneću divljač i divokoze, dok je mogućnost lova na vukove i divlje svinje u razmatranju.Medvedi se nalaze u lovostaju, ali se mogu osmatrati i fotografisati na hranilištima. U šumama Nacionalnog parka Tara kreće se oko 40 medveda, 300 divokoza, 320 srna i 40 divljih svinja. Brojno stanje vukova i ostalih lovnih i nelovnih vrsta u Parku, varira tokom godina i perioda u godini. Dozvolu za lov i translokaciju divljači na druga područja, odobrava služba za zaštitu i unapređenje lova i ribolova JP “ Nacionalni\npark Tara “ .\nPoslednji put izmenio zjovan29 dana Pet 7 Okt - 23:26, izmenio ukupno 2 puta\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 14:26\nBanjska stena, Nacionalni park Tara\nBANJSKA STENA dugo je nosila naziv Kozja stena, međutim ovaj vidikovac se nalazi na Banjskom točilu pa otuda i naziv Banjska stena. Banjsko točilo je bilo dugačko 1100 m, od Banjske pa sve do Drine. Točilo je ustvari uvala, kao korito, i tuda su ljudi spustali seno i drva sve do Drine. Građa se spuštala do jezera Perućac, gde je bilo splavište, i odatle se splavovima niz Drinu i Savu prevozila sve do Beograda. Banjska stena se nalazi 7 km, 1 h pešačenja makadamom, od Mitrovca, na 1024 m nadmorske visine. Sa ovog vidikovca može se videti HE »Bajina Bašta« i srednji tok Drine sa svih sedam rečnih terasa. Vidik se pruža sve do\nsela Bačevci i planine Maljen. Zatim se može videti brdo Đurđevac, levo iznad jezera. Iznad Đurđevca se nalazi Osat, odakle potiču čuveni zidari-Osaćani.Na jugo-zapadu se mogu videti Zvezda i plato Božurne na kome rastu tri vrste božura koje predstavljaju relikte i endemite Tare. U Bosni se vidi Bela kuća u Sušici, koja je u stvari bila lovačka kuća. Tu je takođe stanište medveda.\nBILJEŠKA STENA se nalazi u Zvezdi. Do ovog vidikovca se najlakše stiže od Perućca pored jezera, pa kroz Rastište i Sedaljku (mesto sa najmanje padavina na Tari, 596 mm godišnje), zatim se nastavlja asfaltom do Predovog Krsta, pa makadamom 7 km i stiže sena odredište. Bilješka stena se nalazi na\nsamoj ivici kanjona i tu je stanište Pančićeve omorike. Od ivice vidikovca, i levo i\ndesno, nalazi se Pančićeva omorika, kraljica Tare. Sa ivice se vidi izvorište potoka Nevelj, koji čini kanjon Grlca. Tim kanjonom se u prošlosti građa spuštala iz Zvezde do Drine. I sa Bilješke stene se može videti plato Božurne, sa svoje tri reliktne vrste vrste božura. Iznad livada se vidi vrh Orlov vis, zatim zaliv Klotjevac, a iza brda u Bosni Zeleni Jadar, gde izvire reka Jadar. Levo od Klotjevca je Crvena zemlja i čuveni rudnik Sase (ruda boksita). Na oko 1,5 km od Bilješke stene nalazi se Ravna Zvezda, gde je takođe hranilište za medvede. Na ivici platoa rukom možete dohvatiti vrhove omorikakoje tu rastu.\nVidikovac Borovo brdo se nalazi na oko 30 min od hotela »Omorika«. Na tom mestuse nalazi spomen obeležje borcima račanske čete. Sa ovog vidikovca možete videtiBajinu Baštu i manastir Raču. Naspram vidikovca se vide plato Sokoline i stene\nkanjona reke Rače koji je nastanjen divokozama i medvedima, i gde se gnezdi jedini preostali par Surog orla, koji predstavlja pravu retkost. Na levoj strani se vide kanjon reke Rače i Dervente. U kanjonu Rače, 1865. godine, Josif Pančić je pronašao retku pticu puzgavac, koja nastanjuje samo taj deo Tare i jedan deo\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 14:36\npredstavlja tercijalni relikt naše zemlje i veliku vrednost