77. rođendan Politikinog Zabavnika - Advertiser Serbia\n77. rođendan Politikinog Zabavnika\nS ovim u vezijubilejmagaziniMedijiPolitikaPolitikin zabavnik\nBEOGRAD – Pre 77 godina, 28. februara 1939. godine, izašao je prvi broj Politikinog Zabavnika, štampan u formatu Politike na 12 crno-belih stranica, od kojih četiri s dodatkom crvene boje i njenih tonova; izlazio je dva puta nedeljno, utorkom i petkom, u prosečnom tiražu od 46.446 primeraka\nZanimljivosti iz bogatog života Politikinog Zabavnika:\n– logo lista osmislio je i nacrtao Nikola Gutje, Nemac iz Banata, zaposlen u agenciji „Sedma sila”.\n– poslednji predratni broj izašao je 4. aprila 1941, dva dana pre početka (nemačkog) bombardovanja Beograda\n– prvi posleratni broj pojavio se 5. januara 1952. godine, a od 6. januara 1968. izlazi u novom, današnjem formatu\n– godine 1971. štampa se i latinično izdanje (na ijekavskom istočnohercegovačkom narečju srpskohrvatskog jezika) a dva leta docnije i na slovenačkom jeziku\n– najveći prosečni tiraž od 345.910 primeraka za jednu godinu ostvaren je 1976. godine\n– književna nagrada lista za najbolju knjigu godine namenjenu mladima ustanovljena je 1979. godine\n– 1. maja 1999. godine na naslovnoj strani lista, u vreme Nato bombardovanja naše zemlje, pojavio se lik Mikija Mausa koji je šakama prekrio oči\n– od 7. februara 1992. godine, naslovna strana izlazi sa sloganom „Za sve od 7 do 77”, na osnovu istoimene rubrike iz predratnog vremena; a od 8. decembra 1995, na zahtev starijeg čitaoca, granica je pomerena i otad glasi „Za sve od 7 do 107”\n– u aprilu 2004. godine prvi u svetu, Politikini Zabavnik je objavio strip na romskom jeziku; reč je o epizodi Tin-Tina, a povod je bio Sveta Bibija, najznačajniji praznik Roma\n– godine 2006. „Zabavnik” je proglašen za superbrend, najbolju robnu marku u mnoštvu domaćih štampanih medija\n– od 24. avgusta do 30. septembra 2007. u beogradskom Muzeju primenjene umetnosti priređena je najveća izložba ilustracija kod nas pod nazivom „Ilustratori ‘Politikinog Zabavnika’”, na kojoj su 104 umetnika prikazala 367 originalnih radova i digitalnih kopija objavljenih u listu\n– prosečna nedeljna poseta prošle godine na Fejsbuk stranici iznosila je preko 200.000\nDan RTV: Dodeljene godišnje i nagrada „Slavuj Hadžić“\nAdvertiser Serbia12. novembra 2019.\nBIGZ školstvo organizovalo prvi digitalni čas\nAmCham: Dodeljene nagrade „Lider promena“


Kaufland Umag, Novigradska ulica 22 - katalozi i radno vrijeme | Promotheus\nOva poslovnica Kaufland je jedna od poslovnica 40 u Hrvatskoj. U svom gradu Umag možete naći ukupno 1 trgovina kojima upravlja vaš omiljeni maloprodajni lanac Kaufland. Trenutno imamo 9 kataloga punih fantastičnih popusta i neodoljivih promocija za trgovinu na Kaufland Umag - Novigradska ulica 22. Nemojte dugo čekati već provjerite kataloge za vašu trgovinu te ostvarite prednost od tih nevjerojatnih popusta.\nRadno vrijeme trgovina Kaufland Umag - Novigradska ulica 22 možete također pronaći na našim mrežnim stranicama. Ako požurite, sigurno ćete dobiti neke od 379 proizvoda koji su trenutno na promociji. Nemojte propustiti uštedu na sljedećim artiklima: juneće kocke za gulaš, poli, anthurium, maraschino, panirani sir, muške tenisice, kroketi, zlatorog, univerzalni dodatak, travarica te puno drugih proizvoda koje inače kupujete.\nPodružnica Umag, Novigradska ulica 22\nNovigradska ulica 22 Umag 52470\npon-sub: 7:00-22:00, ned: 8:00-21:00


Oslobađajuće istine koje saznate posle 30 (1. deo) - Page 2 of 3 - WANNABE MAGAZINE\nNe možete imati sve odjednom\nNaivna i detinjasta zamisao sreće o tome kakvu ispunjenost treba da vam donese posao, ljubav, porodica, prijateljstvo, iskustvom se uobličava u shvatanje da nije istina da čovek ne može da ima sve – samo ne može da ima sve odjednom. U jednom periodu života ljubav vam donosi najveće ispunjenje, u drugom posao, u trećem porodica, u nekim periodima ste dovoljni sami sebi. Periodi se smenjuju, prioriteti se menjaju. Iskustvo ostaje i čini vaš život kompletnim.\nNe morate ispuniti ničija očekivanja\nU nekom periodu života sigurno ste se mnogo trudili da ostvarite ono što se od vas očekuje. Često ste sami sebi postavljali prevelike zahteve i očekivali previše, u skladu sa treningom koji ste imali u životu. A onda počnete da shvatate da ne morate ispuniti ničija očekivanja i da je najvažnije da vi budete ispunjeni. Čak i kad to znači da treba da smanjite ili promenite očekivanja od sebe samih.\nŽivot je veći od vas\nVi pripadate životnom toku. Vreme je veće od vas, čovečanstvo je veće od vas, ali često ste i sami veći od sebe. Životne okolnosti ne definišu ono što jeste, to su samo okviri u kojima ispoljavate sebe i praktikujete svoju slobodu odlučivanja i delovanja.


