Gde otvoriti dinarski tekući račun koji nema mesečno održavanje?\n[ http://www.elitesecurity.org/t439658 ]\n[ owim @ 02.11.2011. 06:34 ] @\nTreba mi za povremene, male dinarske uplate.\nZvao sam banke redom i svi imaju neke pakete, i naplaćuju mahom održavanje bez obzira da li ima prometa i sredstava, ili bar neki period. Npr Inteza mi za svaku uplatu uzme oko 290din provizije na običnom Inteza računu (ne Hit) i mnogo me to nervira (ako nekoga zanima, mogu da napišem kako).\nNašao sam Findomestic banku kod koje je održavanje potpuno besplatno. Ima mogućnost SMS upita stanja, ali nema SMS obaveštenje o prijemu uplate, što je jako korisno. Međutim, onda sam pročitao ovaj tekst o Findomestic banci i otvaranju računa (obavezno pričitati, sjajno!).\nNeka druga banka?\n[Ovu poruku je menjao owim dana 02.11.2011. u 07:47 GMT+1]\n[ kaćunčica @ 02.11.2011. 06:50 ] @\nU Razvojnoj banci Vojvodine, tada Metals, otvoren mi je namenski račun pre nekoliko godina, za neku uplatu premije osiguranja i nije mi ugašen, a ne plaćam nikakvo održavanje. Dobila sam novu karticu (sa novim imenom banke) da bih mogla da ga koristim u popisu.\n[ owim @ 02.11.2011. 07:07 ] @\nNamenski računi su nešto drugo i retko koja banka ih otvara. I to sam pitao.\nNpr, kada se primao novac od isplate akcija, onaj ko je otvorio račun u Poštanskoj štedionici banci nije imao održavanje računa, dakle, na ime provizije ne bi mi bilo ništa skinuto ni posle dve godine. Ali na takav račun ne mogu da se uplaćuju druga sredstva, kao što su povremeni, mali honorari, za koje sam ja zainteresovan.\nU Razvojnoj banci Vojvodine je 100din mesečno: http://www.rbv.rs/ra%C4%8Duni/...eku%C4%87i_ra%C4%8Dun.193.html\nFora je što to kažu i u Intezi gde imam račun, a zapravo platim oko 290din provizije po uplati na račun. Dranje.\n[ bachi @ 02.11.2011. 07:19 ] @\nOwime, http://url.bachi.in.rs/a4 pa obiđi svaki sajt i traži Tarifu naknade na sajtu, pa upoređuj. Mora malo fizikalija.\nZaposlen sam i imam tekući u poštanskoj i ranije su uzimali oko 40 dinara mesečno, sada uzimaju 145 dinara, ali možeš u toku meseca da primiš koliko hoćeš uplata i isplata je bez provizije...\nE sad, nisam siguran da će ti i jedna banka otvoriti tekući račun, bez da ti uzima proviziju od uplate honorara ili isplate sa računa, ali odradi onu fizikaliju, možda nađeš nešto povoljnije.\nPoštanska štedionica nudi kao žiro račun za fizička lica i isto uzimaju proviziju, ali ne od uplate, već od isplate sa žiro računa (nije šija, nego vrat), ali je ta provizija 1% od iznosa (min 15 dinara) - http://www.posted.co.rs/stanovn/tarifa.php#ziro\n[ Pirossi @ 02.11.2011. 07:46 ] @\nimam neki račun u Intesi sa Maestro debitnom karticom, podizanja bez provizije i bez održavanja.\njedina začkoljica je što ne može da ti isplaćuje sa blagajne/šaltera već samo sa bankomata, što bi ti valjda odgovaralo.\notvorio mi ga je faks u združenom poduhvatu sa bankom.\nlepo su dali podatke o studentima banci i otvorili svakom studentu. tad nije bilo Rodoljuba Šabića.\n[ owim @ 02.11.2011. 08:04 ] @\n@bachi: Zar misliš da nisam okrenuo banke? Napisao sam da jesam. I našao Findomestic banku i tekst Petra Lukovića o otvaranju računa u istoj :). Ovo se raspitujem za nekoga, ja sam zaposlen i ne zanima me to puno, ali neko ko prima sporadične, male honorarne uplate... pa njega zanima da li će ga Inteza odrapiti za 200din pri svakoj uplati honorara (pet uplata -- 1000 din provizije, malo li je?)\n@Pirossi: Hvala, znam da su to uradili na ETF-u svojevremeno, mislim još u vreme Delta banke, pre nego što je postala Inteza. No, to je bila posebna akcija, ne dobija je neko ko dođe na šalter.\nBanka inače sredstva koja su uplaćena obrće i zarađuje i na tome, a "održavanje računa" je kao "uspostava veze" u mobilnoj telefoniji.\n[ fanfon @ 02.11.2011. 08:10 ] @\nowim: Treba mi za povremene, male dinarske uplate.\nOvo nije tacno. Ja imam godinama obicni racun(debitni) u Intesi i skidaju 100 din mesecno sa njega za odrzavanje. Nije tacno da uzimaju za svaku uplatu 290 din provizije. Ne uzimaju ni dinar provizije ako uplacujes dinare na svoj racun ili podizes sa njega. I na salteru i na bankomatu. U Intesi naravno. Ne na salterima drugih banaka.\n[ Deep|Blue @ 02.11.2011. 08:11 ] @\nAIK banka - nema odrzavanja, a mislim da nema ni provizija za uplate\nCacanska banka - 120din mesecno, ali samo u mesecima kad koristis tekuci; nema provizija za uplate\nInace, jako mi je "simpaticna" bila procredit banka, koja godinama nije imala drzavanje i tu sam imao neki racun koji sam retko koristio.\nI onda u jednom trenutku donesu odluku da krenu sa naplacivanjem, ali naravno bez obavestavanja klijenata.\nKad sam sledeci put dosao, odrzavanje 1800 din. "Ali mi smo počeli sa naplaćivanjem održavanja pre godinu dana"\nkako lepo od njih.\n[ fanfon @ 02.11.2011. 08:30 ] @\nMoj dinarski racun u Intesi je vezan za devizni racun i devizni racun internet kartice. Imam aktiviran online banking i redovno ga koristim. Za ta 2 devizna racuna ne skidaju mi nista za mesecno odrzavanje. Jedino ide ona provizija banci od 3% ili koliko vec kad platim nesto internet karticim.\n[ Joker @ 02.11.2011. 08:30 ] @\nfanfon: Ovo nije tacno. Ja imam godinama obicni racun(debitni) u Intesi i skidaju 100 din mesecno sa njega za odrzavanje. Nije tacno da uzimaju za svaku uplatu 290 din provizije. Ne uzimaju ni dinar provizije ako uplacujes dinare na svoj racun ili podizes sa njega. I na salteru i na bankomatu. U Intesi naravno. Ne na salterima drugih banaka.\nSkidaju ako imaš sredstava na računu, ako nemaš "ne ideš u minus" nego kod prve uplate skinu 100 dinara, ne sabiraju se meseci. Znači nemaš nikakvih novaca na računu 10 meseci i dobiješ uplatu oni ti skinu 100 dinara a ne 1000.\n[ fade @ 02.11.2011. 08:48 ] @\nJa sam imao jedno vreme racun u Intesi, sa Maestro karticom. Karticu sam imao, nisam imao uplata nista godinu dana, i nisam nista placao. Posle su mi rekli da se odrzavanje racuna i kartica placa samo kada imas uplate na racun. Ako nemas uplate, nista ti ne skidaju taj mesec. Sa zadovoljstvom zatvorio racun usled slicnih iskustava.\n[ djoka_l @ 02.11.2011. 09:00 ] @\nKoliko vidim, ako su im podaci ažurni, ima banaka koje nemaju održavanje tekućeg računa, ali zahtevaju redovne prilive. Oni koji ne zahtevaju redovan priliv, imaju mesečno održavanje....\n[ anon115774 @ 02.11.2011. 09:07 ] @\nIdi u Intesu i trazi da ti otvore racun neorocene dinarske stednje. On nema odrzavanje a mozes da uplacujes i isplacujes koliko god hoces.\n[ Deep|Blue @ 02.11.2011. 09:24 ] @\nŠto se tiče sajta kamatica,\novaj pregled po tekućim računima može biti malo i dezinformativan.\nPrimer Societe Generale banka i njeni tekući računi.\nJeste da nemaju održavanje na tekućem,\nali održavanje platnih kartica naplaćuju od 250-890 rsd.\ndodatno stoji napomena, da se troškovi podižu za 25%, ukoliko klijent ne preuzme kartice u "predvidjenom roku"\nne znam kakva je situacija sa ostalim bankama sa kamatice...\n[ milivoje t @ 02.11.2011. 10:25 ] @\nSada si me zbunio sa ovom pricom za Intesu.\nImam tamo neki dinarski racun, koji sam otvorio jer je stranka insistirala da plati preko intese. Secam se da su mi rekli da je odrzavanje besplatno, pa sam deo novaca nakon podizanja ostavio na racunu, stoji tamo neko vreme.\nVec sam imao iskustva sa bankama koje su bez obavestenja menjale uslove poslovanja, pa su bez najave uvodili odrzavanja postojecih racuna i provizije....\n[ anon115774 @ 02.11.2011. 10:36 ] @\nmilivoje t: Imam tamo neki dinarski racun\nKoje su tri cifre koje pocinju na trecoj poziciji broja partije? (XXX)\n[ Joker @ 02.11.2011. 10:36 ] @\nJa imam maestro otvorenu u intesi i naplaćuje se tako kako sam napisao, ako imaš para skidaju svaki mesec 100 dinara, ako nemaš, nikom ništa. Čim legnu neke pare skinu 100 dinara za taj mesec u kojem si dobio pare na račun.\n[ fanfon @ 02.11.2011. 11:19 ] @\nPa to ti je. Ako nemas prometa na racunu od prvog do poslednjeg dana u nekom mesecu, za taj mesec ti nece skinuti 100 dinara za odrzavanje racuna. To je po meni fer. Mislim da je tako i u Vojvodjanskoj. Ali ima banaka gde skidaju za odrzavanje i ako nemas prometa na racunu.\n[ bakara @ 02.11.2011. 11:39 ] @\nto sto ti trazis nije tekuci vec stedni dinarski racun.\nJa sam takav otvorio u piraeus banci, nema odrzavanja, meni sluzi iskljucivo za ebanking, inace moze na njego normalno da se uplacuje i podize.\nInsistiraj samo na otvaranju racuna bez ikakvih kartica, dozvoljenih minusa i ostalog sto povlaci dodatni trosak.\ni da, ja sam ovaj racun posle prebacio u tekuci da bi mi na njega bila uplacivana plata i sada ide odrzavanje na njega od 100 din, i sada nece ponovo da ga vrate u stedni racun.\n[ Marko_L @ 02.11.2011. 14:42 ] @\nKod banaka važi pravilo "ako ne platiš na drini, platićeš na ćupriji", što je i logično, jer banka nije socijalna, nego komercijalna ustanova. Ako nema održavanja, verovatno je veća provizija na uplate i/ili isplate i obratno. Ako nema nijedno ni drugo, naći će se već nešto napisano sitnim slovima. Tako da, ako već ne želiš da plaćaš išta bankama, primaj novac u kešu, a ako hoćeš da koristiš usluge banaka, budi spreman da ćeš tu uslugu i da platiš. Lično ne vidim nikakav problem u tome. Jedino treba gledati da ti uslovi budu što povoljniji. Recimo, ja sam odabrao Intesu zato što naplaćuju održavanje samo ako si imao neki priliv na račun tog meseca, a nema provizije za podizanje novca, što je meni sasvim korektno.\n[ fanfon @ 02.11.2011. 14:44 ] @\nAli zato imaju najlopovskiju razliku u kursu evra i nikako se ne isplati online banking preko njih sto se tice kupoprodaje deviza. Samo zbog internet kartice koja je jedna od boljih i placanja s njom.\n[ Dexic @ 02.11.2011. 16:02 ] @\nIntesa jedina koliko znam IMA proviziju za podizanje, preko 50.000 dnevno ako je novac uplacen pre manje od 7 dana. I to ne malu - 0.75%.\nowim, jesi na to mislio? Ne pada mi na pamet ista drugo gde bi ti uzeli proviziju.\n@fanfon, koja banka ima bolji kurs od Intesa Hit kursa??\n[ fanfon @ 02.11.2011. 16:42 ] @\nNe pricam za HIT kurs vec za onaj sto nude korisnicima debitnog racuna. Odrzavanje HIT racuna je 250 din mesecno naspram 100 dinara za odrzavanje debitnog tako da ti se ta povoljnost na kursu izgubi na odrzavanju racuna.\n[ bakara @ 02.11.2011. 17:51 ] @\nMarko_L: Kod banaka važi pravilo "ako ne platiš na drini, platićeš na ćupriji", što je i logično, jer banka nije socijalna, nego komercijalna ustanova.\nAko drzis pare u banci, banka ce tebi da plati, sve zavisi sta se hoce.\n[ fanfon @ 02.11.2011. 18:49 ] @\nPa to stoji, ali zarada od kamate koju banka daje na orocen novac je neisplativa. Onaj ko ima malo njuha za trziste taj ce dobiti mnogo vise ako ulozi taj novac u neki posao licno, a ne da pusta banku da to cini i prima crkavicu\n[ bakara @ 02.11.2011. 21:31 ] @\nfanfon: Pa to stoji, ali zarada od kamate koju banka daje na orocen novac je neisplativa. Onaj ko ima malo njuha za trziste taj ce dobiti mnogo vise ako ulozi taj novac u neki posao licno, a ne da pusta banku da to cini i prima crkavicu\nja bih rekao da je to individualna stvar.\n[ owim @ 02.11.2011. 22:38 ] @\nPošto sam otvorio ovu temu sa neočekivano puno odgovora, da se uključim.\nNajpre objašnjenje oko Inteze i zašto nije 100din mesečno ako ima prometa na tekućem računu. Naplaćuje se 100din sve dok ima sredstava. Evo kako to izgleda zapravo. ppratimo sliku.\nU aprilu je na račun leglo 500din od prodaje akcija, a novac je podignut u junu. Do tada je za protkela dva meseca naplaćeno 2 x 100 din (ok), a u junu je na stanju bilo 282din, ali je bilo moguće podići 180 din, jer je "100din rezervisano za održavanje za sledeći mesec, tj. za gašenje računa". Tako banka 3x naplaćuje po 100din, i u junu na računu ostaje 2,59din.\nKako se održavanje naplaćuje iz "pozitivnih sredstava", a 2,59 su pozitivna sredstva, banka zbog 2,59din na stanju opet naplaćuje 100din. U julu je stanje raspoloživih sredstava minus 97din.\nOk, 2 meseca je novac ležao na računu a taksimetar je "kucao". Da je podignut u istom mesecu, naplatili bi 200din za održavanje, a ne 100, jer za sadašnji minus se umanjuje naredna uplata.\nNaravno, ovo se ne primećuje ako svakog meseca leže uplata na račun (recimo, plata), međutim, naglasio sam da bi na račun povremeno stizale uplate. Inteza bi za svaku uzela 200din. Za 5 uplata godišnje: 1000din okruglo!\nOvo nije tacno. Ja imam godinama obicni racun(debitni) u Intesi i skidaju 100 din mesecno sa njega za odrzavanje. Nije tacno da uzimaju za svaku uplatu 290 din provizije. Ne uzimaju ni dinar provizije ako uplacujes dinare na svoj racun ili podizes sa njega.\nJeste 100din mesečno, s time što moj primer pokazuje kako to zapravo izgleda kada su uplate povremene. Pre nekoliko godina mislim da nije bilo tako, naplaćivali su odžavanej samo ako je bilo promena na računu u toku meseca. Reč "provizija" koju sam upotrebio odnosila se na mesečno održavanje (fiksna provizija). Kod podizanja na šalteru naplaćuje se provizija, što je neko već napisao, za iznose koji leže manje od 7 dana a preko 50.000din su.\nJedino ide ona provizija banci od 3% ili koliko vec kad platim nesto internet karticim.\nNema provizije za plaćanje Visa Internet karticom, postoji rezervisanje sredstava koje je 4% veće od iznosa (zaštita od mogućih kursnih razlika), posle knjiženja se vraća (10-ak dana kasnije).\nako nemaš "ne ideš u minus"\nTj. ideš do 100din "u minus". Ovo inače nije pravi minus, ni dozvoljeno prekoračenje već "rezervisana sredstva", ali se to mora izmiriti kod naredne uplate.\nIdi u Intesu i trazi da ti otvore racun neorocene dinarske stednje\nOvo nisam znao i zaista postoji! Nema ni održavanja, ni provizija, nema Maestro kartice, a ima SMS obaveštavanja o uplati. Na njega može normalno da se uplaćuje i podiže. Hvala, to je to! :) Case closed.\n[ Dexic @ 02.11.2011. 23:26 ] @\nBash sam danas gledao promet na Intesa Hit racunu ove godine. Nisam imao naplatu mesecnog odrzavanja za mesece kada nisam imao promet, a to je bilo 8 meseci ukupno.\nTako da naplata krajem maja tebi nije trebala da bude proknjizena. Ne vidim nista drugo sporno.\n(Meni licno znaci Hit racun, jer mi je MC kartica besplatna uz njega (efektivno jeftinija), imam Maestro za ATM i ponekad mi zatreba Hit kurs za evro i bude bolji od menjacnica)\nFino je ovo za racun neorocene stednje! Mozda mi i posluzi :D\n[ anon115774 @ 03.11.2011. 09:11 ] @\nowim: Ovo nisam znao i zaista postoji! Nema ni održavanja, ni provizija, nema Maestro kartice, a ima SMS obaveštavanja o uplati. Na njega može normalno da se uplaćuje i podiže. Hvala, to je to! :) Case closed.\nInace, taj racun nije direktno ukljucen u platni promet tako da ako hoces da na taj racun uplatis nesto iz druge banke odnosno da ti neko drugi uplati onda moras uplatu da usmeris na racun banke (908-16001-87) a u pozivu na broj upises broj partije.