Nacionalnog parka. Ovu specifičnu vrstu četinara otkrio je u prirodnom nalazištu na ovoj planini 1875. godine Josif Pančić, poznati naučnik i istraživač flore naših planina. Pančićeva\nomorika može da izraste u visinu do 50 m, vretenastog, izuzetno lepog izgleda, zbog čega je nazivaju i četinarskom lepoticom, po visini joj jediino konkurišu okolni vidikovci. Drvo je velike tehničke vrednosti i koristi se za izradu muzičkih\ninstrumenata. Omorika zauzima počasno mesto u preko 1000 vrsta vaskularne flore koje žive na Tari. Ovaj »živi fosil« često vazivaju i »carica svih endemiteta Evrope«. Pančićeva omorika predstavlja simbol Nacionalnog Parka »Tara«, i prostorno je ograničena staništima na Tari, u kanjonu Mileševke i u delu zapadne Bosne u srednjem toku Drine.\nPerućcu, na desnoj obali reke Drine, 13 km uzvodno od Bajine Bašte, nalazi se reka\nVrelo. Ova zanimljiva rečica izvire iz masiva planine Tare i posle svog kratkog toka utiče u Drinu, zapravo se stropoštava sa prilične visine i pravi veliki i izuzetzno lep vodopad. Voda se uz jak huk survava U Drinu i pri tome se podiže pravi oblak od sitnih kapi, pa je na ovom mestu, čak i u vrelim letnjim danima izuzetno sveže\ni prijatno. Na samom slapu se nalazi i lep restoran. Međutim, rečica Vrelo je\nzanimljiva i zbog nečeg drugog. Naime, njen tok je dugačak tačno 365 m, dakle onoliko koliko godina ima dana. Upravo iz tog razloga ovu rečicu meštani sa puno\nljubavi nazivaju »reka dugačka kao godina«. Dužina njenog toka se ne menja jer ističe iz kraškog terena, a na ušću se takođe nalaze čvrste stene koje voda ne može da odnese.\nLAĐEVAC. Od manastira Rača uređenom šetnom stazom koja je nasuta i uvaljana sitno lomljenim kamenom, prateći desnu obalu reke Rače stiže se, za 20 minuta laganog hoda, do izvora Lađevac. Za ovaj izvor vezane su priče i legende o njegovoj lekovitosti, što nije naučno dokazano. Sam izvor se nalazi na 20 m iznad reke Rače i temperatura njegove vode iznosi 19,3 oc tokom cele\ngodine. U toku je izgradnja odnosno rekonstrukcija stare planinarske staze kroz kanjon reke Rače koji je stanište medveda, divokoza, surog orla i drugih sisara i ptica. U kanjonu je zastupljen veliki broj retkih i ugroženih vrsta. Staza\nizlazi neposredno ispod starog hotela »Šljivovica« i hotela »Beli Bor«. Nekada je\nna ovom delu staze postojalo veštačko jezerce, omiljeno masto za kampovanje i logorovanje izviđača i planinara. Kako je brana srušena ni jezero više ne postoji.\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 14:47\nU mnoštvu životinjskih vrsta koje nastanjuju Taru izdvaja se mrki medved. Mrki medved koji živi na Tari pripada po sistematici tipu evrosibirskog medveda. Na\nosnovu evidencije odstreljene divljači utvrđenoje da se visina tarskog medveda kreće od 100 do 120 cm, dužina od 200 do 250 cm a težina od 180 do 300 kg. Snažna i mišićava glava na kratkom idebelom vratu; kratke i okrugle uši koje\nub+vek stoje uspravno, male i tamne oči; široknos sa veoma dobro razvijenim čulom mirisa; sve su to odlike koje karakterišu tarskog medveda. Tabani su široki i goli a zadnje šape dostižu dužino i do 30 cm. Prvi znaci da su medvedi prisutni u šumi su izgrebana stabla , obično jele i smrče, za koja narod kaže da se tu „mere“ medvedi.