• GF: Zašto nema prihvatilišta tokom zime?\nGrađanski front Sombor pita nadležne u lokalnoj samoupravi zbog čega Sombor nije organizovano zbrinjavanje osoba kojima je to potrebno tokom zime.\n- Dok neki gradovi imaju organizovano prihvatilište za odrasle osobe, neki to nemaju, a među njima se nalazi i Sombor. Praksa je da se prihvatilišta organizuju preko zime, pa postavljamo pitanje, zbog čega takvo jedno prihvatilište nije organizovano u našem gradu? To je naročito bitno, je je kako smo saznali, to preporučilo nadležno Ministarstvo. Da li to znači da u Somboru nema lica koje se nalaze u stanju socijalne potrebe? Ili to ipak znači da lokalna samouprava nema sredstava za organizovanje jednog ovakvog prihvatilišta? Ako je u pitanju nedostatak novca, zašto su na drugoj strani „gradski oci” onda potrošili na organizaciju „Zimske čarolije” čak 5,5 miliona dinara. Ta sredstva, ili makar jedan deo, mogao je biti preusmeren za namene zbrinjavanja naših sugrađana kojima je ovakva vrsta pomoći neophodna, a koji takvu vrstu pomoći ne mogu dobiti ni u Gerontološkom centru jer su tamo kapaciteti popunjeni.\nOvim putem apelujemo na gradsku vlast da hitno počne sa organizovanjem prihvatilišta jer za ljudski život, cena ne postoji - saopštio je Građanski front Sombor.\nsavamajstor @ Pon, 14.01.2019. 06:00\ndruštvo gerontološki centar građanski front ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja prihvatilište za odrasle sombor zimske čarolije\n• Zadovoljni radom Gradske uprave\nGradsko veće grada Sombora održalo je 107. sednicu.\nVećnici su na poslednjem zasedanju prihvatili Izveštaj o radu Gradske uprave grada Sombora, utvrdili su Predlog Odluke o otuđenju građevinskog zemljišta – parcele broj 9450/1 i 9451/1 u KO Sombor 1, kao i Predlog prvih izmena i dopuna kolektivnog ugovora PU Vera Gucunja. Kako se navodi, zbog izmene zakonskih propisa većnici su utvrdili Predlog Odluke o stavljanju van snage Odluke o osnivanju Fonda za razvoj poljoprivrede grada Sombora, o čemu će se izjasniti i odbornici Skupštine grada Sombora. Članovi veća su usvojili Pravilnik o postavljanju letnjih bašta ugostiteljskih objekata na teritoriji grada Sombora koji će se primenjivati počev od dana donošenja. Prihvaćene su i prve izmene i dopune pravilnika o organizaciji i sistematizaciji radnih mesta u Gradskog upravi, Pravobranilaštvu i Službi za budžetsku inspekciju grada Sombora.\n- Radi unapređenja protivpožarne zaštite, a ceneći dobrovoljnost, humanost, tradiciju, stručnost i društvenu organizovanost nevladinih organizacija i udruženja građana u oblasti protivpožarne zaštite, Gradsko veće je donelo odluku o raspisivanju Javnog konkursa radi raspodele sredstava za programe protivpožarne zaštite u 2018. godini - objavljeno je u zvaničnom izveštaju. Usvojen je finansijski i programski izveštaj TOGS o realizaciji manifestacija Zimske čarolije i Doček Nove godine.\nmilangagrčin @ Čet, 08.03.2018. 02:59\ndoček nove godine društvo finansijski izveštaj izveštaj o radu gradske uprave kolektivni ugovor pravilnik o postavljanju letnjih bašta ugostiteljskih objekata na teritoriji grada sombora pravobranilaštvo predlog odluke o stavljanju van snage odluke o osnivanju fonda za razvoj poljoprivrede grada sombora programski izveštaj pu vera gucunja sednica gradskog veća sistematizacija radnih mesta služba za budžetsku inspekciju sombor turistička organizacija grada sombora - togs zimske čarolije


Prelama godinu: Narodna verovanja za mesec jun | Skandalozno\nPrelama godinu: Narodna verovanja za mesec jun\nKišan juni svo leto pokunji!”\n“Hladan juni svo leto pokvari!”\nVeliki narodni praznik i istorijski i kulturni datum srpskog naroda – Vidovdan, na izmaku je ovog meseca. On podseća na davnu, ali u srpskom kolektivnom sećanju duboko usađenu Kosovsku bitku, u kojoj je “za krst časni i slobodu svetu” postradao veliki broj srpskih ratnika i sam knez Lazar. Stari srpski kalendar – roždanik proricao je sudbinu prema mesecima rođenja neke osobe.\n“Udaj se kada junske ruže rastu, kopna i mora ćeš obići.”\n(Skandalozno.rs, Izvor: stil.kurir.rs/opanak.rs)\nBudite prvi sa komentarom na članku "Prelama godinu: Narodna verovanja za mesec jun"