Vladimir Pištalo dobitnik "Nagrade za moderni umetnički senzibilitet" za 2020. godinu -\nVladimir Pištalo dobitnik “Nagrade za moderni umetnički senzibilitet” za 2020. godinu\nNagrada Vladimiru Pištalu, 29. laureatu ove nagrade, biće dodeljena tokom narednih meseci, u Zrenjaninu.\nNa sednici Upravnog odbora Fonda „Todor Manojlović“ održanoj u Gradskoj biblioteci „Žarko Zrenjanin“ u Zrenjaninu 11. februara 2021. godine, Upravni odbor u sastavu: Nenad Šaponja, predsednik, Gojko Tešić, Vasa Pavković, Milan Bjelogrlić i Petar Arbutina odlučio je da nagrada Fonda „Todor Manojlović“ za moderni umetnički senzibilitet za 2020. godinu bude dodeljena Vladimiru Pištalu, književniku i profesoru istorije iz Beograda i Vustera (SAD).\nVladimir Pištalo (1960) svakako je jedan od najznačajnijih savremenih srpskih autora koji je moderan umetnički senzibilitet i težnju za reinterpretacijom srpske književne tradicije jednako pokazivao, kako u stvaralačkom proznom, tako i u esejističkom opusu, što je prepoznato i kod nas i u svetu. Vladimir Pištalo u svojim delima uobličava modernistički koncept koji je ustanovljavao već nadaleko poznatim romanima i pričama. On istoriju vidi kao celinu koja je spojila epohe, kulture i simbole, ali svaka tema, bilo da je univerzalna ili pak intimno-konkretna, biva viđena kroz naočari modernog sveta. Modernizacija književnog diskursa vidljiva je na različitim nivoima kompozicije književnog dela: stilsko-jezičkom, narativnom, formalnom, idejno-filozofskom, naročito u domenu postmoderne istorijske metafikcije.\nMeđu njegova najpoznatija ostvarenja spadaju poetske proze Slikovnica, Manifesti, Čajevi Marsa / Noći, zbirke priča Kraj veka, Vitraž u sećanju, Priče iz celog sveta i romani Milenijum u Beogradu, Venecija, Tesla, portret među maskama, Sunce ovog dana, pismo Andriću. U aprilu 2019, izašla je knjiga eseja Značenje džokera, koja je do sada imala tri izdanja i nagrađena je uglednom nagradom „Meša Selimović“ (2020).\nRoman Tesla, portret među maskama je u Srbiji ostvario nezabeležen uspeh – nakon NIN-ove nagrade, i Nagrade Narodne biblioteke Srbije za najčitaniju knjigu, ušao je u čitanke za osnovnu školu i gimnaziju, objavljen je sa uspehom u svim bivšim jugoslovenskim republikama, a u SAD je doživeo tri izdanja. Krajem 2011. godine pojavilo se i specijalno zvučno izdanje u interpretaciji glumca Petra Božovića, a 2015. zvučna knjiga i na engleskom jeziku, koju je za američke čitaoce/slušaoce pročitao poznati glumac L. J. Ganser. Pištalov Tesla preveden je na 16 svetskih jezika što ga čini i jednim od najprevođenijih domaćih pisaca. Pored ovih dela, Pištalo je i autor dve neobične literarno-biografske knjige – Aleksandride, bajkovite povesti o životu Aleksandra Makedonskog, i novele Korto Malteze; 2009. i 2010. godine su objavljena i Odabrana dela ovog pisca.\nPrevedene knjige: Manifesti (francuski); Milenijum u Beogradu (francuski, italijanski, nemački, arapski, engleski, makedonski i bugarski); Tesla, portret među maskama (engleski, ruski, francuski, makedonski, češki, poljski, bugarski, slovački, slovenački, mađarski, rumunski, turski, grčki, italijanski, malajalam i arapski); Aleksandrida (slovenački), Sunce ovog dana, pismo Andriću (makedonski).\nKao prevodilac, dobio je nagradu „Miloš Đurić” za prevod poezije Čarlsa Simića. Do prošlog meseca živeo je u Americi gde je predavao svetsku i američku istoriju na Univerzitetu u Vusteru, Masačusets, a od februara ove godine živi u Beogradu i upravnik je Narodne biblioteke Srbije.


F. Nice o jevrejima - Stormfront\nF. Nice o jevrejima\n02-19-2006, 07:41 PM #1\nDa vidimo kako jevreje vidi Fridrih Nice ,nemacki filosof koji je ziveo u 19. veku:\n''jevreji su najneobicniji narod u ljudskoj istoriji zato sto,kadgod su se suocili sa pitanjem ''biti ili ne biti'' oni su uvek,sa strasnom pronicljivoscu odlucivali za biti,i to po svaku cenu-cak i ako je ta cena podrazumevala radikalno falsifikovanje ljudske prirode,prirodnosti,stvarnosti i citavog unutrasnjeg kao i spoljasnjeg sveta.\nUsancili su se u svim uslovima u kojima jedan narod moze,ili mu je dozvoljeno da prezivi netaknut.Iz svopstvene svesti oni su razvili niz ideja koje su u suprotnosti sa svim pristojnim uslovima zivota-uzimali su jedno po jedno,religiju,kulturu,moral,istoriju i psihologiju i nepovratno ih preobracali u suprotnosti njihovog prirodnog znacenja.Sa istim fenomenom se susrecemo i na drugim mestima,ali svi su oni rastavljeni ,samo kopija-jer hriscanskoj crkvi nedostaje orginalnost kada se uporedi sa ''svetim narodom''...Zbog svoje sposobnosti da izopace stvari,jevreji su najpogubniji narod u ljudskoj istoriji.Svojim aktivnostima oni su toliko zaslepeli covecanstvo da cak i hriscanin moze da oseca anti-semizam ne shvatajuci da je i on sama posledica judizma''\nNice nastavlja i kaze-\n''U spisku ''Genealogija morala''dao sam prvo psiholosko objasnjeje razlike medju otmene moralnosti i moralne mrznje.Ova druga je samo suprotnost one prve-a upravo ta druga cini jevrejsko-hriscnaski moral!Da bi mogao da kaze ''ne'' zivotu na visoj lestvici,uspehu,modi i lepoti,kao i samopotvrdjivanju na zemlji,bilo je neophodno da nagon mrznje,ili duh mrznje,otkrije drugi svet,odakle bi se ta potvrda zivota mogla smatrati zlom i vrednom osude.\nSa psiholoskog stanovista jevreji su narod koji je veoma tesko zaustaviti,koji su,kada su morali da se suoce sa nemogucom okolinom,namerno odabrali ulogu dekadencije,a svoj izbor nacinili sa dubokom ovozemaljskom mudroscu da bi sebe sacuvali netaknute.\nNe mislim da je kod jevreja preovlada dekadencija,vec su oni u njoj videli metod pomocu kojega su mogli da se dokazu svetu.Jevreji su suprotno od dekadencije;oni su samo morali da uzmu tu ulogu,i to su ucinili sa toliko teatralne genijalnosti da su uspeli da preuzmu kontrolu nad svim dekadantnim pokretiima da bi postali jaci od jasnih zivotnih sila''\nTako je govorio Nice\n06-26-2006, 02:35 AM #2\nRe: F. Nice o jevrejima\nDa li netko zna gdje se može skinuti cijelo djelo ''Genealogija morala''?Bilo na srpskom ili engleskom...\nŠto se Nietzschea tiče najsmiješnije mi je što danas razni žido-filozofi osporavaju da je bio "antisemita" i prave razne teorije po kojima je njegova sestra krivotvorila neka djela i slično. A muči ih i to što su nacisti propagirali Nietzchea ko svog prvog filozofa,tako doma imam verziju Zaratustre s političkim pamfletom kako je Nietzscheova filozofija izokrenuta i zloupotrebljavana od nacista.\n06-26-2006, 06:58 AM #3\n11-27-2006, 03:20 AM #5\nEvo iskopao sam link gdje se može besplatno skinuti "Genealogija morala" i ostale knjige od Nietzschea na srpskom.