\nNaime, na određenim mestima u šumi jasno su vidljivi tragovi grebanja šapama i\npoderotina zubima, i na taj način medvedi označuju svoje prisustvo u šumi. Pred zimu, da bi obezbedili veću količinu sala koj ih štiti od hladnoće, medvedi se intezivno hrane bljnom i životinjskom hranom bogatom ugljanim hidratima,\nproteinima i masnim materijama. Sa prvim mrazevima počinju da traže mesto za\nprezimljavanje, koje je obično nepristupačno i zaklonjeno. To je najčešće neka pećina. U nju medved uvlači paprat, sitno granje i mahovinu i pravi sebi udobno ležište. Međutim, okoliko medved ne pronađe pogodno sklonište, on će lutati šumom i zaklon tržiti ispod drveta, u šupljem deblu,ispod povijenih grana ili će jednostavno leći i pustiti da ga zaveje sneg. Tara predstavlja jedinstveno stanište mrkog medveda u Zapadnoj Srbiji. Prema nekim podacima, na Tari trenutno ima oko 30 jedinki ovih divnih gorostasa.\nDIVOKOZA naseljava samo određene delove Tare, i u NP Tara se nalazi pod posebnim režimom zaštite. Ova inače vrlo retka vrsta životinje, zadržava se na teško pristupačnim liticama kanjona Drine, Brusnice, Rače i Dervente, koji su izdvojeni u prirodne rezervate. Na ovim mestima za divokoze je osigurano utočište, mir, hrana i ostali potrebni uslovi, tako da su ovi predeli Tare rasadnik divljače za ostale delove. Divokoza može narasti u visinu i do 80 cm, u dužinu do 130 cm a jači\nmužjaci mogu težiti i do 40 kg. Boja dlake je tamno siva zimi, dok leti prelazi u\nžućkasto-crvenkstu , sa crnom prugom koja se proteže od potiljka do repa , duž kičme. Divokoza se hrani vrlo skromno, planinskim travama, i mladim lišćem, zimi\nsuvim vlatima trave, kupinama i malinama, koje nakon toga preživa. Vrlo rado uzima so koja joj se mora redovno davati. Ima odličnorazvijeno čulo mirisa, dobro vidi ali\nreaguje tek na pokret. Ženke i mužjaci dostižu polnu zrelost u trećoj godini života, ali mužjaci moraju dostići i punu fizičku zrelost kako bi se mogli boriti za ženku. Prirodni neprijatelj divokoza je vuk a za mladunce opasnost može predstavljati i orao.\nNaslov: Zasavica Pet 7 Okt - 16:25\nNajbliži grad: Sremska Mitrovica\nKoordinate: 44°57′27″N, 19°31′34″E\nPovršina: 1.150 ha\nNastao: 1977. godine\nSpecijalan rezervat prirode Zasavica je prirodni rezervat stavljen pod zaštitu države 1977. godine kao prirodno dobro I kategorije od izuzetnog značaja. Rezervat se prostire u južnom Sremu i severnoj Mačvi na teritorijama opština Sremska Mitrovica i Bogatić. Ovo je močvarno područje sa poplavnim livadama i šumama površine 1825 hektara uz rečicu Zasavicu dužine 33,1 kilometara. Kroz ovaj rezervat teče rečica Zasavica, potok Batar, kanali Jovac i Prekopac i postoji veza sa rekom Savom.\nStanište je više stotina ptica, životinja i riba. U ovom rezervatu obitava riba umbra, samo tu i nigde na svetu, a od 2004. godine i porodice dabrova, koji su uništeni pre oko stotinak godina u celoj državi. 2005. godine Prirodnjački muzej iz Minhena darovao je 16 porodica dabrova koji su se dobro prilagodili u novoj sredini – neke porodice već su dobile prinove, a sve su već izgradile sopstveni dom – na vodi i pod vodom – u koji u proseku ugrađuju 25-30 kubnih metara drva. Na Zasavici je izgrađen objekat za posetioce – sa više ležajeva, a od kako se dabar vratio održavaju se kampovi prirodnjaka iz Srbije i više zemalja Evrope.