„NAŠI DANI“ RALETA MILENKOVIĆA U NIŠU | Info centrala\nNaslovna Istaknuto „NAŠI DANI“ RALETA MILENKOVIĆA U NIŠU\nRadoslav Rale Milenkovića odigraće predstavu “Naši dani” 01. februara u Nišu, Bioskop KUPINA.\nGlumac i pozorišni reditelj Rale Milenković kompletan je autor hit monodrame. Tekst za ovu predstavu koju je napisao Milenković, predstavlja dramatizaciju satiričnih pesama V.P. Disa i najznačajnijih pripovedaka Radoja Domanovića.\nČuveni glumac u ovoj monodrami igra čak 36 likova.\nIako je od premijere 1984. godine, prošlo skoro 30 godina ova predstava koja oštro, kritički bespoštedno i duhovito slika vlast ogrezlu u korupciji i nasilju uvek je aktuelna i komična.\nPrethodni tekstJAK MRAZ ZA VIKEND\nSledeći tekstPOPUNJAVANJE USANA – STYLAGE SPECIAL LIPS NA AKCIJI – DR MAJA JEVĐEVIĆ\nKAKO VEZATI KRAVATU? EVO OVAKO!


Ključ: Jednodnevni izlet na Sajam knjiga Interliber u Zagrebu | Media Ključ\nKljuč: Jednodnevni izlet na Sajam knjiga Interliber u Zagrebu\nMeđunarodni sajam knjiga i učila predstavlja poslovni svijet izdavačkog i edukativnog stvaralaštva s najvećom ponudom knjiga i učila na jednom mjestu. Na Interliberu se očekuju mnogobrojne prezentacije i nastupi pisaca i nakladnika te niz stručnih i popratnih događaja.\nI ove godine DOO Kavaz 12.11.2016 godine sve zainteresirane ključane vodi na jednodnevni izlet u Zagreb povodom posjete najvećem sajmu knjiga.Pored sajma u ponudu je uključen i obilazak najvećih tržnih centara (Arena Centar, Avenue Mall).\nPolazak iz Ključa je planiran u subotu, 12 novembra u 05:00 h sa autobuske stanice Ključ.\nInformacije i rezervracije na broj telefona 061/679-852\nPredhodni članak Sa stranice Donalda Trumpa izbrisana sporna izjava o muslimanima\nSlijedeći članak Sovilj i Galić: Ukupno 17 godina za zločin u Ključu


"Novièok sovjetski izum, Rusija kriva za pokušaj ubistva" - B92.net\n"Novièok sovjetski izum, Rusija kriva za pokušaj ubistva"\nNjujork -- U Savetu bezbednosti UN u toku je vanredna sednica na koju je pozvala Velika Britanija posle napada na bivšeg ruskog špijuna Sergeja Skripalja u Solsberiju.\nIzvor: B92 sreda, 14.03.2018. | 21:25 -> 23:35\nSkripalj i njegova æerka naðeni su bez svesti u Solsberiju 3. marta. Britanski zvaniènici tvrde da su oboje otrovani nervnim agensom “novièok“, “sovjetskim izumom“. Oboje su i dalje u kritiènom stanju.\n“U skladu sa èinjenicama da je Rusija ranije proizvodila ovaj agens, britanska vlada je zakljuèila da je Rusija odgovorna za ovaj napad. Rusija nije prijavila postojanje fabrika za proizvodnju novièoka, a da su one postojale u Sovjetskom Savezu znamo preko svedoèenja struènjaka. Istraga je pokazala da je država Rusija odgovorna za pokušaj ubistva Sergeja Skripalja i njegove æerke Julije. Napad je bio nezakonita upotreba sile i kršenje èlana 2 povelje UN“, rekao je zamenik britanskog ambasadora pri UN Džonatan Alen.\nAmbasadorka SAD u UN Niki Hejli rekla je da je napad u Solsberiju deo rastuæe krize oko upotrebe hemijskog oružja.\nKako je rekla, ako Rusi žele da Amerika prestane da je kritikuje, onda Moskva mora da prestane da upotrebljava hemijsko oružje “kako bi ubili neprijatelje“, i da prestane da podržava Asada (sirijskog predsednika).\nOna je dodala da nije reè o "izolovanom incidentu".\nNjen francuski kolega Fransoa Delatr je takoðe izrazio "jasnu podršku" i "potpunu solidarnost Francuske" s Londonom, ali bez direktnog optuživanja Rusije.\nRuski ambasador u UN Vasilij Nebenzja naveo je u SB UN da su britanske optužbe na raèun moskve potpuno neprihvatljive.\n“Tvrdnje britanske strane u sluèaju Skripalja teško je komentarisati diplomatskim jezikom", izjavio je na zasedanju Saveta bezbednosti UN predstavnik Rusije Vasilij Nebenzja i dodao da Rusija neće dozvoliti Velikoj Britaniji da razgovara jezikom ultimatuma.\nPolicija traži devojku sa KiM: Sumnja se da je bila sa otmièarem male Medlin\nNemiri u Beèu - smrt u Americi "zapalila" Evropu FOTO