Milan Antonijević za RSE o slučaju Mladić (24.04.2011.)\nIma li kraja igrama oko Mladića\nTema najnovijeg Mosta Radija Slobodna Evropa bila je slučaj Mladić. Sagovornici su bili beogradski advokat Rajko Danilović i Milan Antonijević, direktor Komiteta pravnika za ljudska prava iz Beograda.\nBilo je reči o tome da li se za Ratkom Mladićem uopšte ozbiljno traga, zašto je pravosuđe dopustilo da Mladićevi jataci budu oslobođeni zbog zastare procesa, da li obaveštajne službe i danas štite Mladića, da li je odnos prema Mladiću posledica nespremnosti Srbije da se suoči sa zločinima počinjenim u njeno ime, da li se vrh Srbije plaši da bi Mladić mogao da otkrije veze Beograda sa genocidom u Srebrenici, da li bi Mladić već bio u Hagu da je Evropska unija njegovo hapšenje postavila kao asolutni uslov za evropsku integraciju Srbije, kao i o tome da se ni u ovoj godini ne može očekivati hapšenje Mladića jer Srbija ulazi u predizborni period, pa će vlast u borbi za glasove izbegavati da se previše bavi Mladićem...\nOmer Karabeg: Već godinama slušamo priču se intenzivno traga za Mladićem, kako je pretresena ta i ta kuća, uhapšen taj i taj jatak, a nikakvih rezultata nema. Verujete li da se za Mladićem ozbiljno traga?\nRajko Danilović: Ako se gleda period od osam ili deset godina, ne može se tvrditi da se intenzivno tragalo. Može se čak tvrditi da se u jednom periodu, kada je na vlasti bio Vojislav Koštunica, ne samo da nije tragalo nego se čak, da budem malo zloban, i kafa pila sa Mladićem, družilo se sa njim, štitio ga je ceo aparat bezbedonosti koji je trebalo da ga hvata. Više ga je štitio nego što ga je lovio. Poslednjih nekoliko godina, međutim, čini se da postoji tendencija da se on uhapsi i pošalje u Hag. Bilo je naizgled dramatičnih pokušaja hvatanja haškog begunca broj 1, ali nije bilo ozbiljnih akcija, niti bilo kakvih ozbiljnih rezultata, ako se izuzme pronalaženje njegovih dnevnika i dokumentacije koju će Haški tribunal moći da koristi.\nMilan Antonijević: Slažem se da se period traganja za Mladićem može podeliti na vreme dok je Kostunica bio premijer i na period posle njega. Ali ono što je zajedničko za oba ta perioda je da nema rezultata. Kada pogledate šta se desilo sa Mladićevim jatacima, situacija izgleda veoma loše. Došlo je do zastare tog postupka, tako da se čini da je sistem, koji je Mladiću omogućio da ovoliko godina bude van domašaja pravde, očigledno veoma jak i da on obuhvata i tužilaštava, i sudove, i policiju i službe bezbednosti. I mi stvarno ne znamo koji je ključ za hvatanje Ratka Mladića.\nOmer Karabeg: Kažete da su predmeti protiv jataka zastareli. Kako se to moglo desiti?\nMilan Antonijević: Naravno da se to može staviti na teret tužilaštva i sudstva koji su dozvolili da toliko godina postupak uopšte ne bude započet, a potom, kada je 2006. godine konačno krenuo, da se sve završi tako što su neki osumnjičeni bili oslobođeni zbog zastare postupka, a drugi zbog nedostatka dokaza. I mi ni danas ne znamo kako je moguće da se neko, za kim navodno traga cela država, sakriva na raznim mestima od Beograda, preko vojnih objekata u kojima je očigledno bio početkom 2000. godine, do ko zna gde.\nRajko Danilović: Očigledno je da je bezbedonosna zajednica pustila svoje pipke i do suda i do tužilaštva. Pa i ovi koji su sakrivali Mladića, njegovi jataci, bili su štićeni. Obaveštajne službe i organi, koji su formirani u zajednici sa tužiocem Haškog tribunala, nisu obavili svoj posao, nisu ušli u trag Mladiću. Ni ne nazire se gde bi on mogao biti, nema pomena o tome da je on negde primećen, uočen, viđen. Vidimo samo nekoliko spektakularnih akcija pretresanja stanova nekih njegovih prijatelja i rođaka i ništa više. On je odjednom propao u zemlju. A nema nikakvog znaka ni da je pobegao iz zemlje, da se sakrio negde izvan Srbije. On je verovatno na relaciji Srbija - Republika Srpska.\nOmer Karabeg: Verujete li da za Mladićem traga 10.000 ljudi, kao što je to početkom godine izjavio glavni tužilac za ratne zločine Vladimir Vukčević?\nMilan Antonijević: Nije na meni da brojim ljude koji tragaju za Ratkom Mladićem, ali, ako je stvarno država sve svoje kapacitete uložila u potragu za jednim čovekom, ako je reč o 10.000 ljudi, onda je stvarno porazno što nema nikavog rezultata.\nRajko Danilović: U ono vreme kad je to bio uslov da se ide ka Evropi formirani su timovi za hvatanje Mladića. Ne znam baš da li je bilo 10.000 ljudi, to mi liči na hvalisanje, ali rezultat je bio nikakav.\nOmer Karabeg: Čini se da je problem u tome što je Mladićevo hapšenje od početka postavljeno, ne kao moralna obaveza Srbije, nego kao ispunjavanje naloga međunarodne zajednice. Znači, hapsimo ga zato što to od nas traže Brisel i Vašington, a ne zato što je u interesu Srbije da najteži zločini budu kažnjeni.\nMilan Antonijević: Mislim da se to polako topi. Odavno nisam čuo da vlast pravda potragu za Mladićem time da to čini po nalogu Brisela. Tih slučajeva je bilo ranije kada su se pred posetu Serža Bramerca izvodile spektakularne akcije kako bi se pokazalo da se nešto radi, ali kasnije je to prestalo. Mislim da među političarima, koji vode Srbiju, polako sazreva uverenje da taj teret treba skinuti ne zbog Brisela, ne zbog evropskih integracija, već zbog odnosa sa susedima, a i zbog same Srbije.\nRajko Danilović: Ja mislim da se to ne odnosi samo na slučaj Mladić. Srbija nema snage da se suoči sa svojom nedavnom prošlošću. Tu postoji jedna inertnost kod Srba i to vrlo široko rasprostranjena bez obzira na političke opcije i programe. Izbegava se suočavanje srpskog društva sa prošlošću, sa zločinima koji su u ime tog društva počinjeni diljem Jugoslavije i, što je još gore, obnavljaju se sukobi koji su odavno završeni i čiji je ishod jasan i ponovo še vraćamo na poziciju koja je za osudu i koja je zločinačka. To je najvidljivije u slučaju Mladića, ali bojim se da je to još i šire, da se ne odnosi samo na njega.\nMilan Antonijević: Činjenica je da su se političari veoma retko usuđivali da otvoreno govore o onome što se dešavalo tokom devedesetih godina. Istraživanja marketinških agencija o tome koliko će im popularnost biti narušena, ako otvore ta pitanja, učinila su svoje. Međutim, odgovorna politika mora da govori o činjenicama, da istini pogleda u oči. Ja shvatam da su ta pitanja bolna, da je teško priznati krivicu, ali ovde se ne radi o krivici naroda već o krivici onih koji su vodili državu, koji su vodili vojsku i činili zločine.\nOmer Karabeg: Stalno se govori da Mladića štite ostaci bivše vojne obaveštajne službe. Da li je moguće da su oni jači od celokupnog policijskog aparata Srbije koji, kako se tvrdi, traga za Mladićem?\nRajko Danilović: U ovom poslu su jači, nema šta. U Srbiji nije izvršena ama baš nikakva kritika delovanja obaveštajne zajednice, pogotovo njene uloge u ratovima. Zbog toga su te snage i dalje vrlo moćne. Oni imaju informacije, a informacije su najvažnije u ovom poslu. Ja cenim što moj mladi kolega apeluje da se stavi tačka na prošlost. Ali bojim se da toga nema. Nema, naravno, ni otvorenog podržavanja zla koje je činjeno u prošlosti, ali kada dođe stani-pani, odjednom se u medijima pojave one iste priče od pre deset, petnaest i dvadeset godina, isti pogledi, ista svrstavanja. Tačno je da političari nerado ulaze u tu raspravu jer stalno misle o svom rejtingu i o tome koliko bi glasova izgubili ako otvore takvu raspravu. Setimo se samo koliko je bilo problema oko donošenja deklaracije o Srebrenici i kako je odmah nakon toga zločin u Srebrenici počeo da se osporava srpskim žrtvama, navodno većim i gorim, iako ceo svet danas uzima Srebrenicu kao paradigmu, kao metaforu zločina.Evo, u Libiji se dešava zločin, jedan diktator zločinački postupa prema narodu, pa se Srebrenica uzima kao merilo tog zločina. Mi još nismo potpuno svesni vlastite odgovornosti. Naravno da nismo svi učestvovali u ratovima, naravno da je krivična odgovornost za ratne zločine individualna, sve je to tačno, ali naša politička i ideološka svest pokušava da to opravda ili bar da nađe neke razloge koji umanjuju zločine, ako baš ne može u potpunosti da ih opravda.\nBrisel propustio šansu\nOmer Karabeg: Mislite li vi da je odnos prema Mladiću rezultat odnosa prema genocidu u Srebrenici? Jeste da je deklaracija o osudi tog zločina izglasana u Skupštini Srbije, ali genocid u njoj nije pomenut.\nMilan Antonijević: Da. Tada političari nisu imali dovoljno hrabrosti da pomenu samu reč genocid, međutim, od kada je doneta ta deklaracija nije bilo nikakvog negiranja zločina u Srebrenici od strane najvećih političkih stranaka, niti poigravanje sa brojem stradalih. To govori o tome da su političari ipak shvatili da je teško osporavati činjenice, mnogobrojne presude Haškog tribunala i mišljenje Međunarodnog suda pravde. Mediji su, međutim, još uvek veoma opasno oružje.Još uvek nije na pravi način otvoreno pitanje odgovornosti medija za raspirivanje mržnje i netrpeljivosti, za stvaranje osećanja da su nam svi susedi naprijatelji. Mislim da je to ključno pitanja jer se ta mašinerija može opet slično ponašati u kriznim situacijama.\nRajko Danilović: Mediji su sigurno vrlo odgovorni, ali ne bih ja to svodio na medije. Mislim da je to mnogo više utemeljeno u političkom biću srpskog društva - i u građanima i u eliti. Postoji tu međusobni savez, podudarnost, sličnost. Haški sud nam je mogao pomoći da se suočimo sa istinom, ali je vrlo malo stvari sa tih suđenja izašlo u javnost zahvaljujući izboru branilaca koji su pod kontrolom obaveštajne zajednice, a ni novinari se nisu proslavili.\nOmer Karabeg: Zanimljivo je da postojeća vlada redovno optužuje onu prethodnu zbog toga što je Mladić još uvek na slobodi. Uvek se tvrdi da je ona prethodna vlada imala šansu da ga uhapsi, ali to nije učinila, pa tako sa zakašnjenjem od nekoliko godina saznajemo da je Mladić bio na dohvat ruke, da je bio tu i tu, da se šetao ulicama Beograda, da je živeo i nekom novobeogradskom stanu, ali, eto, oni bivši nisu hteli da ga uhapse.\nMilan Antonijević: Ne bih da aboliram nikoga, niti da umanjim odgovornost onih koji u proteklih nekoliko godina vode Srbiju, ali je očigledno da je vladi Vojislava Koštunice bio dostupniji veći broj podataka o kretanju Ratka Mladića. Njen odnos prema Mladiću prilično nas je koštao ugleda u međunarodnoj zajednici Rajko Danilović: Mediji su sigurno vrlo odgovorni, ali ne bih ja to svodio na medije. Mislim da je to mnogo više utemeljeno u političkom biću srpskog društva - i u građanima i u eliti. Postoji tu međusobni savez, podudarnost, sličnost. Haški sud nam je mogao pomoći da se suočimo sa istinom, ali je vrlo malo stvari sa tih suđenja izašlo u javnost zahvaljujući izboru branilaca koji su pod kontrolom obaveštajne zajednice, a ni novinari se nisu proslavili.\nMilan Antonijević: Ne bih da aboliram nikoga, niti da umanjim odgovornost onih koji u proteklih nekoliko godina vode Srbiju, ali je očigledno da je vladi Vojislava Koštunice bio dostupniji veći broj podataka o kretanju Ratka Mladića. Njen odnos prema Mladiću prilično nas je koštao ugleda u međunarodnoj zajednici jer je u jednom trenutku postalo očigledno da ljudi koji vode ovu zemlju ne žele da optuženik za teške ratne zločine bude uhvaćen.\nRajko Danilović: U Srbiji postoji želja da se ta stvar odloži jer nije prijatno suočiti se sa saznanjem da je političko rukovodstvo Srbije učestvovalo u zločinačkom poduhvatu. A hapšenje Mladića bi otvorilo to pitanje.\nOmer Karabeg: Ima onih koji misle da Beograd izbegava hapšenje Mladića i zbog toga što bi on mogao da otkrije neke činjenice koje bi dovele Srbiju u direktnu vezu sa Srebrenicom, pa bi to, možda, Bosni i Hercegovini otvorilo mogućnost da zatraži obnovu procesa pred Međunarodnim sudom pravde.\nRajko Danilović: Ja mislim da su takva razmišljanja realna i da takva opasnost postoji. Otuda inhibicije i među obaveštajnim službama i među političarima. Jednostavno postoji tendencija da se ta neprijatna stvar što više odlaže.\nMilan Antonijević: To se videlo i tokom suđenja Slobodanu Miloševiću. Mnogi su bili sretni što se taj proces otegao i što na kraju nije ni došlo do presude jer ko zna šta bi u njoj moglo stajati. U svakom slučaju oni koji su učestovali u svemu tome, od kojih su neki i direktno bili vezani za tajne službe, ne žele da Mladić progovori jer on mnogo zna.\nOmer Karabeg: Što se više bliže izbori, čini se da je sve manja mogućnost da Mladić bude uhapšen jer takve se stvari ne rade u predizbornoj godini kada se vodi borba za svaki glas.\nMilan Antonijević: Ne očekujem da se bilo ko upusti u tu avanturu, ali ni ne isključujem tu mogućnost. Srbija je zemlja koja je nudila razna iznenađenja.\nOmer Karabeg: Gospodine Daniloviću, mislite li da će ova predizborna godina još više udaljiti datum hapšenja Mladića?\nRajko Danilović: Da. Lako je odgovoriti na to pitanje. Suočavanje sa tim zadatakom u predizbornoj godini je neprijatno čak i za one koji su za hapšenje. Prema tome, predizborna godina je razlog da se ta stvar odloži. I uopšte mislim da vreme radi za one koji su umešani u tu stvar. Što se više udaljavaju od ružne prošlosti, to im se čini da su bezbedniji.\nOmer Karabeg: Mislite li da bi Mladić već bio i Hagu da je Brisel hapšenje Mladića postavio kao apsolutni uslov da Srbija dobije status kandidata?\nMilan Antonijević: Ne mislim da se uslovljavanjem može promeniti odnos Srbije prema ratnim zločinima i nisam uveren da takvi protisci daju rezultat. U Srbiji, na žalost, postoji nešto što se zove inat koji može mobilisati veliki broj ljudi čak i protiv onih poteza koji su korisni za Srbiju, a to je sigurno hapšenje Ratka Mladića.\nRajko Danilović: Ja mislim da je Brisel propustio tu šansu, a imao je. Bio je blizu takve odluke i Srbija je bila spremna da mnogo prilježnije radi na hvatanju Mladića. Ali onoga momenta kada se videlo da je Srbija ipak krenula prema Evropi, makar i malim koracima, Brisel se malo primirio. Važnije mu je bilo da integriše Srbiju nego da joj postavlja takav uslov.\nOmer Karabeg: I na kraju, mislite li da će Mladić biti uhapšen do zatvaranja Haškog tribunala 2014. godine?\nRajko Danilović: Teško, ali je moguće. Ja mislim da je vlast konačno shvatila da taj posao mora da završi. Kako, to ne znam, ali ga mora završiti i moguće je da će biti uhapšen.\nMilan Antonijević: Ja se nadam da će se to desiti. Međutim, i sam Haški tribunal je ustanovio jedan rezidualni mehanizam koji će omogućiti da se Ratku Mladiću sudi i nakon zatvaranja tribunala što znači da se računa i s tom mogućnošću.