\n"Etno kuća" i "Bircuz kod dabra"\nKoordinate: 19º 31' E, 44º 56' N (100 km zapadno od\nNadmorska visina: 77-83 m\nRezervat se proteže duž 33,1 km duge reke Zasavice. Područjem dominira rečni biotop, okružen mozaikom vodenih i barskih ekosistema sa fragmentima poplavnih šuma. Sporotekuća reka Zasavica, koja vodu dobija iz podzemnih izvora, duboka je do 2,5 m. Oko nje se razvila barska vegetacija trske Phragmites sp. i rogoza Typha sp. Područje je okruženo poljoprivrednim poljima i ostacima šuma hrasta, jasena, topole i vrbe.\nSRP „Zasavica” je jedan od najčuvenijih centara za očuvanje genetskih resursa domaćih životinja u Srbiji. Podolsko goveče i svinja Mandulica se hrane na prostranom pašnjaku Valjevac.\nUpravljač rezervata je NVO „Goransko-ekološki pokret” iz obližnje Sremske Mitrovice.\nStaništa: mrtvaja, tršćaci, poplavne topolove i vrbove šume, stoletne hrastove i jasenove šume, nizijske livade, ekstenzivni pašnjaci, oranice, tradicionalni voćnjaci.\nBiljke: u rezervatu od oko 1825 hektara je zabelezeno ukupno više od 800 vrsta biljaka od kojih su posebno značajne sledeće: beli lokvanj (Nymphaea alba), žuti lokvanj (Nuphar luteum), testerica (Stratiotes aloides), lokvanjić (Nymphoides peltata), močvarna kopriva (Urtica kioviensis), iđirot (Acorus calamus).\nGljive: više od 160 vrsta je nađeno u Rezervatu. Neke od njih su: judino uvo (Auricularia auricularia-judae), rudnjača (Agaricus campestris), šumski šampinjon (Agaricus silvicola), sunčanica (Macrolepiota procera), velika gnoištarka (Coprinus comatus), velika puhara (Lycoperdon giganteum), lisičarka (Cantarellus cibarius), škripavac (Polyporus squamosus), šumsko pile (Polyporus sulphurous).\nInsekti: do sada je više od 300 vrsta nađeno u Rezervatu, od kojih je 15 vrsta zaštićeno kad Prirodne retkosti u Srbiji: jelenak (Lucanus cervus), nosorožac (Oryctes nasicornis), bukova strižibuba (Morimus funereus), veliki guseničar (Calosoma sycophanta), mali guseničar (Calosoma inquisitor), trčuljak (Carabus gigas), Carabus violaceus, Osmoderma eremita. Ukupno 42 vrste nosorožaca Curculionidae je zabeleženo istraživanjem, od kojih su 2 vrste nove za teritoriju Srbije. Do sada je pronađeno 55 vrsta dnevnih leptira od kojih je 6 vrsta na Evropskoj Crvenoj Listi, i jedna na Svetskoj Crvenoj Listi. Neke od vrsta koje su nađene u Rezervatu:lastin repak (Papilio machaon), panonska prelivalica (Apatura metis), modri prelivač (Apatura iris),žiličasti kupusar (Pieris napi), mali kupusar (Pieris rapae), veliki kupusar (Pieris brassica). Zasavica je jedno od najboljih mesta za posmatranje vilin konjica budući da je tamo registrovano čak 34 vrste od kojih su neke: kraljevski vilin konjic (Anax imperator), Anax parthenope, Calopteryx splendens, Caloperyx virgo,crveni vilin konic (Crocothemis erythraea), Somatochlora flavomaculata.\nRibe: u Zasavici živi 16 autohtonih i 4 unešene vrste: mrguda (Umbra krameri), crvenrepka (Scardinius erythrophthalmus), kesega (Abramis ballerus) i šaran (Cyprinus carpio) su ranjive (VU), dok su crnooka deverika (Abramis sapa), gavčica (Rhodeus sericeus), karaš (Carassius carassius), čikov (Misgurnus fossilis) i som (Silurus glanis) retke vrste.\nVodozemci: šareni davdežnjak , veliki mrmoljak, podunavski mrmoljak, mali mrmoljak, obična češnjarka, velika krastača, zelena krastača, žuto trbi mukač, gatalinka, šumska žaba, grčka žaba, velika zelena žaba, zelena žaba.\nGmizavci: barska kornjača, zelembać, livadski gušter, zidni gušter, slepić, stepski smuk, smuk, ribarica, belouška, smukulja, šarka.