Pogrebnici nude NOVE USLUGE: Uskoro moguće DOPISIVANJE SA MRTVIMA! | Najnovije vesti - Srbija danas\n25.03.2018. • 16:46 Srbija Danas/Alo\nPogrebnici nude NOVE USLUGE: Uskoro moguće DOPISIVANJE SA MRTVIMA!\nI nemoguće postaje moguće\nŠvedsko pogrebno preduzeće Fenix namerava da napravi kompjuterski program pomoću kojeg bi ožalošćeni članovi porodice mogli da razgovaraju s voljenima koji su preminuli.\nRadili su u zlatari, a sada JEDAN njihov proizvod košta 50.000 funti: Bračni par otkriva TAJNU USPEHA\nŽivi na farmi, hrani ovce i uči sa decom: Ovo je recept za uspeh žene koja zarađuje DVA MILIONA godišnje (FOTO)\nŠveđani zainteresovani za gradnju fabrike u Lebanu, posao za 600 ljudi\nFenix bi tako na računar smestio sve informacije o preminuloj osobi, a pomoću te baze podataka napravili bi veštačku inteligenciju koja bi mogla da se "dopisuje" s ožalošćenima. S obzirom na informacije koje se ubace, veštačka inteligencija bi sa porodicom pričala o vremenu, hrani i ostalim stvarima. Ali ona ne bi učila ništa novo. Odnosno, ne biste mogli s veštačkom inteligencijom da pričate o novom filmu koji je izašao ili stvarima koje preminula osoba nije doživela i informacijama koje ne postoje u bazi.\nIpak, direktorka kompanije je najavila da će pre nego što krenu sa realizacijom projekta, porazgovarati sa verskim institucijama. Jer, naime, moguće je da bi neko, ko bi "razgovarao" s preminulom osobom, puno teže krenuo dalje sa životom, dok bi neki drugi možda lakše dobili potrebnu utehu.\nI kada pomislite da ne može biti čudnije, može. Jer su mogućnosti za virtuelno oživljavanje postale toliko velike da veštačka inteligencija kopira čak i njegov glas, a za dobru svotu novca nesrećna supruga bi na primer, mogla da dobije čak i telo svog supruga (nravno, veštački napravljeno) kojim upravlja veštačka inteligencija.\nRadite od kuće? Poslušajte savete koji će vam pomoći da budete koncentrisani i povećate produktivnost\nSRBIN SE DOSETIO: Zasadio ovu biljku, čekao 7 godina, a sad zarađuje 800 dinara po kilogramu\nTagovi: Dopisivanje sa mrtvima, Švedsko pogrebno preduzeće, kompjuterski program, veštačka inteigencija\nMEKSIKANCI RAZORUŽALI DVA AMERIČKA VOJNIKA! Tramp HITNO reagovao! VELIKI INCIDENT NA GRANICI! (FOTO)\nPažljivo spremljena koreografija u Vladivostoku za Kima Jong-una, ali onda je njegov oklopni voz IZNENADA ZAKAZAO! (VIDEO)


WOODALUX je novi inovativni proizvod ALUMIL-a i odlično je rešenje za razne primene kao što su dekoracija i senčenje, primena kod pergola, ograda i još mnogo toga. Sastoji se od robusnih aluminijumskih profila obloženih posebnim sintetičkim materijalom koji nudi izgled prirodnog drveta. Ovaj jedinstveni proizvod kombinuje robusnost aluminijuma, performanse drvenih kompozitnih materijala i estetiku čistog drveta. Sadrži neuporedive prednosti i definitivno je odličan alat, spreman da služi brojnim potrebama moderne arhitekture.


Lane moje – Wikipedija\n" Lane moje"\nPjesma s Eurosonga 2004.\n"bez predstavnika" "Zauvijek moja"\n◄ 2003. 2005. ►\nLane moje (srpski: Лане моје) je pjesma Željka Joksimovića iz 2004. godine s kojom je predstavljao Srbiju i Crnu Goru na Eurosongu 2004. u Istanbulu. Glazbu za pjesmu napisao je sam Joksimović, a tekst je napisala Leontina Vukomanović. Joksimović je ovu pjesmu na Eurosongu izveo zajedno sa Ad Hoc orkestrom.\nPjesma obiluje snažnim narodnim motivima i tipičan je primjer jedne snažne balade, zbog čega je i bila proglašena favoritom natjecanja. Svemu tome doprinijela je izvedba Željka Joksimovića, koji je svojim izvrsnim glasovnim sposobnostima uvelike doprinio kvaliteti pjesme.\nU polufinalu je pjesma opravdala status favorita, te je, sa 263 boda, osvojila prvo mjesto i tako izborila plasman u finale. U finalu je pjesma ipak završila na drugom mjestu, ponovo sa 263 boda, i to iza ukrajinske predstavnice Ruslane i njezine pjesme Wild Dances. Zanimljivo je kako je upravo ta pjesma završila na drugom mjestu u polufinalu sa 256 bodova.\nKako je 2004. još uvijek vrijedlo pravilo da prvih 10 zemalja iz finala imaju direktan plasman u finale sljedeće godine, Joskimović je drugim mjestom osigurao direktan nastup u finalu za Srbiju i Crnu Goru. Joksimovića je naslijedila grupa No Name sa pjesmom Zauvijek moja, s kojom je osvojila 7. mjesto. Ovo je bio prvi nastup Srbije i Crne Gore na Eurosongu. Od 2007. posebno će se natjecati Srbija, a posebno Crna Gora.\nDobavljeno iz "https://hr.wikipedia.org/w/index.php?title=Lane_moje&oldid=4170514"\nOva stranica posljednji je put uređivana 23. rujna 2013. u 20:46.