Radio TV Stara Pazova - GLIGA ODLAZI NA LEČENJE U KINU: Prikupljena sredstva za lečenje novopazovačkog fudbalskog trenera\nGLIGA ODLAZI NA LEČENJE U KINU: Prikupljena sredstva za lečenje novopazovačkog fudbalskog trenera\nNa Humanitarnom koncertu narodnih igara i pesama održanom u petak 4. oktobra u Sportskoj hali u Novoj Pazovi prikupljeno je 173 hiljade dinara namenjenih za lečenje novopazovačkog fudbalskog trenera Zorana Gligorića Gligu.\nOvu humaniarnu akciju organizovala je Mesne zajednica Nova Pazova u saradnji sa novopazovačkim Kulturno – umetničkim društvom „Mladost“ i Omladinskim kulturno – umetničkim društvom „Sveti Sava“, Društvom guslara „Branko Radičević“ i Umetničkim udruženjem iz ovog naselja.\nPedesetčetvorogodišnji Zoran Gligorić iz Nove Pazove boluje od primarne lateralne skleroze, a do 15. oktobra za kada mu je zakazan medicinski tretman u Kini potrebno mu je 16.500 evra, a realizacijom ove akcije celokupna suma potrebna za Gligino lečenje je prikupljena.


» NOVI TRENDOVI – MARKETING KROZ DRUŠTVENE MREŽE\nAprioriBiH, ILIJA BRAJKOVIC, marketing na društvenim mrežama\n»Komunikacija na društvenim mrežama ne znači samo otvoriti Facebook stranicu i jednom dnevno nešto objaviti. Priča je puno šira i potrebno je svemu pristupiti strateški i sa jasnim ciljem, kazao je Ilija Brajković, partner u digitalnoj agenciji Akcija na seminaru „Marketing i komunikacija na društvenim mrežama“. Korisnici nisu došli na društvene mreže da bi tamo kupovali, nego da bi se zabavili. Ako dođemo s pristupom “kupite kod nas, kupite kod nas”, u 99% slučajeva smo osuđeni na propast. Zbog toga brigu o društvenim mrežama ne smijemo prepustiti odjelu prodaje, iako i marketingaši prečesto zeznu stvar, dodao je Brajković.\n„Marketing i komunikacija na društvenim mrežama“ jednodnevni je seminar koji se u ponedjeljak 8. februara održao u Podgorici, te uslijedio u Mostaru, Sarajevu i Banja Luci. Program se sastojao od teoretskog dijela, te mnoštva praktičnih primjera i savjeta iz prakse. Učesnici su imali priliku čuti zanimljive i korisne savjete i prijedloge, o strategiji, nastupu, kriznom komuniciranju i oglašavanju svojih firmi/institucija na društvenim mrežama.\nAgencija za profesionalno usavršavanje Apriori BH na području zemalja u regiji od 2007. godine organizira poslovne obuke s ciljem nadogradnje znanja i razvoja zaposlenih u brojnim firmama, institucijama i organizacijama www.apriori.ba


UNV zahteva uključenje u izradu Medijske strategije - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » UNV zahteva uključenje u izradu Medijske strategije\n1Piše: FoNet 06. jula 2018. 17.05\n„Molimo da pre javne rasprave budemo redovno informisani o napretku medijske strategije, kao i da imamo uvid u zapisnike sa svih sednica, odmah po njihovom usvajanju, na osnovu Zakona o dostupnosti informacija od javnog značaja“, navodi se u pismu predsednika UNV Igora Aleksića.\nOn podseća da se „UNV kandidovao na vreme, posle javnog poziva, da bude deo Radne grupe za izradu nove strategije razvoja sistema javnog informisanja, ali je zbog uticaja određenih lobija izostavljen“.\nZato će UNV svoj doprinos delegirati posredstvom Ministarstva kulture, najavljuje Aleksić. U ime UNV, čije je sedište u Zrenjaninu, Aleksić predlaže da se novom strategijom predvidi osnivanje Međunarodne multimedije Srbije. On je zamišlja kao digitalnu platformu, koja bi na internetu, po ugledu na Sputnjik, Glas Amerike, ili nemački Dojče vele, novim tehnologijama informisala međunarodnu zajednicu u oblasti javne diplomatije.\nDojče vele, Glas Amerike, Medijska strategija, sputnjik, udruzenje novinara vojvodineBeograd\n08. jula 2018. u 11.49\nOvo je oživljavanje ideje Međunardonog radija Srbija, i to je dobro za Srbiju, ako neko vidi dalje od svog nosa.


Pansion za pse - Veterinar Novi Sad\nBate Brkića 32, Novi Sad; Novosadski put 28, Veternik\n+381 69 120 99 75\nU sklopu veterinarske ambulante Darvin otvoren je i pansion za pse. Za vaše ljubimce opremili smo 10 bokseva veličine 3x2m. Prostor ima klimu i podno grejanje, tako da će vašim ljubimcima biti prijatno u svako doba godine. Pansion za pse poseduje i dvorišni deo, koji služi za igru, druženje i istrčavanje pasa.\nU cilju očuvanja zdravlja vašeg četvoronožnog prijatelja, kao i ostalih ljubimaca u pansionu, Neophodno je da psi smešteni u pansionu budu tretirani protiv spoljašnjih i unutrašnjih parazita, Kao i vakcinisani protiv zaraznih bolesti i besnila. Ove usluge možemo pružiti i mi po prijemu pasa. Vaši ljubimci biće pod svakodnevnim nadzorom veterinara, a ishrana u pansionu sprovodi se u skladu sa navikama vašeg ljubimca sa hranom na koju je pas navikao.\nBilo koja ordinacijaBate BrkićaNovosadski put\nVeterinarske uslugePet Shop i ApotekaPansion za psePansion za mačkePet taxi\nSlanjem ove poruke saglasni ste da se slažete sa našom politikom privatnosti\nKOJE JOŠ USLUGE NUDIMO?\nKompletna briga o zdravlju i blagostanju vaših ljubimaca kroz lečenje, savete o pravilnoj ishrani i adekvatnu negu.\nNudimo kompletnu uslugu transporta ljubimaca, kako u Srbiji tako i u inostranstvu.\nNaš pet shop i apoteka vam omogućavaju da na istom mestu, pored stručne pomoći, pronađate i najbolji izbor hrane, opreme.\nOvaj pansion obezbeđuje smeštaj za vaše mačke kada vi ne možete. Uz potpunu pažnju naših zaposlenih one će biti mažene.\nImate pitanje? Pozovite nas +381 69 120 99 75\nAko vam je potrebna hitna intervencija, uvek možete pozvati\ni dovesti vašeg ljubimca.\nO našoj ordinaciji\nDugogodišnje poverenje koje gradimo sa našim pacijentima i prijateljima nas je navelo da budemo bliži onda kada vam je to najpotrebnije. Redovno pratimo vaše predloge i potrebe, zato smo omogućili da se na nas možete uvek osloniti.\nAmbulanta na Novom naselju (Bate Brkića 32) radni dan: 08 – 20h\nvikend: 09 – 20h\nHitne intervencije po pozivu: 24/7\nAmbulanta u Veterniku (Novosadski put 28)\nradni dan: 08-20h\nCopyright © 2022 Veterinarska Ordinacija Darvin, sva prava zadržana\nDesigned By ProDigital


Butulija posle velike pobede košarkašica: Protiv Rusije smo se iskupile za sve! - Telegraf.rs\n29/06/19 | 10:55\nButulija posle velike pobede košarkašica: Protiv Rusije smo se iskupile za sve!\nVelika pobeda, važna za nastavak\n- Mene je bilo sramota zbog igre protiv Beloruskinja. Igrali smo sve što nije naša igra i publika nije bila uz nas kada je videla da se ne borimo u našem stilu. Protiv Rusije smo se iskupile za sve, a i publika nas je bodrila na pravi način - rekla je Butulija posle meča.\n- Normalno je da je u prvoj utakmici bilo pritiska. Domaćini smo, možda se mnoge igračice nisu susrele sa punom halom u svoj zemlji - rekla je Butulija, koja je meč završila sa 15 poena i šest uhvaćenih lopti.\n- Trudila sam sam i želela sam da dam svoj maksimum i sa 33 godine - rekla je Butulija.\n- Uzbuđeni smo zbog igranja u Areni, ali želimo da se završi treća utakmica u grupi, pa ako Bog, da dobijemo i to - zaključila je Butulija.\nVIDEO - Naše košarkašice razbile Belorusiju\nRTS ne želi da emituje materijal FIBA: Mapa Srbije bez Kosova više neće biti na ekranima!


Dečji hor "Kolibri" na otvaranju 16. međ. Festivala pozorišta za decu | (Vesti - 11. 05. 2009) Subotica.com\nDečji hor "Kolibri" na otvaranju 16. međ. Festivala pozorišta za decu\n11.05.2009. u 14:59h\n
Na otvaranju 16. Međunarodnog festivala pozorišta za decu nastupiće hor koji već više od 45. godina ulepšava detinjstvo generacijama dece u našoj zemlji - Dečji hor Kolibri Radio Televizije Srbije.
\nOvogodišnji, 16. po redu Međunarodni festival pozorišta za decu koji će se održati u Subotici od 17. do 23. maja, ugostiće preko 2.500 učesnika iz celog sveta.\nSvim festivalskim programima i predstavama u Subotici i drugim gradovima Srbije prisustvovaće oko 25.000 gledalaca.\nKompletan program sa satnicom možete preuzeti na našoj oficijelnoj internet prezentaciji - lutfestsubotica.net