\nPtice: ukupno 182 vrste su zabeležene u Rezervatu. Neke od posebnih vrsta su: mali gnjurac, mali vranac, čapljica, gak, mala bela čaplja, bela roda, patka njorka, belorepan, eja močvarica, jastreb, lastavičar, grlica, kukavica, kukuvija, mala ušaa (utina) kukumavka, zelena žuna, seoski detlić, mali detlić, ćubasta ševa, stepska trepteljka, crnoglava žuta pliska, slavuj, crna crvenorepka, obična travarka, obična grmuša, trstenjak rogožar, veliki trstenjak, običan cvrčić, žuti voljić, siva muharica, senica vuga, dugokljuni puzić, rusi svračak, vuga, vrabac pokućar, poljski vrabac, žutarica, batokljun, velika strnadica.\nSisari: oko 50 vrsta naseljava Rezervat i neke od njih su: obični puh, vodena voluharica, zec, belogrudi jež, vodena rovčica, divlja mačka, obični tvor, vidra, dabar, kuna belica, divlja svinja.\nZasavica predstavlja močvarno područje u Mačvi, nedaleko od Sremske Mitrovice. Sastoji se od reke Zasavica i njene pritoke, potoka Batar, koji su zajedno dugi oko 33 kilometra. Močvara na mahove prelazi u delove poplavljenih šuma i livada, a preko kanala Boaz povezana je i sa rekom Savom.\nU rezervatu Zastavica postoji centar za posetioce, drvena građevina sa visokim tornjem, okružena močvarom i pašnjacima. U centru postoje dve sobe sa ukupno sedam ležajeva, a ispred nje nalazi se drveni dok za koji su privezani čamci.\nZasavicu možete obilaziti peške, čamcem ili turističkim brodićem, a pruža i odlične mogućnosti za ribolov. Pošto je u pitanju plitka stajaća voda, najbolje je da iznajmite drveni čamac sa motkom za odgurivanje, i sami lično istražite močvaru i okolne rukavce.\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 18:28\nRazmišljajte o budućnosti i sećajte se starih vremena.\nIstorija beleži da su u ovim močvarnim predelima severne Mačve oko 5000 godina pre nove ere ljudi pravili aleje u močvari, odvodnjavali i navodnjavali mačvansko tlo. Tako su se menjali tokovi Save i plahovite Drine, stvarali se meandri, menjao se izgled predela. Vreme je prolazilo, a legende i mitovi ostavili su tragove u svesti ljudi da su džinovi stvarali ova džinovska dela, ili su to u stvari tragovi zmajeva,\nnjihove loge, koje su zemlji donosile snagu i plodnost.\nA da su ovde nekada živeli zmajevi zapisano je i na keltskim kartama.Takvih mesta na Balkanu je bilo osam, uključujuci i Zasavicu. Po tim kartama ste, eto, doputovali na krila zmajeva – došli ste u očuvanu prirodu. Očuvali su je zmajevi, svojom snagom čuvari neizmernih legendarnih blaga, ili su to ipak učinili ljudi koji su ponekad zmajeviti…\nNekada je ovaj simbol predstavljao kružni tok i povezanost procesa u prirodi\nPriča se da na Zasavici i dan danas obitavaju zmajevi. Pa, kako ih prepoznati? Kažu: „Odozdo je crn i rutav, a odozgo gladak i sjajan, baš kao vidra.“\nNedavno je na bari Zasavici nakon mnogo godina ponovo viđena vidra. Pokret Gorana Sremske Mitrovice raspisao je nagradu za onoga ko kamerom ulovi vidru.\nA možda je to ipak bio zmaj….?\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 18:39\nZasavica je zaštićena kao specijani rezervat prirode radi očuvanja prirodnog vodotoka i vlažnih staništa sa značajnom raznovrsnošću flore i faune i prisutnim prirodnim retkostima i ugroženim vrstama.Na ovom području do sada je zabeleženo preko 600 biljnih vrsta.\nNajveći broj pripada grupi taksona širokog rasprostranjenja (kosmopolitske i eurivalentne vrste), međutim, značajno je prisustvo retkih i reliktnih vrsta koje na ovim prostorima rastu na granicama svojih disjunktnih areala.