Hotel Paradis Palace Al Hammamat, hotel Тунис. Ograničeno trajanje ponude!\nAvenue De La Paix, 8050\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Hotel Paradis Palace: Datum dolaska :\nHotel Paradis Palace - Opis\nHotel Paradis PalaceNastavak\nima 503 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Room, a najniža cena je 2 958 dinar - Srbija . Stil ovog hotela za grad Al Hammamat je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Na 11 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Avenue De La Paix, a pozicija mu je zapad za grad Al Hammamat. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer teretana.\nHotel Paradis Palace tip(ovi):\nHotel Paradis Palace sadržaji i usluge\nPozicija ovog hotela je sever za grad Hammam Sousse, a nalazi se u ulici Zone Touristique Sur, na samo 118 minuta kolima od centra grada.Club Venus ima 244 soba/e/u. Cene se kreću od 5 070 dinar - Srb\nStil hotela MINOTEL HAMMAMET KILMA je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Nalazi se u ulici Route Touristique Hammamet Sud, pozicija mu je zapad za grad Al Hammamat, a od centra je\nNalazi se u ulici Avenue De La Paix, pozicija mu je sever za grad Hammam Sousse, a od centra je udaljen samo 119 minuta kolima.U hotelu Nesrine Hotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: Bar, Recepcija\nSamira Club - All Inclusive ima 465 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Standard Room do soba tipa Standard Room-All Inclusive, a najniža cena je 2 129 dinar - Srbija . Stil hotela Sam\nStil hotela Thalassa Shalimar je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Teniski teren. Na 12 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Bp 63, Jinene El, a pozi\nNa 12 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Rue Omar Khayam Mrezga sa pozicijom zapad za grad Al Hammamat, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo 761 m -\nNalazi se u ulici Rue Kerkouane, pozicija mu je jugozapad za grad Nabeul, a od centra je udaljen samo 33 minuta kolima.Stil ovog hotela za grad Nabeul je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njem\nNa 120 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici BP 161 Zone Touristique sa pozicijom sever za grad Hammam Sousse, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete s\nU hotelu Palmeras Serail Hammamet pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Na 33 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Rue de la Pa\nProverite cene i raspoloživost za Hotel Paradis Palace: Datum dolaska :


Izvršena primopredaja u Ministarstvu obrane BiH – Radio Vitez\nIzvršena primopredaja u Ministarstvu obrane BiH\n31. prosinca 2019. 12:21 31. prosinca 2019.\nNovoimenovani ministar obrane BiH Sifet Podžić preuzeo je dužnost od dosadašnje ministrice obrane Marine Pendeš. Dužnost su preuzeli i zamjenici ministra obrane Mijo Krešić i Mirko Okolić.\nMinistar obrane Sifet Podžić zahvalio je dosadašnjoj ministrici obrane Marini Pendeš na uspješnom provođenju zakonom propisanih aktivnosti Ministarstva obrane i misije Oružanih snaga BiH tokom trajanja njenog mandata. On je istakao da je imao “odličnu saradnju s dosadašnjom ministricom Pendeš, još od perioda osnivanja Oružanih snaga BiH”, te da su “njeni rezultati iznimno veliki i važni za resor obrane.” “Mi ćemo nastojati da zadržimo tekovine onoga što je ministrica Pendeš stvorila u prethodnih 16 godina,” zaključio je ministar Podžić na kraju svoga obraćanja.\nDosadašnja ministrica Marina Pendeš je zahvalila svima na korektnoj saradnji koja je trajala skoro 16 godina, te izrazila želje da se uspješno nastavi sa započetim projektima, uz želju da se postignu još bolju rezultati.\nPrigodnim riječima prisutnima su se obratili i novoimenovani zamjenici ministra Mijo Krešić i Mirko Okolić, koji su izrazili očekivanja za daljim nastavkom uspješnog rada Ministarstva obrane i Oružanih snaga BiH, istakavši značaj dogovaranja, kompromisa i očuvanja dobrih međuljudskih odnosa.\nCeremoniji, koja je održana u Domu OS BiH u Sarajevu, prisustvovali su najviši dužnosnici Ministarstva obrane i Oružanih snaga BiH, a ceremoniji je prethodio sastanak dosadašnje ministrice Marine Pendeš s predstavnicima vojno-diplomatskog kora u BiH.\nMinistar obrane BiH dr. Sifet Podžić, između ostalog, bio je prvi načelnik Zajedničkog štaba Oružanih snaga Bosne i Hercegovine, vojni savjetnik Predsjedništva Bosne i Hercegovine, ambasador BiH u Republici Bugarskoj, delegat u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH, a bio je i predsjednik Zajedničke komisije za obranu i sigurnost oba doma Parlamentarne skupštine BiH, te član Zajedničke komisije za evropske integracije u ime oba doma Parlamentarne skupštine BiH.\nPrevious ArticlePopis zaliha cigaretaNext ArticleŠalica čaja – prva linija obrane od viroze i gripe