Showing results for tags 'zato'. - Живе Речи Утехе\nShowing results for tags 'zato'.\nDanica Popović: Žele da me zastraše zato što sam glasna\n"TO JE BILA SENZACIJA DA PREDSEDNIK DRŽAVE PO IMENU I PREZIMENU NAVODI STUDENTA KOGA JA ‘MALTRETIRAM NA ČASOVIMA NASTAVE ZBOG IZRAŽENOG SUPROTNOG MIŠLJENJA’. TAKO JE REČENO NA TELEVIZIJI, A TO SUPROTNO MIŠLJENJE JE BILO DA JA PRODAJEM ISPITE. MNOGO KASNIJE, SAZNALA SAM IZ MEDIJA DA SE TAJ MLADIĆ HVALI DA JE BLISKI ROĐAK BRATISLAVA BATE GAŠIĆA I DA IMA JAKO DOBRE VEZE SA VUČIĆEM. A DA IMA JAKO DOBRE VEZE SA VUČIĆEM UPRAVO SE VEĆ TOG DANA POTVRDILO, POŠTO NE ZNAM DA LI PREDSEDNIK SRBIJE ZNA IME JOŠ JEDNOG JEDINOG STUDENTA NA OVOM FAKULTETU. DAKLE, PRIČA SE RAZVIJA POTPUNO NADREALNO" Kampanja koju protiv Danice Popović, redovnog profesora Ekonomskog fakulteta u Beogradu, već desetak dana vode prorežimski tabloidi – počeo je Kurir u vlasništvu Igora Žeželja, pa su oberučke prihvatili i ostali – imala je svoj vrhunac u nedelju uveče na TV Pinku. U to vreme, Danica Popović je gostovala u "Utisku nedelje" Olje Bećković, a Pink je u emisiji "Hit tvit", koja je napravljena da bi prekrila emitovanje "Utiska nedelje", uz poslanike Nenada Čanka, Vladimira Đukanovića, te učesnicu rijalitija i pevačicu Kristinu Kiju Kockar, doveo studenta Aleksandra Jakšića koji je, formalno, označio "sezonu lova" na prof. Popović još u prvim mesecima 2019. godine. I dok su Vladimir Beba Popović i Željko Mitrović gledali "Hit tvit" i dobacivali se frizbijem, Jakšić je, u maniru Milenka Jovanova, sve mašući papirima, ponovo teško optužio ne samo Danicu Popović već i druge profesore – Karapandžu, Teodorovića, ali i Šoškića, Arsića, Živkovića između ostalog i rečima "oni su najprljaviji među nama". Jakšić je u isto vreme branio doktorat Siniše Malog, navodeći da naučni doprinos ovog doktorata nije osporen, uz povremeno terciranje poslanika Đukanovića, izjavu Nenada Čanka da su mu svi ti plagijati nešto grozno i zaključak Kije Kockar da ona nije još došla do doktorata i da neke institucije – policija, tužilaštvo – treba da podrže mladog gospodina koji je "veoma hrabar". "Ono što je strašno jeste to što je taj student u toj emisiji sada izneo gomilu laži i, uz mene, okrivio i sve profesore koji su na fakultetu javno stali u moju odbranu! Zar to nije nečuveno? Zar to najbolje ne potvrđuje tezu da je stvar u dizanju buke i zastrašivanju, a ne u otkrivanju bilo kakve istine? Koji će se sledeći profesor oglasiti i braniti istinu, ako zna da će posle treba o sebi na Pinku slušati razne laži i gadosti, a da će mu moralni sudija u toj emisiji biti Nenad Čanak ili Kija Kockar? Dakle, zastrašivanje je sve jače, iz svih oružja napadaju, pa niko više i ne misli o plagijatu Siniše Malog, zbog čega je cela priča i počela. I tu više nije bitno šta je istina, već je bitno da se diže prašina. Ko je pametan, skloniće se u neku zavetrinu", kaže za "Vreme" Danica Popović. No, kako je sve počelo? DANICA POPOVIĆ: Na tribini o akademskoj čestitosti na Ekonomskom fakultetu jedan student se javio i rekao da ja ne zaslužujem da budem uvodničar, pošto, navodno, upisujem ocene u kabinetu, prodajem ispite, šta sve ne… Izazvao je najpre veliku buru smeha tada – i moju, moram da priznam. Ja sam ga pitala, molim vas, dajte neki dokaz – bilo je zaista kao da me je optužio da sam muškarac. On je rekao da niti ima dokaza, niti želi da imenuje svoje svedoke. I to se vrlo brzo završilo, u maju, tako što je disciplinska komisija Ekonomskog fakulteta njemu dala težak ukor. Dakle, on je proglašen klevetnikom. A potom, jedno anonimno pismo je počelo da kruži gradom, došlo je mnogim ljudima na fakultetu, ja sam čula da je ono i rektorki stiglo, a onda je usledila tužba koja je bila identičnog teksta kao i to anonimno pismo, koju je potpisao isti taj student. I ta tužba je bila prilično apsurdna. "VREME": Tu se optužujete da ste za novo izdanje knjige koristili prevod prof. Babića, sa kojim ste zajedno preveli neko ranije izdanje te knjige, čini mi se 2009. godine. Ali ta dva izdanja nisu iste knjige? Pa naravno da ova izdanja nisu ista, tekst nije isti, deset godina deli ta dva izdanja. To je najprodavaniji udžbenik međunarodne ekonomije na svetu. Zamislite da oni drže iz jednog u drugo izdanje isti tekst, zašto bi iko kupio sledeće izdanje? To ja moram svaki put da ponovim, svaki prevodilac to zna, da je vama prethodni prevod praktično neupotrebljiv. Vi ste taj novi prevod radili od nule? Mora od nule. To je jedini način da se stvar pošteno uradi, da se ponovo prevede. Svaki autor u narednom izdanju pravi mnogo izmena – od stilskih do suštinskih! Izbacuje delove rečenica, ubacuje nove zaključke, premešta pasuse, pojačava ili ublažava neke zaključke… A zadatak prevodioca je da prevod bude – tačan. Ja sam kolegu Babića molila da se priključi, on me je par puta kategorički odbio, znajući koliki je to posao, koliko je mukotrpno, i stalno mi je govorio: molim te, nađi nove ljude, treba da predamo taj posao drugima, mi smo se tu već proslavili, neću više to da radim. Nisam uspela, nažalost, da ga ubedim. Prevod je bio završen godinu dana pre nego što je prof. Babić umro, međutim, knjiga nije odmah izašla jer je još bilo starog izdanja u prodaji, a fakultet neće da izda novo izdanje dok staro ne proda. Iz nekih razgovora sa vašim bivšim studentima shvatam da ste jedan od retkih profesora koji ne piše svoje udžbenike, nego prevodi strane. Meni je to bio osnovni cilj, da radim onako kao se u svetu radi! Kad pitate nekog u svetu po kome je učio međunarodnu ekonomiju, on će reći po Salvatoreu, po Krugmanu, ili po Obstfeldu i Rogofu. I sad treba da dođe moj student i da kaže: ja sam učio po Dani Popović; pa kako stranci odmah da zaključe da on potpuno vlada tim predmetom! Druga velika lekcija mi je bila u Londonu, gde sam saznala da profesori uopšte ne koriste svoje udžbenike. Kada sam pitala profesora sa Londonske škole za ekonomiju (London School of Economics) zašto je to tako, on je rekao zbog toga što imaju veoma malo tržište! Objasnio mi je da Amerikanci imaju tim od 300 ljudi, što dizajnera, što asistenata prodaje, marketinga, direktora, pa onda i 20-30 nobelovaca, koji učestvuju kasnije u komentarisanju tekstova knjiga, tako da su ti njihovi udžbenici toliko superiorni da jednostavno nema svrhe to raditi. I pošto su na taj način pokupili tržište, čak ni Englezi na LSE ne pišu sopstvene udžbenike. To je meni bilo naravoučenije da se tako u ozbiljnom svetu radi. Kada je došlo to anonimno pismo i prijava? U aprilu. Zašto baš tada? Šta se tada dešavalo, pa je tada sve to krenulo? Mislim da ste negde rekli da se ovi napadi sada događaju jer 4. novembra treba da se donese odluka o plagijatu Siniše Malog, pa se, eto, pravi veštačka paralela: "a pogledajte šta oni rade". Ali, šta je tada bilo, u martu i aprilu? U to vreme, komentari koje sam ja dobijala bili su "ti si targetirana". Ko god me sreo od kolega, to mi je rekao. Targetirana sam zato što sam potpisivala sve peticije, i "1 od 5 miliona" i protiv plagijata Siniše Malog i protiv svih ostalih plagijata. U sve to ja verujem, i naravno da nikada ne bih povukla taj potpis, ali ne znam da li ste primetili koliko je malo profesora sa mog fakulteta to potpisalo. Koliko? Od jedne do druge peticije, potpisivao ih je prilično mali broj redovnih profesora, i naravno, mnogo više onih koji su u penziji. Jednostavno, strahuju od uticaja moćnih ljudi na ovom fakultetu. Druga stvar, osim davanja potpisa za peticije, jeste što mi njima strašno smetamo, oni nas zovu "glasna manjina". Mislim da je taj student upravo te reči upotrebio. Da. Ali ja sam jednina, meni smeta da neko kaže da sam manjina. No, dobro, nema veze. Poenta je: pošto smo već manjina – kao da smo, recimo, insekti ili bubašvabe – lako ćemo ih srediti. I onda se ide od jedne do druge: za njih smo bubašvabe na kojima koriste ovakav sprej. Ako se dobro sećam, vi ste gostovali na N1 u aprilu ove godine, rekli ste nešto o visini prosečne plate, a Vučić je valjda odmah sutradan izašao i rekao da to nije tačno i da vi tog studenta proganjate i tome slično. To je bila senzacija da predsednik države po imenu i prezimenu navodi studenta koga ja "maltretiram na časovima nastave zbog izraženog suprotnog mišljenja". Tako je rečeno na televiziji, a to suprotno mišljenje je bilo da ja prodajem ispite. Mnogo kasnije, saznala sam iz medija da se taj mladić hvali da je blizak rođak Bratislava Bate Gašića i da ima jako dobre veze sa Vučićem. To – da ima jako dobre veze sa Vučićem – upravo se već tog dana potvrdilo, pošto ne znam da li predsednik Srbije zna ime još jednog jedinog studenta na ovom fakultetu. Dakle, priča se razvija potpuno nadrealno. Mene jedino u svemu tome teši što izgleda niko živ ne veruje u tu njihovu priču. Kome se oni obraćaju? Svom biračkom telu, da im pokažu kakvi su drugi? Da li se obraćaju meni da me zastraše, ili se obraćaju onima koji bi možda pisnuli, da vide kako ja prolazim. To je Udba, to je njihov cilj. Da je njima stalo do plagijata, pa oni bi Sinišu Malog sklonili pre pet godina. I Jorgovanku Tabaković, i ministra unutrašnjih poslova. Dakle, ti ljudi ne bi bili u vlasti da je njima stalo do toga. Ne, u ovom trenutku njima je stalo da mene diskredituju jer sam previše glasna. Kako je fakultet reagovao? Koliko sam shvatio, oni su podigli celu priču na nivo koji nije baš uobičajen? To biste morali njih da pitate, zbog čega su to uradili. Krajnji zaključak će biti donet za tri-četiri meseca, kada komisija da svoje mišljenje o tome da li je taj prevod zloupotreba autorskih prava. A šta je, po vama, trebalo da bude epilog cele te priče, da nije bio upleten ovaj politički deo? Kako bi se rešavao bilo koji drugi slučaj? Tužba bi bila odbačena kao nekompletna i neutemeljena zbog toga što u toj tužbi ne piše ništa. Šta piše? Čovek je poslao 15 strana iz jedne knjige, 15 iz druge i rekao: evo, izvolite pa gledajte. A nije ništa izvučeno, u smislu, evo, ovo je… Ne. I sastav te komisije se menjao? Promenjen je član Nacionalnog saveta za visoko obrazovanje nakon intervencije ministra Šarčevića u parlamentu. To je zaista presedan i skandal da ministar prosvete presuđuje u parlamentu šta će da radi neko univerzitetsko telo na univerzitetu koji je, ili bi barem trebalo da bude, autonoman. To je bilo u septembru, ministar je tada u Skupštini sve lepo okarakterisao: kako je rekao, taj dečko je "jedan od najboljih studenata Ekonomskog fakulteta", "izuzetan momak" i "rodoljub". To je bio narativ, koji su prethodno postavili Rističević, Atlagić i ostali. Ja ne mogu da budem zahvalnija Rističeviću i Atlagiću što su baš oni preuzeli te reči da izgovore, čime sam ja oslobođena istog trenutka pred svakim normalnim čovekom u ovoj zemlji. Međutim, ono što se desilo jeste da je nakon tog izlaganja u parlamentu već izabrani član komisije – zamenjen. Dakle, da posle dva meseca Nacionalni savet zameni kandidata kojeg je isti taj Nacionalni savet odredio! I to na elektronskoj sednici, dakle, bez tačke dnevnog reda, bez diskusije – samo glasanje! Kao ono zvonce u parlamentu kad zazvoni, pa svi glasaju… Ali ni to nije za čuđenje! Po novom Zakonu o visokom obrazovanju, ovo telo je "preuzeo" SNS, pa je ovakav ishod očekivan. Još jednom se taj student žalio, na još jednog člana te etičke komisije Univerziteta. Sada je imao primedbu na to da smo i taj član i ja potpisnici peticije "1 od 5 miliona", te da postoji sukob interesa, ali pošto Veće društveno-humanističkih nauka Univerziteta u Beogradu nije pod uticajem SNS-a, predlog da se taj član smeni jednoglasno je odbijen. Cela priča je potpuno besmislena. To stvarno liči na Jozefa K, mene samo raduje da ipak deluje benignije, pa ću i ja verovatno bolje proći od Jozefa K. Kada se drugima takve stvari dešavaju, onda vam se čini da to nije ništa. Međutim, kada sam u nekoliko prilika ljudima prepričavala šta se dešava, videla sam toliko bolnu grimasu na njihovom licu dok govorim da sam pomislila, auuu, čoveče, kad njima ovako teško ovo pada, koliko li je ova priča u stvari bolesna i mračna? Da pređemo na ekonomske teme. Fiskalni savet je objavio svoje mišljenje o fiskalnoj strategiji za sledeću godinu. Posle toga je MMF izašao sa nešto drugačijim podacima u vezi sa privrednim rastom od FS: Fiskalni savet kaže da ove godine neće biti preko 3 odsto, slično je i za sledeću, a MMF kaže 3,5 odsto rasta ove, a 4 sledeće godine. Razlika između te dve projekcije je u tome kakav će biti uticaj krize u okruženju na Srbiju. Dakle, metodološki se te dve projekcije više po tome razlikuju nego bilo po čemu drugom. Fiskalni savet je dao strožu procenu, kao i Svetska banka. MMF se drži svoje procene, ali to su nijanse. Međutim, više ne govorimo o bitnim stvarima – "zlatno doba" i 4,5 do 5 odsto rasta su zaboravili svi. Toga sigurno neće biti. A i to je minimum za "zlatno doba", tih 5 odsto. Apsolutno, 5 odsto rasta BDP-a je minimum da bismo uopšte mogli da dostižemo ove što nam beže, što bi bio trenutak kada bi naši ljudi prestali tamo da odlaze. Što više mi zaostajemo, sve će više ljudi odavde želeti da ode, jer zaista su ovo teško podnošljive stvari. Ljudi su racionalni, oni gledaju kako drugi žive. Mladi će gledati šta mogu da zarade, i kada vide kako mogu da žive u Austriji ili Italiji, veoma veliki broj tamo i ostane, ne zato što je tamo idealno, nego zato što je milion puta bolje nego ovde. Ima u tom izveštaju Fiskalnog saveta sjajna rečenica, vezana za povećanje plata u javnom sektoru: "Višak u budžetu pripada svim građanima Srbije, a ne samo budžetskim korisnicima, i trebalo bi ga usmeriti tamo gde su potrebe zemlje najveće, a to svakako nije neosnovano povećanje zarada u javnom sektoru." Potpuno tačno. Ako mi ne možemo nijedan auto-put da završimo već 12 godina, ako je ovo zemlja bez kanalizacije, zemlja gde nikada nijedna institucija nije profunkcionisala, onda se zaista svodimo na to da ćemo biti zadovoljni ako nam doda još 10 dinara u novčanik. I to ne svima. Da, ovim svojima. Mada, istini za volju, plate rastu i u drugim zemljama, i u privatnom i u javnom sektoru, a i kod nas je počeo rast plata u privatnom sektoru. Ali manje nego u javnom. Naravno, mnogo manje. Tajna tog rasta je u tome što ljudi odlaze. Što je manja ponuda, veća je cena, to je ekonomska zakonitost. Tako da će plate, ako se ovako nastavi, ako svi odu, nama koji ostanemo biti baš velike. To bi onda značilo i da će konkurentnost da opadne, pa se onda ne isplati ljudima da dođu ovde i ulože… E, pa, neće dolaziti. Ono što je potrebno da bi ljudi dolazili jeste privredni ambijent, pravosuđe. To kad ja tužim "Kurir", da tu tužbu dobijem ili izgubim za dva meseca, a ne za sedam godina. Dakle, počev od tih stvari pa do većih, kada čovek uloži novac, pa mu ne bude vraćen i to čeka pet godina – on ne može da ostane privrednik ako su uslovi takvi. A uslovi su i bili i ostali takvi. I kad se pita čovek zašto nisu toliko dolazile strane investicije, zašto je sve zaostalo, pa eto zašto – veliki investitori su dolazili kad ih predsednici dovedu za ruku, daju subvencije, daju privilegije. Takvi su došli, ostali nisu. Pošto je već bilo tako, nije došlo do prelivanja tog rasta, da se neke druge grane naslone na te velike investitore, ništa od toga se nije desilo. Pogledajte Zastavu, odnosno Fijat sada. Ništa od toga. Gasi se, zato što ste napravili takav ambijent. Ali to je nekako neprekinuta nit, od Dinkića naovamo – dovedemo, evo vam subvencije, i to je taj sistem rada skoro 15 godina. Sistem rada je takav da ti ubijaš preduzetničku inicijativu u zemlji i prepuštaš je odabranim investitorima. Dakle, nije to da ovde može bilo ko. Šta se ovde dešavalo? Recimo, firma Henkel, koja je kupila Merimu, bila je prva firma koja je tražila da Srbija podigne carine za uvoz deterdženata, da bi štitili svoju proizvodnju. To je još onda bilo? Da, to je to doba o kome pričamo. Jedna od priča iz tog doba. A mi smo te investitore zvali da dođu da bismo mi bili najkonkurentniji, da bi ova privreda izgledala kako treba, a ne da od Henkela pravimo od vas novu Merimu. Apsolutno nikada nije bilo političke volje ili, bolje rečeno, nije bilo homogene vlade sve do Vučića koja bi mogla da sprovede tu političku volju. Moramo da priznamo da je jedino tada uspela fiskalna konsolidacija. Možemo mi da ne volimo Vučića koliko god hoćemo, ali isti taj Vučić, dok mu je Krkobabić bio u Vladi, nije mogao ni da sanja da smanjuje penzije. A onda je Krkobabića eliminisao, napravio jednopartijsku vladu i državu i sproveo, lege artis, fiskalnu konsolidaciju, kako treba. Šta je kasnije sve pogrešno uradio, to je druga priča. Da bi napravio strašno bitan potez, ti moraš da imaš političku većinu. Od kada je sastavljena zemlja Srbija, nije bilo političke većine, i nikad nisi mogao da zadovoljiš svačije ambicije a da sačuvaš njihov glas u Skupštini. Ali, u mnogim zemljama postoje koalicione vlade, kako druge zemlje uspevaju bilo šta da urade sa takvim vladama, a mi ne možemo ništa? Mislim da je možda jedan od odgovora naš izborni sistem. Mi uopšte i ne biramo ljude kojima verujemo, nego damo glas nekoj partiji, a onda ta partija izabere nekakve ljudske karikature koje normalan čovek nikad ne bi izabrao. I vi to gledate, pa na kraju opet imate zadatak da birate između manjeg zla, i na tome se priča završava. Šta je lek za to? Drugačiji izborni sistem? Mislim da je najpre sloboda medija osnova cele priče. Zato što Srbija ne zna šta se dešava. Sada kada gledam RTS kao režimsku stanicu i N1 kao njihovu suprotnost, ja ću čuti potpuno različite vesti, drugačije zaključke. Znam da RTS gleda cela Srbija, a da N1 gleda možda jedna desetina Srbije. Zaključak je da će svi misliti onako kako su videli na RTS-u. Sloboda medija je osnovna stvar, da ljudi saznaju. Jer, ako čovek treba da bira nekoga, on valjda treba da vidi između koga bira. To je pitanje aktuelno već mesecima – da li su izbori zapravo izbori, ako ti nemaš nikakve informacije o tome koga biraš. Kako vidite celu tu debatu o bojkotu? Ja nisam političar i ne usuđujem se nikada da dajem političke savete, ali ono što je meni očigledno jeste da nema nikakvog smisla izlaziti na ovakve izbore. Prvo, jer su besmisleni, a drugi razlog je taj što se na taj način Vučić dovodi u veoma nezgodnu situaciju. Jer, to što opozicija bojkotuje to je jedna stvar, ali ako građani bojkotuju – to je sasvim drugo. Međutim, Vučić uvek ima način da uz ove nazovi opozicione partije – Čanke, LDP i slične – skupi dvotrećinsku većinu u novom parlamentu, da izglasa i novi Ustav ili predaju Kosova ili šta god bude tražila međunarodna zajednica. Čini mi se da bi taj bojkot imao političkog smisla kada Vučić ne bi dobio toliku većinu, ali od toga neće biti ništa. A međunarodna zajednica će i dalje hvaliti Vučića i njegove reforme i uspehe, kao što rade i MMF i Svetska banka, i svi mi ćemo gledati zgranuto, a priča će se nastavi. Dakle, ne verujem u politički uspeh bojkota, ali zdrav razum mi nalaže da drugog dostojanstvenog izbora nema. Dokle priča može da se nastavi, ekonomski gledano? Ekonomski gledano nijedna zemlja nikada nije propala. Nije ni Rimsko carstvo, ono se politički razgradilo, kao što se i SFRJ politički razgradila. Ekonomije nikad ne propadaju. Smanjuje se nacionalno bogatstvo u jednoj fazi, u drugoj se povećava, ništa se bitno neće desiti. Moj najveći problem jeste što ja sve više vidim da u Srbiji nikad neće biti dobro ili odlično. A moglo je da bude. Kad je moglo? Moglo je da bude, možda, da Đinđić nije ubijen. Nisam sigurna, ali dve su stvari bile bitne odrednice tog vremena. Jedno je što su na vlast došli ljudi koji su prva petorka tadašnje srpske ekonomije. Kakva je, takva je, ne kažem da je to bilo najbolje na svetu, ali je bilo najbolje što je Srbija u tom trenutku imala. I druga stvar je bila važna – iako to pravosuđe nije funkcionisalo, DS i DSS su se toliko zamrzele, da su one bile kontrolori jedna drugoj za neku veliku korupciju ili velike skandale, tako da smo uz takvu neku nazovizaštitu pravnog sistema zaista mogli mnogo stvari da uradimo, i mnogo stvari da se pogura. A urađeno je dosta. Prva faza stabilizacije je prošla odlično, privredni rast je krenuo vrlo brzo, lični dohoci su rasli munjevitom brzinom. Mi smo videli da ovo postaje nekakva druga zemlja, i onda u jednom trenutku, kada je trebalo praviti velike rezove, odlučiti se o velikim privatizacijama, da od danas sve firme treba da plaćaju vodu i struju, ili neke takve banalne stvari, onda je sve to prekinuto. Onda je Đinđić ubijen, došao je sledeći premijer, kome ništa od toga nije bilo bitno. On je mislio o tome kako da zaštiti Kosovo i da promeni Ustav i stavi tu preambulu, što ne mogu da kažem da je nebitna stvar i nebitan prioritet, ali na ekonomiju ti ljudi jednostavno nisu ni pomislili. Zanimljivo, tada je bio najveći rast. Jeste, upravo zbog svega onoga što je bilo urađeno za Đinđićevog života. Oni su tačno seli u treću godinu, da je Đinđić ostao živ, on bi ovacije dobijao za to koliko privreda raste zbog stvari koje je uradio u prve dve godine. Kako je on poginuo, sve lovorike su nezasluženo pripale Koštunici. To je i doba najvećih privatizacija, ali i najvećih mahinacija u privatizaciji, a da sa dobijenim parama ništa nije urađeno. Tu postoje dve priče. Jedna je o tome da je svaka zemlja koja je pravila privatizaciju imala velikih problema sa nelegalnim poslovanjem, sa prevarama, sa svim tim stvarima. Rešavali su ih tako kao što ih mi rešavamo – nešto se uhvati, za nešto se sazna, za nešto se ne sazna. Međutim, osnovni cilj privatizacije jeste da se počisti ambijent, da na toj teritoriji više nema gubitaša. A kod nas država drži skoro pola privrede. Upravo o tome pričamo. Ove zemlje su oslobodile svoj privatni sektor, pustile ga da raste i tamo bi bila mnogo smešna priča o nekom PKB kompleksu. Možda je u Češkoj i postojala neka takva firma i bila velika pre 35 godina, a posle toga je ona, ostajući ista, relativno bivala sve manje i manje značajna. Kod nas – ne, kod nas se ništa ne menja, sve ostaje kao što je bilo. Dakle, ta prva Koštuničina vlada je bila period propuštene prilike? Apsolutno propuštene prilike. Ono što se desilo za vreme Vojislava Koštunice jeste da je munjevito rastao broj članova DSS-a – nije baš imao članstvo kao danas SNS, ali je to toliko brzo raslo da je to odmah bio signal da je reč o partokratiji. Ljudi su racionalni – što bih ja morala da se deklarišem za koga sam, ako ne očekujem neku veću korist. To je tada počelo, Dinkić je nastavio i ojačao partokratiju, doveo ju je dotle da je na kraju sam na TV-u rekao da i čistačica mora da bude u partiji da bi dobila posao. I onda, zar nas čudi kada dođe SNS sa mnogo manje obrazovanim kadrom… A uz to su "gladni"... Tako je, i oni su onda dali gas i doveli Srbiju do besmisla. Vi sad gledate da ljudi zaista ne smeju da pisnu, da je zaista reč o romanu 1984. Strašno. Možete li da povučete paralelu između Đinđića i Vučića, na kojoj ponekad vlast insistira? Vučić ima jako dobre medijske savetnike, i očigledno je da sve to što u medijima radi, kada gledamo koji je njegov cilj, a to je da vlada što duže. Ja ne umem da napravim takvu paralelu, meni stalno padne na pamet sledeće: da je meni neko 5. oktobra 2000. rekao da će 5. oktobra 2019. godine na vlasti biti Aleksandar Vučić (već sedam godina), da će zavesti jednopartijski sistem, i da će me optužiti za potpuno nebulozne stvari, da će o meni pisati "Kurir", ja bih stvarno mislila da je ta osoba koja mi to kaže luda, a bogami se vidi da sam ja luda. Nešto ste rekli, da li u "Utisku nedelje", da li u nedavnoj tribini na Filozofskom fakultetu, nešto u smislu "ja neću novog Vučića iz opozicije". Na šta ste mislili? Ja nikako neću osobu koja će da nastavi partokratiju. Koja neće da uvede reformu pravosuđa, koja hoće sama da postavlja šefove i predsednike sudova, kao što su svi do sada radili. Ja takve neću, odmah vidim zašto to rade, da bi prljave ruke svoje i svojih saradnika prali čistom vodom iz našeg lavora! Ko god mi ne garantuje potpunu reformu pravosuđu, ali lege artis, iskrenu, istinsku, a ne da sudovi nastave da rade onako kako se na televiziji naloži, ja to neću. Imali smo u Cvetkovićevoj vladi reformu pravosuđa, koja je napravila stvari još gorima. Kasnije će se ispostaviti i da je ta vlada trošila preko mere, pa se došlo u predbankrotno stanje. Napravili su ogromnu štetu sa tom reformom pravosuđa. Zašto su uradili tu besramnu stvar? Osnovna stvar u svim uspešnim reformama jeste što je na čelu reformi bio čovek koji je imao ogroman kredibilitet, što su ljudi toj osobi verovali. Vi ovde to niste imali. Premijer Cvetković nije nijednom pokazao nijedno svoje mišljenje. On je radio to što mu se kaže, ali ja zaista ne mislim da je to posao premijera, nego nekog iz pomoćnih službi, kao što ga je crtao Marko Somborac. A kako je došlo do predbankrotnog stanja? Plate i penzije su rasle brže od produktivnosti rada, brže su rasle nego što je privreda rasla. To znači da ja svom detetu dajem 150 odsto svoje plate svakog meseca. Koliko meseci možeš to da daješ a da ne dođeš u predbankrotno stanje? To sada, nakon najave povećanja plata u javnom sektoru, ponovo govori i Fiskalni savet. Kažu, evo, počinje ista priča. Privredni rast je "zakucan" negde na 3 odsto i ne može više osim ako ne bude jednokratnih efekata – poput usporavanja 2017, pa posledičnog rasta 2018. Sa druge strane, najavljene su javne investicije prvo od 5, pa od 10 milijardi, a Fiskalni savet je sve to skupio na gomilu i došao do iznosa od 15–20 milijardi, kojih nema. Da li to može da poveća rast, i odakle će da dolaze te pare? To je bila toliko nedorečena rečenica o tim investicijama da je izgleda napravljeno baš tako da svako od nas dopuni onim što želi. Nažalost, to je nemoguće, tih para nema. Na sadašnjih milijardu i po ili dve može da se doda recimo pola milijarde, ali strašno zavisi u šta ćete ulagati. Fiskalni savet kaže da postoji rizik da te "investicije" budu zapravo novi stadioni i kupovina nove vojne i policijske opreme. To je sve totalno neproduktivno, kao što je neproduktivan i "Beograd na vodi". On ništa ne proizvodi, ništa ne izvozi. Mi smo živeli u vreme kada je Novi Beograd počeo da cveta i videli smo toliko solitera u životu, da ja ne znam kako može sad da nas impresioniraju još četiri solitera, bilo kakva, da to neko podigne i da kaže da je to budućnost Beograda. Kažu, turisti će da dolaze da vide to čudo. Jedna farsa za drugom. Ali ono što je osnova privrednog rasta jeste pravosuđe. Ako vi to oslobodite, onda ćete osloboditi ljude koji su pošteni a imaju averziju prema riziku. Kada oni postanu sigurniji da je ovaj ambijent valjan, onda stvari kreću nabolje. Dok su ljudi uplašeni, dok samo jedan čovek u ovoj u zemlji donosi odluke, toga neće biti. A BDP će da raste toliko koliko raste. On raste i zbog ove izgradnje Beograda, svih ovih rekonstrukcija što sada rade. Koliko para tu ulože za toliko će da poraste BDP. Ako budu osam puta razbijali Trg republike i plaćali, sve više će rasti BDP. Pa tako nešto je Ana Brnabić htela da uradi tamo 2017. Kad je postalo očito da će rast BDP-a da bude veoma nizak, rekla je, e sad ćemo da donesemo mere za jednokratni rast BDP-a, pa ćemo da čistimo kanale i da poljoprivrednicima kupimo traktore. Veštački da se podigne, bez suštine, nego, eto, da se kaže. To je zato što nemate ljude sa preduzetničkim instinktom da pokrenu posao. Takvi ljudi su otišli, i radije će da odu u Bugarsku nego da ostanu ovde. Zar tamo nije sličan nivo korupcije? Jeste, ali nije toliko jaka partijska država, ipak tamo važe zakoni Evropske unije. Iako je korupcija velika i tamo i ovde, vi možete da dođete u Bugarsku i napravite posao, a Bugari da dođu ovde i naprave posao pored SNS-a, e to ne može. To je razlika, ključ je u pravosuđu i medijima. To je stalno ona priča – a zašto ti ne uđeš u Vučićevu vladu i ne popraviš stvari. Pa ne radi se o tome, radi se o partokratiji, slobodi medija, da se Srbija oslobodi, da ljudi oslobode da počnu da misle gde će da rade. Vama kao premijeru je zadatak da mislite o privrednom rastu. To je najvažnija stvar, kako će privreda da raste i to da već u vašem mandatu počne da se pokazuje, kao što je počelo u Đinđićevom. Jer vi onda radite i za onu većinu koja će da glasa za vas, a i dajete ljudima nadu da mogu da ostanu u zemlji. Kad bi svako od nas video da će biti bolje iduće godine, malo bolje, ali ipak bolje, onda bismo drugačije gledali celu tu stvar. Ali njima je osnovni zadatak "Beograd na vodi", Evroazijska unija… a bogami i to da ućutkaju svakoga ko se ovde usudi da drugačije misli. Radmilo MARKOVIĆ\nAleksandar Mitrović, sin vlasnika Pinka Željka Mitrovića, osuđen je na 12 meseci nošenja nanogice u svom stanu i zabranu upravljanja motornim votilom na godinu dana, zbog saobraćajne nesreće u julu 2013. kada je na pešačkom prelazu u Ustaničkoj ulici pregazio 17-godšinju Andreu Bojanić, rečeno je za N1 u Prvom osnovnom sudu u Beogradu. Mitrović je osuđen na jedinstvenu kaznu za oba krivična dela: teško delo protiv bezbednosti javnog saobraćaja i nepružanje pomoći licu povređenom u saobraćajnoj nezgodi. Mitroviću će u kaznu biti uračunaro i vreme provedeno u pritvoru od 19. jula do 4. oktobra 2013. godine. Vlasnik televizije Pink Željko Mitrović izjavio je danas da njegov sin Aleksandar nije kriv za saobraćajnu nesreću u kojoj je poginula Andrea Bojanić već da ga je sud osudio samo zbog toga što je njegov sin. „Posle tri veštačenja, koje nisam tražio ja ili moj sin Aleksandrar već Tužilaštvo, sva tri su potvrdila da moj sin Aleksandar nije kriv, ali je danas sud osudio mog sina samo zato što je moj sin. E, moj časni sude!“, naveo je Mitrović na svom tviter nalogu. Aleksandar Mitrović je osuđen na 12 meseci nošenja nanogice u svom stanu i zabranu upravljanja motornim vozilom na godinu dana za dva krivična dela – teško delo protiv bezbednosti javnog saobraćaja i nepružanje pomoći licu povređenom u saobraćajnoj nezgodi. On je 18. jula 2013. godine, vozeći džip Ustaničkom ulicom, iz pravca Bulevara kralja Aleksandra prema Ulici Vojislava Ilića, na pešačkom prelazu udario i usmrtio 17-godišnju Andreu Bojanić. Otac nastradale devojke i tužilaštvo najavili su žalbu na presudu.\nIndex.hr: Kaštelani se plaše Pupovca. Zato su ga spalili\nFoto: Dalmatinski portal, Index BIO SAM sasvim malen kada sam prvi put vidio Krnju. Zao lik pretvorio se u buktinju kad je teta Ksenija na njega bacila šibicu. Mi, djeca iz dječjeg vrtića Davor Urlić-Kljujo, omađijani smo gledali u plamen koji proždire krivca za sve naše nedaće. Krnje je gorio, a s njim i svaki doručak od starog kruha i parizera, izgorjelo je svako popodnevno spavanje, izgorjelo je i ono kad Marina nije htjela biti moja cura, izgorjelo je i što sam Igoru zabio šaku u oko, ne sjećam se zbog čega. U plamenu je Krnje oprao sve moje i tuđe pogreške, i sve ono što je bilo loše u godini iza nas. Koliko dijete može pojmiti godinu. Posljednjih godina pratim tko se spaljuje na karnevalima, krnjevalima, mesopustima, maškarama. I ne mogu se oteti dojmu da je ljudima za sve nedaće oko njih kriv netko tko baš nema nikakvog utjecaja na njihov život. Od mog vrtića Kaštela su udaljena dvadesetak kilometara. U tim Kaštelima, valjda jedinom gradu na svijetu koje u imenu ima broj sedam, lani su palili mamu i mamu, odnosno tatu i tatu. Čeljadi podno Kozjaka za sve su nedaće bili krivi roditelji istoga spola. Oni su ih otpustili s posla, oni su ih natjerali da se odsele, oni su im apartmane s pogledom na cementaru ostavili prazne. Mama i mama su im bile krive za sve. Krnje je simbol, a simbole nekad treba karikirati Maškare, krnjevale i karnevale ne treba shvaćati posebno ozbiljno. Možda. Oni su izraz narodnoga duha, zatomljenog u cjelogodišnjoj pristojnosti. Osim kada nisu. Ove su godine šaljivi Kaštelani spalili Milorada Pupovca. Nakalemili su mu na noge opanke kakve nikada nije nosio, gaće i čakšire kakve nije imao. Da bi Pupovac bio više Srbin. Jer Krnje je simbol, a simbole nekad treba karikirati da bi bili prepoznatljivi. Kaštelani su, zapravo, spalili Vječnog Srbina. Onoga koji je među nama i nanosi nam zlo. Ne znamo točno koje je to zlo, ali on je kriv. I za ono što se dogodilo i za ono što nije. Milorad Pupovac je Krnje. I točka. Zagrebemo li dublje u simboliku spaljivanje Krnje ili Pusta dolazimo do straha. Straha pred nadnaravnim i neobjašnjivim. Spaljivanje Krnje čin je oslobađanja od straha pred onostranim, oslobađanja od okova nad kojima nemamo nikakvu moć. Ne znam što je Pupovac skrivio Kaštelanima Krnje je, toliko svi znamo, simboličan lik kojeg narod krivi za nedaće u protekloj godini i nada se da će spaljivanjem slične izbjeći u narednoj. Ne znam što je Pupovac skrivio Kaštelanima, no to nije ni važno. Spaljivanje Krnje je u prvom redu iskaz nemoći u stvarnom svijetu pa se za osvetu, ili kao žrtva, spaljuje simbol. Ta poganska žrtva onostranome je istovremeno i priznanje moći Krnji. On je snažniji od bilo kojeg pojedinca iz puka. Njega uvijek spaljuje masa, priznajući mu tako nadljudske sposobnosti. U broju je sigurnost jer ni sa simbolima se nije preporučljivo igrati sam. Spalivši Krnju Pupovca maškare su Miloradu Pupovcu priznale status svojevrsnog poluboga ili demona, kako vam drago, bića koje je izvan i iznad njihovog dosega. Onoga koji je jači, pametniji i uspješniji od njih. I zato ga mrze. https://www.index.hr/vijesti/clanak/kastelani-se-plase-pupovca-zato-su-ga-spalili/2068375.aspx\nLečimo usamljenost kao bolest, zato što to i jeste Istraživanja sve češće potvrđuju našu najdublju intuiciju: ljudska povezanost u samom je srcu čovekove dobrobiti. I moj pacijent i ja znali smo da on umire. Umreće danas. Možda sutra. Ili sledećeg dana. Treba li nekoga da pozovem? Nekog koga bi želeo da vidi? Nikog, rekao mi je. Nema porodicu. Nema bliskih prijatelja. Za mene, žalost njegove smrti bila je nadjačana jedino žalošću njegove samoće. Pitao sam se da li je njegova izolovanost, a ne splet nesrećnih okolnosti, podstakla preranu smrt. Društvena izolovanost je u porastu. Od osamdesetih godina, procenat odraslih Amerikanaca koji će priznati da su usamljeni udvostručio se sa 20 na 40 odsto. Skoro jedna trećina Amerikanaca starijih od 65 godina živi sama, i čak polovina onih starijih od 85. Pojedinci sa manjom društvenom povezanošću imaju poremećaj sna, slabiji imunosistem i viši nivo hormona stresa. Jedna skorašnja studija pokazala je da izolovanost povećava rizik od srčanih bolesti za 29 odsto, a za 32 od infarkta. Druga istraživanja otkrila su da kod društveno izolovanih pojedinaca postoji 30 odsto veći rizik od umiranja u narednih sedam godina. Usamljenost kod starijih ljudi može ubrzati nastanak kognitivnih oštećenja, a za izolovane pojedince verovatnoća da će doživeti preranu smrt dvostruko je veća nego kod onih sa bogatijim društvenim životom. Nova istraživanja ukazuju i da usamljenost može biti delom izazvana neobičnom osetljivošću na oblike socijalne interakcije (facijalne ekspresije, govor tela i sl.). Usamljenim ljudima svojstveno je da dvosmislenu verbalnu i neverbalnu komunikaciju tumače negativno i pokrenu mehanizam samoodržanja. Na ovaj način, samoća može biti zarazna: kada je jedna osoba usamljena, ona se povlači iz društvenog kruga i podstiče druge da učine isto. Doktor Džon Kaćopo, profesor psihologije na Univerzitetu u Čikagu, isprobao je razne pristupe u lečenju usamljenosti. Došao je do zaključka da su najefikasnije intervencije one koje se usredsređuju na "maladaptivnu društvenu kogniciju" – odnosno one koje pomažu ljudima da preispitaju način na koji komuniciraju sa drugima i percipiraju oblike društvene interakcije. Usamljenost kod starijih ljudi neretko je posledica odlaska članova porodice i smrti bliskih prijatelja. Kako je jedan stariji čovek obrazložio: "Vaš svet umire pre vas." Idealno bi, prema rečima eksperata, bilo da susedstvo i zajednica povedu računa o starijim ljudima koje zadesi tako nešto i preduzmu sve što je potrebno da preduprede ili makar umanje društvenu izolovanost. Njima bi trebalo omogućiti i pristup saobraćaju, obezbediti niže cene karata za autobus ili posebne službe za prevoz, što bi pomoglo održanju društvenih veza. Religiozne starije ljude treba ohrabrivati da nastave da redovno posećuju službu; njima bi koristio osećaj duhovnosti i zajedništva, kao i budno oko drugih koji posećuju crkvu. Oni koji mogu da brinu o životinji mogli bi da uživaju u društvu ljubimca. Ali u nastajanju su i mnogo uređeniji programi pomoći. Na primer, dr Pol Teng iz Fondacije Palo Alto osnovao je linkAges, međugeneracijsku razmenu usluga. Program funkcioniše tako što članovima dozvoljava da objave onlajn nešto u vezi sa čim im je potrebna pomoć: časovi gitare, partner za skrebl, vožnja do lekara. Drugi mogu da volontiraju, pomognu i "sakupe" sate koje će iskoristiti kada je njima potrebna pomoć. Na primer, studentkinja može videti objavu starijeg čoveka kome je potrebna pomoć u bašti. Ona mu pomogne da zasadi leju cveća i "skupi" dva sata usput. Nekoliko meseci kasnije, kada ona želi da skuva nešto sa menija malezijske kuhinje, penzionisani kuvar će joj priskočiti u pomoć. Istraživanja sve češće potvrđuju našu najdublju intuiciju: ljudska povezanost u samom je srcu čovekove dobrobiti. "Ne treba vam drug za igru svakodnevno", kaže dr Teng. "Ali znati da vas neko ceni i da ste još uvek pripadnik zajednice i doprinosite joj neverovatno dobro utiče na psihu." http://www.nedeljnik.rs/nedeljnik/portalnews/lecimo-usamljenost-kao-bolest-zato-sto-to-i-jeste/