\nPosebno je značajno prisustvo:\nbelog i žutog lokvanja (Nymphaea alba, Nuphar luteum),\ntesterice (Stratiotes aloides),\nlokvanjića (Nymphoides peltata),\nmočvarne koprive (Urtica kioviensis) i\niđirota (Acorus calamus),\nprirodnih retkosti koje su, pored mešinke (Utricularia australis) i zuke trostrane (Schoenoplectus triqueter), istovremeno i vrste sa spiska za Crvenu knjigu flore Srbije. Na Zasavici rastu borak (Hippuris vulgaris), rebratica (Hottonia palustris), jezičasti ljutić (Ranunculus lingva) i panonski različak (Centaurea sadlerana)\n– endemska vrsta Panonske nizije. Ove vrste su uvršćene u prvi tom\n„Crvene knjige flore Srbije“ kao krajnje ugroženi taksoni u flori\nSrbije. Prisutne biljne vrste izgrađuju različite tipove vegetacije.\nGlavno obeležje vegetaciji ovog područja daju bogate, vrlo često\nmonodominantne sastojine testerice. Na lokalitetu pašnjak Valjevac\nzabeležena je retka i sve više ugrožena, močvarna zajednica Acoro-Glyceretum maximae.\nPoslednji izmenio zjovan29 dana Sre 12 Okt - 23:08, izmenjeno ukupno 1 puta\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 18:43\nGljive su dugo vremena bile smatrane biljkama, da bi se po savremnim klasifikacijama svrstale u posebno carstvo Mycota- gljiva. Ono što gljive razlikuje od ostalih carstava je specifična ćelijska struktura -hife koje povezivanjem daju miceliju. Za razliku od biljne ćelije ćelijski zid gljiva izgrađuje hitin sastojak ćelijskih struktura insekata), i prisustvo melanina koji je karakteri-stičan za životinjske ćelije.\nIstraživanja gljiva na Zasavici su do 2005. godine vršena sporadično i jedini podaci do tada nalaze se u dve publikacije (Zbornika radova Monografija Zasavica 2001–grupe autora: Matavulj et.al. i Vodić kroz živi svet Zasavice, autora: Stanković,M. 2006) i tu je opisano oko 30-ak vrsta. Od 2006 god. uspostavlja se monitoring istraživanja gljiva u Rezervatu (Cvijanović i Stanković) da bi sa 2007\ngodinom broj determinisanih vrsta iznosio 152 vrste a spisak je objaveljen u zborniku radava Naučnog skupa Zasavica 2007. Nakon opsežnog letnjeg istraživanja tokom 2008 godine broj determinisanih vrsta sada iznosi 250 vrsta gljiva\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 18:50\nNiksica / Fam. Lamiaceae - Scilla bifolia\nKozlac / Fam. Araceae - Arum maculatum\nLjubičica / Fam. Violaceae - Viola riviniana\nMlađa / Fam. Papaveraceae - Corydalis cava\nŠumski zvončić / Fam. Campanulaceae - Campanula trachelium\nOrhideja / Fam. Orchideaceae - Cephalantera alba\nRasadnik / Fam. Equisetaceae - Equisetum maximum\nBreberina / Fam. Ranunculaceae - Anemone ranunculoides\nLedinjak / Fam. Ranunculaceae - Ficaria verna\nMišjakinja / Fam. Caryophyllaceae - Stellaria holostea\nLjuskavac / Fam. Solanaceae - Physalis alkekengii\nPotajica / Fam. Scrophulariaceae - Lathraea squamaria\nZečji trn / Fam. Fabaceae - Ononis spinosa\nIđirot / Fam. Araceae - Acorus calamus\nKaljužnica / Fam. Ranunculaceae - Caltha palustris\nŽabogriz / Fam. Hydrocharitaceae - Hydrocharis morsus - ranae\nLokvanjić / Fam. Menyanthaceae - Nymphoides peltata\nStrelac / Fam. Alismataceae - Sagittaria sagittifolia\nMočvarna kopriva / Fam. Urticaceae - Urtica kioviensis\nVodeni ljutić / Fam. Ranunculaceae - Ranunculus circinatus\nMešinka / Fam. Lenthibulariaceae - Utricularia vulgaris\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 19:23\nIzdvojeno pz bogatstva faune\nbeskičmenjaci / Fam. Crustaceae - Astacus actacus\nbeskičmenjaci / Fam. Gastropoda - Helix pomatia\nbeskičmenjaci / Fam. Gastropoda - Limax sp.