Spisak prisutnih na predavanju u Stublinama održanog 24.02.2020. godine\nSpisak prisutnih na tribini 20.02.2020., Ovča\nSpisak prisutnih na održanom Predavanju 21.02.2020. u Ušću\nPredavanje Zvečka-spiskovi prisutnih\nSpisak sa održanog Predavanj u Ratarima - 20.02.2020. - PSSS Mladenovac\nSpisak prisutnih na održanom Predavanju u Rogači 18.02.2020.\nSpisak sa održane posete udruženju 14.02.2020 Zeoke\nSpsak sa održane Tribine u Međulužju - 17.02.2020. Lazić Željko\nSpisak sa održane Tribine , Šepšin 14.02.2020. Lazić Željko\nSpisak predavanja u Ovči ..12.02.2020.\nSpisak predavanja u Ovči 12.02.2020.\nSpisak prisutnih na održanom Predavanju 12.02.2020. Zuce - Željko Lazić\nSpisak prisutnih sa održanog predavanja u Surčinu 13.02.2020. Bojan Mijatović\nSpisak prisutnih sa predavanja 11.02.2020.g.\nGrahorica - Miloš Nikoletić\nSpisak prisutnih sa posete udruženju Ovča 07.02.2020.\nSpisak prisutnih sa tribine 06.02.2020.g.\nSpisak prisutnih sa održane Tribine 07.02.2020. u Barajevu\nSpisak prisutnih sa održanog predavanja u Rabrovcu 06.02.2020.\nPostupci tokom prašenja\nSpisak prisutnih na održanom predavanju u opština Barajevo 03.02.2020.\nSpisaksa održane Tribine-23.01.2020,Nemenikuće\nPoljoprivredni radovi u ratarskoj proizvodnji u januaru mesecu\nSpisak prisutnih na održanom Predavanju 17.01.2020. u Mladenovcu\nMogućnosti ''pametne'' poljoprivrede\nSpisak sa održane posete Udruženju -Vlaška,27.12.2019.Dragana Stoiljković\nCitogenetsko poreklo marele i višnje\nPoreklo i rasprostranjenost trešnje\nSpisak sa održane tribine u Popoviću 26.12.2019-Dragana Stoiljković\nPoseta Udruženju PČELA 25.12.-spisak\nSpisak prisutnih na radionici 26.12.2019\nSpisak prisutnih na predavanju 24.12.2019\nPredavanje Dražanj 24.12. spiskovi\nSpisak prisutnih na predavanju 24.12.2019 u Zvečki\nĐubrenje crnog luka-mr Anka Kačarević


Beogradske elektrane | Novosti.rs\nGREJANJE ZA 160.000 STANOVA: "Elektrane" za brzi početak izgradnje tople veze Obrenovac - Novi Beograd\nKAKO bi se obezbedila energetska stabilnost neophodno je da se što pre započne s izgradnjom toplodalekovoda TENT A - Toplana "Novi Beograd". Ovo su saopštili u JKP "Beogradske elektrane" nakon sastanka koji je održao direktor ovog preduzeća Rade Basta s predstavnicima kompanije Power construction corporation of China, koja je i nosilac ovog projekta.\n21. 04. 2022. u 07:52\nZBOG kvara na magistralnom toplovodu u Ulici Nedeljka Čabrinovića, danas je prekinuta isporuka toplotne energije korisnicima u delu ulica Blagoja Parovića, Petra Lekovića, Trebevićke, Kraljice Katarine i Mira Popare.\n23. 02. 2022. u 14:17\nHLADNI RADIJATORI U SOLITERIMA: Povoljne vremenske prilike gase sistem "Beogradskih elektrana"\nU SKLADU sa Odlukom o snabdevanju toplotnom energijom u gradu Beogradu, odnosno Pravilima o radu distributivnog sistema daljinskog grejanja isporuka toplotne energije prekinuta je u 11.,30 časova zbog povoljnih vremenskih uslova.\n21. 02. 2022. u 13:29\nGREJANJE NON-STOP DO DALJEG: Gradonačelnik obišao "Beogradske elektrane"\nDA sistem "Beogradskih elektrana" funkcioniše stabilno, uverio se juče gradonačelnik prof. dr Zoran Radojičić prilikom posete Disprečerskog centra. Od ponedeljka je na snazi režim celodnevnog grejanja, a kako je rekao prvi čovek grada, problemi sa snabdevanjem ne očekuju se zbog požara u rudarskom basenu Kolubara.\n11. 01. 2022. u 16:16\nTOPLO I TOKOM NOĆI: Sistem "Beogradskih elektrana" radiće neprestano narednih dana\nJKP "Beogradske elektrane" ponovo neće gasiti sistem ni tokom noći. Sve dok vremenski uslovi to budu zahtevali, a u skladu sa Pravilima o radu distributivnog sistema, rebra radijatora biće topla tokom celog dana.\n21. 12. 2021. u 18:58\nNOĆNI REŽIM RADA ŠTITI TOPLOVODNI SISTEM: Radijatori nisu jednako topli kao tokom dana, građani da ne reklamiraju kvalitet grejanja\nREKLAMACIJE na kvalitet grejanja, sugrađani mogu da prijave Dispečerskom centru JKP "Beogradske elektrane" svakog dana do 19 sati. Ipak, iz preduzeća apeluju da u periodu noćnog rada ne zovu, jer noću nije isti režim snabdevanja.\n13. 12. 2021. u 15:39\nRADE I PREKO VIKENDA: Zahvaljujući radniku Ivanu Đukanoviću tople učionice novobeogradske škole\nVREDNIM radom ekipa „Beogradskih elektrana” danas je đacima OŠ „Ratko Mitrović” u Novom Beogradu omogućen boravak u toplim učionicama i nastava koja se održava neometano.\n13. 12. 2021. u 14:03\nTOPLO I TOKOM NOĆI: Sistem "Beogradskih elektrana" radiće neprestano sve dok budu niske temperature\nSISTEM "Beogradskih elektrana" biće aktivan i ove noći. Zbog niskih temperatura i stvorenih uslova za grejanje u dvadesetoročasovnom režimu, rebra radijatora sugrađanima će biti topla.\nNOĆAS U STANOVIMA TOPLI RADIJATORI: Niske temperature pale dvadesetčetvoročasovni režim "Beoelektrana"\nSVI toplotni izvori "Beogradskih elektrana" će od večeras proizvoditi i isporučivati toplotnu energiju potrošačima u dvadesetčetvoročasovnom režimu rada. Ovo je prvi put od početka grejne sezone da su se stvorili uslovi da "Beogradske elktrane" bez prekida greju i tokom noći, a u skladu sa Odlukom o snabdevanju toplotnom energijom u gradu Beogradu i Pravilima o radu distributivnog sistema.\n12. 12. 2021. u 20:06