Kiša povremeno, uveče prestaje\nNOVI SAD: Oblačno s kišom povremeno koja prestaje uveče. U novogodišnjoj noći suvo. Vetar ujutru slab južni, a popodne umeren zapadni. Pritisak ispod normale. Minimalna temperatura 3, a maksimalna 7 stepeni.\nVOJVODINA: Malo hladnije i oblačno sa kišom povremeno. Padavine prestaju uveče, najpre na zapadu i jugu, a do ponoći i na severu. Vetar ujutru slab južnih pravaca, a popodne umeren zapadni. Pritisak ispod normale. Minimalna temperatura 2, a maksimalna 10 stepeni.\nSRBIJA: Oblačno s kišom povremeno, a u planinama iznad 1.000 mnv sa snegom. Na severu hladnije, a na jugu toplije, ali i tamo temperatura opada u toku popodneva. Padavine slabe i prestaju krajem dana tj. pre ponoći. Vetar ujutru slab južnih pravaca, a popodne zapadni. Pritisak ispod normale. Minimalna temperatura 3, a maksimalna 13 stepeni.\nNAREDNIH DANA: Prva dva dana nove godine, u petak i subotu, suvo sa sunčanim periodima uz manji porast temperature u subotu. U nedelju oblačnije sa slabom kišom. U subotu i nedelju će duvati pojačan jugoistočni vetar u Pomoravlju i Podunavlju.\nBIOMETEOROLOŠKA PROGNOZA: Biometeorološke prilike uticaće relativno nepovoljno na većinu hroničnih bolesnika. Najizraženije tegobe mogu osetiti astmatičari i cerebrovaskularni bolesnici, pa im se preporučuje da slušaju savete lekara. Moguće meteoropatske reakcije su promenljivo raspoloženje i glavobolja. U saobraćaju se savetuje dodatna pažnja.\nGrad Novi Sad uplatio 25 miliona dinara za lečenje bolesne dece u Inostranstvu\nVučević: Za najugroženije po 5.000 dinara