\nbeskičmenjaci / Fam. Gastropoda - Cepaea nemoralis\nbeskičmenjaci / Fam. Arachnida - Aculepeira ceropegia\nbeskičmenjaci / Fam. Arachnida - Argiope bruennichi\nbeskičmenjaci / Fam. Arachnida - Araneus alsine\nbeskičmenjaci / Fam. Arachnida - Araneus quadratus\nbeskičmenjaci / Fam. Myriapoda - Lithobius forficatus\ninsekti / Fam. Lepidoptera - Vanessa urticae\ninsekti / Fam. Lepidoptera - Colias crocea\ninsekti / Fam. Lepidoptera - Gonepteryx rhamni\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 20:01\nsisari / Fam. Micrtidae - Ondatra zibethica\nsisari / Fam. Micrtidae - Clethrionomys glareolus\nsisari / Fam. Chiroptera - Nyctalus noctula\nsisari / Fam. Felidae - Felis silvestris\nsisari / Fam. Mustelinae - Mustela nivalis\nsisari / Fam. Sciuridae - Sciurus vulgaris\nsisari / Fam. Mustelidae - Lutra lutra\nsisari / Podolsko goveče\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 21:46\nOrnitologija / Aythya nyroca - Patka njorka\nOrnitologija / Actites hypoleuca - Polojka\nOrnitologija / Aegithalos caudatus - Dugorepa senica\nOrnitologija / Alcedo atthis - Vodomar\nOrnitologija / Ardea purpurea - Crvena čaplja\nOrnitologija / Ciconia ciconia - Bela roda\nOrnitologija / Cuculus canorus - Kukavica\nOrnitologija / Cygnus olor - Labud grbac\nOrnitologija / Dendrocopos major - Veliki detlić\nOrnitologija / Egretta alba - Velika bela čaplja\nOrnitologija / Erithacus rubecula - Crvendać\nOrnitologija / Falco subbuteo - Lastavičar\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 21:55\nribolov / Aleksandar Gavrilović - Najbolji pecaroši na Zasavici\nribolov / Slađan Papić - Najbolji pecaroši na Zasavici\nribolov / Slađan Papić - Najbolji pecaroši na Zasavici - Linjak 1,8 kg\nribolov / Pera Kunić - Najbolji pecaroši na Zasavici\nribolov / Slađan Papić - Najbolji pecaroši na Zasavici - Štuka, 6.980 kg,\nribolov / Najbolji pecaroši na Zasavici\nribolov / Najbolji pecaroši na Zasavici - Štuka, 116 cm\nribolov / Nebojša Pavlović - 25.10 2008. tez.7.1 kg\nribolov / Steva Kendrišić - Najbolji pecaroši na Zasavici\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije Pet 7 Okt - 22:02\npogled iz vazduha / pogled na rezervat iz vazduha | foto: Siniša Graovac\nZasavica / Zasavica | foto: Dragorad Dragičević\nZasavica / Zasavica | foto: Nikola Nikšić\nvidikovac / vidikovac | foto: Nikola Nikšić\nvidikovac zimi / vidikovac zimi | foto: Siniša Bubnjević\nNaslov: Re: Nacionalni parkovi Srbije


Beograd Bangkok najjeftinije avio karte | Avio karte za Bangkok promocija\nAvio karte Beograd Bangkok se može naći po ceni od 439€. Cena naravno zavisi od datuma putovanja kao i od raspoloživih mesta na letu Beograd BANGKOK. Ova cena važi za ekonomsku klasu. Najjeftinija avio karta na relaciji Beograd Bangkok košta 439€. Cene avio karata Beograd Bangkok su sa svim uračunatim taksama. Ukoliko ne pronađete Beograd BANGKOK avio karte na promociji preko avio kompanije Qatar Airways savetujemo da pogledate i promotivne akcije koje druge avio kompanije nude.\nUpravo jednu takvu promociju objavila je kompanija Qatar Airways po ceni od samo 439 za ekonomsku klasu:\nOkvirna cena povratne avionske karte Beograd BANGKOK se kreće od 439 - 900 evra. Da biste saznali cenu i red letenja za datum putovanja koji vama odgovara kliknite na sledeći link AVIO KARTE BEOGRAD BANGKOK i unesite u polje od (Beograd ili BEG) i polje do (BANGKOK ili BKK), zatim željeni datum i na kraju kliknite PRETRAGA.