PRIŠTINA Archives - Jutarnji GLASnik\nRTK: Specijalno tužilaštvo Kosova proširilo istragu o ubistvu Olivera Ivanovića OTKRIVENE UBICE OLIVERA IVANOVIĆA? Specijalno tužilaštvo Kosova je donelo odluku o proširenju istrage o ubistvu lidera Građanske inicijative SDP Olivera Ivanovića nakon informacija koje je dobilo od jedne strane obaveštajne agencije. Specijalni tužilac Sulj Hodža izjavio je da će izveštaj i slike koje su dobijene […]\nVučić: Molim vas povucite mere, otreznite se, niko neće moći da kupi vodu Predsednik Aleksandar Vučić istakao je da takse od 100 odsto koje je uvela Priština na robu iz Srbije nikome ne ide u prilog. „Molim vas povucite mere, otreznite se“, rekao je Vučić obraćajući se javnosti. Kako je objasnio, više niko neće moći […]\nEndrit Shalja, ministar trgovine i industrije, predložio je povećanje, a predlog je podržao premijer privremenih kosovskih institucija Ramuš Haradinaj Endrit Shalja, ministar trgovine i industrije, predložio je povećanje takse za 100 odsto, što je podržao premijer privremenih kosovskih institucija Ramuš Haradinaj. Haradinaj je rekao da sporazum CEFTA između Beograda i Prištine na funkcioniše. „Kosovo je […]\nVučiću stigla „nepristojna ponuda“ iz Brisela; Beograd ne pristaje Beograd — Brisel uputio Vučiću, diplomatskim kanalima, „nepristounu ponudu“, odnosno ucenu: Nastavak dijalog s Prištinom u zamenu za nova poglavlja. Beograd ne pristaje. Kako pišu beogradski mediji, Brisel diplomatskim kanalima izvrši pritisak na Beograd s ciljem da ga natera da igra „po pravilima koja diktira Priština“. […]\nDUBAI: Potpredsednik Vlade Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je danas da je sam početak sednice Generalne skupštine obeležilo neprincipijelno ponašanje Generalnog sekretarijata Interpola. Prvi dan zasedanja Generalne skupštine Interpola u Dubaiju obeležio je niz skandala i brojna kršenja propisa rada ove međunarodne policijske organizacije, kao i brojne provokacije prištinske delegacije na račun […]\nSkot: Odličan sastanak s Vučićem, potreba za hrabrim vođstvom u dijalogu sa Prištinom Beograd — Predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas sa ambasadorom Sjedinjenih Američkih Država Kajlom Skotom. Vučić i Skot su razgovarali o bilateralnim odnosima, ekonomskoj saradnji i dijalogu Beograda i Prištine. Predsednik Vučić obavestio je ambasadora Skota da je Priština, uvođenjem […]\n„Tači je dobio saglasnost za igranje sa granicama, kako to Srbija i Moskva žele“, piše Bota sot PRIŠTINA – Za propast nacrta rezolucije u kosovskoj skupštini koja bi Hašimu Tačiju onemogućila da razgovara o promeni granice sa Srbijom, deo prištinskih medija optužuje Ramuša Haradinaja, koga zajedno sa Hašimom Tačijem naziva izdajnikom kosovskih interesa, u korist […]


UOČI DANA SRPSKOG JEDINSTVA: Trobojke se vijore Kosovom i Metohijom! | Serbiantimes.info\n30 GODINA OD ZLOČINA: Tomašević prvi gradonačelnik Zagreba koji je odao počast porodici Zec!\nIBRAHIMOVIĆ OTVORIO DUŠU O MIHI: Siniša mi je govorio grozote na srpskom, a postao mi je kao otac!\nU srpskim sredinama na Kosovu I Metohiji na lokalnim i institucijama vlade Srbije, a i na privatnim objektima, istaknute su srpske trobojke povodom Dana srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave Srbije.\nPodizanje zastava i zamena dotrajalih novim posebno je danas bilo vidljivo u srpskim sredinama na severu Kosova i Metohije. U Kosovskoj Mitrovici je razvijena velika trobojka niz zidove stambene zgrade u centru grada.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković saopštio je da je sve spremno za obeležavanje Dana srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave Srbije na Kosovu i Metohiji.\nPetković je istakao da Kosovska Mitrovica nije jedino mesto obojeno u crveno-plavo-belo.\n“Srpske sredine širom KiM okićene su srpskom trobojkom, a naši građani s ponosom ističu srpsku zastavu! Nema svetije vrednosti za naš narod na Kosovu i Metohiji od sloge i jedinstva”, poručio je direktor Kancelarije za KiM u objavi na Fejsbuku.\nIzvor: RTS Foto: Facebook / Petar Petković\nRelated Topics:KiMKosovska MitrovicaSrbi na kosovuzastave\nSRBIN UPUCAN U ZVEČANU: Veliki broj povređenih u akciji ROSU! (VIDEO)