Pravila o zaštiti privatnosti – Kymata, zvanični veb sajt | Hoteli u Paraliji\nKako bi vam pružio najbolje moguće iskustvo, objekat Kymata koristi svoje kolačiće i kolačiće treće strane na svom veb sajtu u tehničke, analitičke i marketinške svrhe. Nastavkom pretrage na našem veb sajtu, pristajete na naše korišćenje kolačića. Molimo vas da pogledate naše Obaveštenje o kolačićima za više informacija.\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.hotel-kimata.gr koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Kymata. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.hotel-kimata.gr. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na info@hotel-kimata.gr .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na info@hotel-kimata.gr . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na info@hotel-kimata.gr . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


Haški sud - Najnovije i najčitanije vijesti - Index.hr\nDanas ponovljena presuda Stanišiću i Simatoviću, tužitelji traže doživotnu\nSUD U Den Haagu objavit će danas presudu u ponovljenom postupku protiv srpskih obavještajaca Jovice Stanišića i Franka Simatovića Frenkija, optuženih za zločine nad Hrvatima i Bošnjacima od 1991. do 1995. godine. Tužiteljstvo za njih dvojicu traži doživotni zatvor, a obrana slobodu.\nKrvnik Mladić nikad se nije pokajao. Sad će saznati konačnu presudu\n"VRLO, vrlo opasan čovjek." Ovako je bivša glavna tužiteljica Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju Carla Del Ponte opisala bjegunca kojeg je lovila više od desetljeća.\nUN-ov sud za ratne zločine na području bivše Jugoslavije u četvrtak je do daljnjega odgodio saslušanja u žalbenom postupku bivšeg vojnog vođe bosanskih Srba Ratka Mladića.\nOD SUTRA se može nadati uvjetnom puštanju iz britanskog zatvora, evo tko donosi odluku.\nJADRANKO PRLIĆ, bivši čelnik vlade tzv. Herceg-Bosne, uskoro bi trebao biti prebačen u jedan od zloglasnih britanskih zatvora.