DOSTA ZLOČINA! Nova kolumna Dragana J. Vučićevića: GLASAJ! MORAŠ! - Informer\nD. J. Vučićević | 24. 04. 2016.\nOve nedelje ne smem o politici i strankama. Zabranjeno onim kretenskim zakonom o izbornoj ćutnji. Prema tom zakonu, zaostalom iz vremena kada smo čitali crno-bele novine i antenom po krovovima lovili dva i po kanala državne televizije, meni je danas strogo zabranjeno da pomenem bilo kog učesnika izborne trke\nOve nedelje ne smem o politici i strankama. Zabranjeno onim kretenskim zakonom o izbornoj ćutnji. Prema tom zakonu, zaostalom iz vremena kada smo čitali crno-bele novine i antenom po krovovima lovili dva i po kanala državne televizije, meni je danas strogo zabranjeno da pomenem bilo kog učesnika izborne trke.\nOnaj ko u nedelju ne glasa, taj priznaje da je idiot. To je tako nepogrešivo definisano još u staroj Grčkoj. Onaj ko je nezainteresovan za svoju državu, onaj koga ne zanima sudbina njegovog naroda, pa taj i nije ništa drugo nego idiot\nPitam se samo šta bi bilo kada bih u vreme ove predizborne tišine došao do dokaza, recimo, da je neki od partijskih ili koalicionih lidera i liderčića serijski ubica? Da li bih u ime imbecilnog zakona morao i o tome da ćutim?!\nNo, ako već o konkretnim partijama, političarima i politikama ne mogu, o nama Srbima, nama građanima pokornim, čija se kolektivna sudbina na ovim izborima određuje, i mogu i moram. Vrlo je važno, hoću da kažem, da u nedelju 24. aprila 2016. godine svi izađemo na izbore. Kad kažem svi, mislim baš svi. Jer nema opravdanja, nema izgovora za neglasanje. Nema i ne može biti pametnog objašnjenja za glupu odluku. A odluka da ne glasate jeste zapravo najgluplja moguća odluka.\nOnaj, dakle, ko u nedelju ne glasa, taj zapravo priznaje da je idiot. Društveno-politički idiot. I to ne kažem ja, to je tako nepogrešivo definisano još u antičko doba. Onaj ko je nezainteresovan za svoju državu, onaj koga ne zanima sudbina njegovog naroda, pa taj i nije ništa drugo nego idiot. Možda na prvu loptu zvuči preterano, ali je sasvim tačno. Jer, realno, samo idiot može da svoju sudbinu prepusti u ruke drugog. Samo idiot može unapred da odustane od bitke i fatalistički se prepusti tuđim odlukama. Samo idiot može da bude nezainteresovan za svoju budućnost.\nPre nego što u nedelju glasaš, pre nego što zaokružiš neki broj na glasačkom listiću, najpre dobro razmisli da li bi tom za koga glasaš pozajmio 100 evra?\nVrlo je važno da u nedelju 24. aprila mi, građani Srbije masovno izađemo na izbore. Da celom svetu pokažemo da smo normalna, civilizovana i demokratska zemlja u kojoj slobodni građani slobodno biraju svoju vlast. Svako treba da glasa onako kako misli da treba, onako kako misli da je najbolje za njega i njegovu porodicu. Pa da se u noći između nedelje i ponedeljka prebrojimo i da, Bože zdravlja, odmah posle Vaskrsa svi zajedno počnemo da radimo ne bismo li vaskrsli ovu našu Srbiju. Da u naredne četiri godine politiku i podele ostavimo po strani i da radimo najbolje i najjače, svako svoj posao.\nNa kraju, mali savet: pre nego što u nedelju glasaš, pre nego što zaokružiš neki broj na glasačkom listiću, najpre dobro razmisli da li bi tom za koga glasaš pozajmio 100 evra?\nDragan J. Vučićević kolumna Dosta zločina Glasaj moraš