Smjernice za bolje obrazovanje u BiH - Centar za politike i upravljanje\nU januaru 2019. godine u organizaciji Centra za politike i upravljanje održan je okrugli sto na kojem su identifikovani gorući problemi u polju obrazovanja u BiH. Shodno složenom administrativnom aparatu i decentralizovanim nadležnostima (kantonalna ministarstva na području FBiH, Ministarstvo prosvjete i kulture RS i Odjeljenje za obrazovanje Vlade Brčko distrikta), te posljedično tome, neefikasnoj koordinaciji svih obrazovnih vlasti u BiH, zaključeno je da je jedna od najvećih prepreka upravo izostanak strateškog djelovanja – jasno i realistično ucrtanih rokova, izračuna neophodnih finansijskih sredstava za provođenje reformi i nadležnih tijela zaduženih za njihovu implementaciju.\nOvaj dokument obrađuje set identifikovanih izazova počevši od onih koji se tiču nivoa osnovnog obrazovanja, a odnose se na izradu jedinstvenog okvirnog kurikuluma za devetogodišnje osnovno obrazovanje i izradu predmetnih kurikuluma koji predstavljaju osnovu za definiranje zajedničkih jezgri s fokusom na ishodima, te optimizaciju odjeljenja u svrhu poboljšanja učeničkih postignuća, kao i redovno učešće BiH na međunarodnim istraživanjima u svrhu kontinuiranog poboljšanja obrazovnog sistema. Zatim, izazovi koji se podjednako odnose na nivo osnovnog i srednjeg obrazovanja su pitanje kvaliteta i ugleda nastavnog osoblja kao preduslova boljeg obrazovanja, kao i pitanje unapređenja rukovodstvenih kompetencija nenastavnog osoblja u školama, a pored toga, odnose se i na socio-emocionalni razvoj djece kao faktor u razvijanju njihovih kognitivnih i intelektualnih potencijala. Na nivou srednjoškolskog obrazovanja identifikovan je i izazov koji se također odnosi na visokoškolsko obrazovanje, a tiče se usklađivanja ponude i potražnje na tržištu kroz saradnju škola i fakulteta sa poslovnom zajednicom i javnim institucijama. Kada je riječ o visokoškolskom obrazovanju, izazovi se odnose i na izmjene u sistemu akreditacije visokoškolskih ustanova, te unificiranje nastavničkih smjerova i korigiranje upisnih politika na nastavničkim smjerovima s ciljem omogućavanja kvalitetnijeg obrazovanja. U smjernice su također uvrštene i mjere koje prožimaju sve nivoe obrazovanja, poput pitanja unapređenja rada prosvjetno-pedagoških zavoda i prepoznavanja i otklanjanja diskriminacije u obrazovanju.\nU tekstu ispod slijedi pregled izazova i mjera za njihovo prevazilaženje. One su identifikovane prilikom prethodnih istraživanja Centra za politike i upravljanje, na okruglom stolu 10+ koraka za bolje obrazovanje u BiH, te kroz polu-strukturirane intervjue sprovedene sa stručnjacima/kinjama iz ovih oblasti.


Korpa - Mala akademija\nUkupna suma za uplatu\nKada unesete svoje podatke i dovršite proces poručivanja, na dostavljenu e-adresu dobićete obaveštenje o statusu porudžbine. Ukoliko Vam potvrdimo da je poručena roba dostupna, možemo da Vam je isporučimo na dva načina:\nu knjižari-antikvarijatu Mala Akademija, u Beogradu, ul. Đure Jakšića br. 4 (radnim danima od 11-20h, subotom od 11-17h) ili\nda ukupnu dinarsku vrednost uplatite na naš tekući račun, nakon čega ćemo Vam kupljenu robu poslati, o Vašem trošku, kurirskom službom Post-Express. Troškove transporta platićete donosiocu pošiljke prilikom preuzimanja.\nU pripremi je i mogućnost on-lajn (online) plaćanja.


SUPREME đubriva – rešenje u savremenoj voćarskoj i povrtarskoj proizvodnji | Agromedia\nPočetna » Agro teme » Zaštita bilja » SUPREME đubriva – rešenje u savremenoj voćarskoj i povrtarskoj proizvodnji\nKvalitet krajnjeg proizvoda, njegov izgled, ukus, boja, krupnoća kao i skladišne osobine su osnovne karakteristike na koje utiču SUPREME đubriva. Ove odlike su ekonomski prioritet u visoko profitabilnim kulturama.\nKalijum – sulfat za što bolji kvalitet poljoprivrednih proizvoda\nSulfatna forma kalijuma je najkvalitetniji izvor ovog elementa, a utiče direktno na visinu prinosa i kvalitet proizvoda. Dejstvo se ogleda na povećan sadržaj suve materije, to jest na nivo šećera, ulja, proteina, a posredno i na ukus i izgled plodova biljaka na kojima se primenjuje.\nSOP formulacije koje se ističu iz ove proizvodne linije su NPK 12:11:18 + 3% MgO + 14% S + 0,01% B + 0,02% Zn + TE i NPK 12:12:17 + 2% MgO + 14% S + 0,02% B + 0,01% Zn.\nKalijum sulfat (SOP) je izvor dva ključna makroelementa, kalijuma i sumpora. Ove dve formulacije su namenjene proizvodnji kultura voća i povrća – visoko profitabilnih kultura koje pokazuju veću ili umereniju osetljivost na hlor koji može ostaviti neke negativne posledice po biljku i plod. Cilj primene jeste ostvariti što je moguće bolji kvalitet krajnjeg proizvoda, ali i jednim delom povećati prinos.\nŠiroka primenjivost SUPREME đubriva u različitim kulturama\nU SUPREME liniju spadaju kompleksna mineralna đubriva najvišeg kvaliteta nastala u hemijskim reakcijama tečnih sirovina koja imaju ujednačen sadržaj i odnos hraniva. Ovim se obezbeđuje njihovo izbalansirano usvajanje u toku cele vegetacije biljke.\nSUPREME linija ima široku primenu u povrtarskim kulturama kao što su paprika, paradajz, krastavac, krompir, šargarepa, luk i druge kulture, dok je u voćarstvu najčešće korišćena u proizvodnji maline, jagode, borovnice, zasadima jabuke i kruške. U mediteranskim zemljama se koristi u zasadima mandarina, narandže i u vinogradima ali najveća primena ovih đubriva je ipak u zasadima duvana.\nKod krompira se na primer povećava sadržaj skroba, kod paradajza sadržaj šećera, kod duvana elastičnost, ali i podstiče se intenzivniji porast većine biljnih kultura.\nNema negativnih posledica na zemljište\nU odnosu na standardna đubriva, SUPREME linija se odlikuje visoko vodorastvorljivim i lako dostupnim fosforom, kalijumom ali i prisustvom mikroelemenata koju imaju važne uloge u fiziološkim procesima biljke i direktno utiču na kvalitet i potencijalno na visinu prinosa.\nTakođe, upotrebom krajnjih proizvoda Elixir Zorke, poljoprivredni proizvođači ne moraju da imaju bojazan da li će neka od komponenti ostaviti negativne posledice na zemljište.\nDanas se SUPREME linija đubriva izvozi u preko 50 zemalja sveta a sa ostalim proizvodima Elixir Zorke u preko 70 njih. Ovo samo govori u prilog tome da se proizvodni tim Elixir Zorke posvetio konstantnim inovacijama u svetu poljoprivrede, pritom vodeći računa do detalja o kvalitetu.\nIza kvaliteta SUPREME linije đubriva stoje hiljade zadovoljnih korisnika u čitavom svetu, a njihov broj svake godine vrtoglavo raste. I u vremenu borbe sa jednim od najvećih neprijatelja sadašnjice, virusom COVID-19, kompanija nije odustajala od svog cilja i brige o krajnjim korisnicima to jest primarnim poljoprivrednim proizvođačima.\nOrganizovani su različiti vidovi komunikacije kao što su onlajn sastanci i video pozivi, vebinari, kratki filmovi, reklame, časopisi, kvizovi znanja, gostovanja u emisijama kao i prisustvo na društvenim mrežama.\nAgro đubriva Elixir Zorka mineralna đubriva Povrtarska proizvodnja voćarstvo


Petnaest godina „Reforme javnih finansija u Srbiji“ › Made-in-Germany.rs\nPetnaest godina „Reforme javnih finansija u Srbiji“\nZa sprovođenje reformi Srbija je od Nemačke dobila 1,8 milijardi eura razvojne pomoći, rečeno je juče na svečanosti povodom 15 godina GIZ-ovog projekta „Reforma javnih finansija u Srbiji“.\n– Dobro upravljanje u oblasti finansijskih pitanja je jako bitno u procesu pristupanja Srbije Evropskoj uniji, što Nemačka podržava, a što je i kancelarka Angela Merkel juče istakla nakon susreta sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem – izjavila je Katrin Čiganovski iz Ambasade Nemačke u Beogradu.\nOna je podsetila da je ovaj projekat doprineo uvođenju sistema poreza na dodatu vrednost (PDV) u Srbiji 2005. godine, zahvaljujući čemu su generisani prihodi od 35 milijardi eura, koliko iznosi prošlogodišnji BDP Srbije. Težište projekta nakon toga je usmereno na proširenje mera u oblasti budžetske kontrole i jačanja Poreske uprave, navela je Čiganovski, a prenosi agencija „Tanjug“.\n– Ovaj projekat se danas završava, ali će ga već sutra zameniti novi pod imenom „Reforma javnih finansija – finansiranje agende 2030.“, čime će se nastaviti saradnja sa dosadašnjim partnerima, Ministarstvom finansija Srbije, Poreskom upravom, Državnom revizorskom institucijom i mnogim drugim državnim institucijama – objasnila je Čiganovski i poručila da Srbiji preostaje još dosta posla na jačanju pravne sigurnosti i vladavini prava.\nPo rečima direktorke Poreske uprave Dragane Marković, rad uprave ide u smeru primene najboljih međunarodnih iskustava zahvaljujući izuzetnoj podršci Nemačke organizacije za međunarodnu tehničku saradnju (GIZ).\n– Tu bih posebno izdvojila podršku na jačanju preventivnog delovanja Poreske uprave, pre svega kroz edukaciju poreskih obveznika, a sve u cilju dobrovoljnog izmirivanja poreskih obaveza, kao i podršku na usavršavanju zaposlenih u Poreskoj upravi – rekla je Markovićeva.\nPredsednik Državne revizorske institucije Srbije (DRI) Radoslav Sretenović je rekao da je GIZ i njihov značajan partner, dok se Mirjana Čojbašić iz Ministarstva finansija zahvalila GIZ-u i Nemačkoj, jer su 2002. godine prepoznali reformu javnih finansija u Srbiji kao prioritetan posao.\nProjekat „Reforma javnih finansija u Srbiji“ je deo programa Nemačke razvojne saradnje koji u ime Savezne Republike Nemačke sprovodi GIZ u saradnji sa Ministarstvom finansija Republike Srbije. Vođa projekta Birger Nere slikovito je objasnio da reform tortu svi vole, ali da je za nju potreban recept, oprema, ljudi, dobar šporet i kvalitetni sastojci, a da se svi ti elementi mogu preslikati i kada se govori o javnim finansijama.\n– Program reformi je recept, sastojci su zakoni koji su prilagođeni međunarodnim standardima i tekovinama EU, kuhinjska oprema i pribor su Ministarstvo finansija i DRI, kuvari smo svi mi koji radimo po upustvima iz recepta, a šporet je društvo, odnosno javnost, koja ponekad zna dobro da zaprži. Neki od nas su nestrpljivi čekajući da se torta ispeče, ali za sve je potrebno vreme. Isto je i sa reformskim procesima, jer se tek na kraju vidi da li je sve uspelo – rekao je Nere i dodao da je za tortu potreban i novac, zbog čega se novi program i zove finansiranje agende 2030.\nOn se obratio okupljenim gostima rekavši da će biti posluženi sa reform tortom, nakon čega je poručio da reforme u Srbiji nisu završene, ali da je važno da Srbija i GIZ nastave zajednički rad prateći postojeći recept.\n– Cilj novog projekta je da se u sistemu javnih finansija utemelje načela transparentnosti, vladavine prava, efikasnosti i orijentisanosti ka potrebama građana u skladu sa standardima EU – rekao je Nere.\nGIZ popisuje nekretnine u Užicu\nAnalitičar „Dojče banke“ hvali reforme u Srbiji!\n„Zakon o predžetvenom finansiranju“\nOd MiG na 02/03/2018 / BLOG, Finansije, Investicije / Ostavite komentar\nDigitalni kokpit za sve Mercedesove modele