Instagram: Gde se nalaze sakrivene poruke? - iRevolucija\nInstagram: Gde se nalaze sakrivene poruke?\nU okviru Instagram profila omogućena je razmena poruka između svih korisnika, a da ne bi došlo do zloupotrebe ova društvena mreža, baš kao i Facebook, filtrira i sakriva one poruke od određenih korisnika za koje se smatra da ih ne želite pročitati. Iako ‘krije’ samo određene vrste poruka, ipak postoji način da se iste pronađu kako ne bi propustili možda bitne informacije od pošaljioca.\nDa bi proverili postoje li određene sakrivene poruke na vašem Instagramu, potrebno je da, otvorite inbox ikonicu koja se nalazi u gornjem desnom uglu aplikacije. Ukoliko se ipak desi da se u sandučiću nalaze neke od sakrivenih poruka, korisnik će biti obavešten prikazom plavog odeljka na samom vrhu inboxa – u okviru koga se nalazi informacija za message request, baš kao što je slučaj sa Facebook Messengerom.\nNakon otvaranja pomenutog obaveštenja, otvara se još jedan inbox koji je namenjen samo za filtrirane poruke, koje su, kako navode iz Instagrama pristigle od strane korisnika ili organizacija koje određeni korisnici ne prate na ovoj društvenoj mreži. Tako će pošaljioci poruka biti obavešteni da je sadržaj pregledan samo ukoliko je korisnik prethodno prihvatio zahtev.\nTakođe, ukoliko ne želite da vam inbox bude pun različitih poruka koje vam nisu potrebne, iste naravno možete izbrisati i to bez prethodnog otvaranja i čitanja tekstualnog sadržaja.\nPrethodni članakFacebook testira novu Twitter funkciju\nSledeći članakFacebook poručuje oglašivačima: Ubrzajte mobilne verzije svojih sajtova


Destinacije | B92 Blog\nnicolaus_liesinich 17:14 14.01.2009\nOne Bag enthusiasts\n"He who would travel happily must travel light." - Antoine de Saint Exupéry\nDaniela Stojkovic 18:03 14.01.2009\nzivotna putovanja ili putovanja zivota\nNakon svih striptease tortura jedina misao i cilj mi je balkon moga stana i da ne radim ama bas nista sem da gledam ptice kako prolecu, ali me onda uhvati griza savesti da mi zivot prolazi i da moram nesto da putujem. I onda panicno sedam za kompjuter, potrazim destinaciju, kupim kartu u misev klik i eto me na aerodromu.\nA tamo tek pocinje zivot ... ne! Na istom samo pozelim da sve sto brze prode i da se sto pre vratim kuci, da gledam ptice i ne radim nista ...\nA gde ste sada Jasmina?\nJasmina Tesanovic 18:08 14.01.2009\nRe: zivotna putovanja ili putovanja zivota\nu torinu s pticama\nprimirena, bas kao sto vi kazete u vasem komentaru\nal uskoro krece talas velikih putestvija\nna pr. do novog zelanda i natrag za nekoliko dana i sve tako\nDaniela Stojkovic 18:23 14.01.2009\nA "pogresili" niste u izboru destinacije, mislim na vase drustvo - cerka + ptice. Amsterdam je hladan, ali onako bezveze. Istopio se led.\nZa Beograd neznam ... citam da pada ledena kisa.\nSretan vam put ... ma gde god da se krenuli.\nJelena Pavlović 18:39 14.01.2009\nSedim u suptropskom raju na minus nekoliko celzijusovih stepeni na opste cudjenje glodara (tree rats) koji su se preselili sa obliznjeg drveta na nas tavan i razmisljam da li da sada cimnem crnogorsku sljivu koju sam donela iz Beograda tako sto sam flasu uglavila (how inventive) u jednu od svojih cizama kupljenih na Novobeogradskoj pijaci ( u butiku pored pijace), ili da sacekam predvece kada ce jos vise da zahladni i kada ce ugrejavanje dobiti veci smisao.\nJasmina Tesanovic 18:39 14.01.2009\nznam amsterdam je stvarno meat and potatoes plus rough\nsada smo svi u Torinu\nItalija j zemlja najkvalitetnijeg dnevnog zivota, bar po mojim kriterijumima\nalbicilla 21:25 14.01.2009\na meni su upravo te ptice sto negde prolecu razlog da bas tamo i odem\nvladimir petrovic 22:06 14.01.2009\nPominjete ptice. Ne znam koliko je Asizi udaljen od Torina, ali mi pada na pamet da je Sv. Franjo Asiski ostao upamcen i po tome sto je - razgovarao sa pticama.\nZnam, Italija je u mnogo cemu drukcija od ostalih evropskih drzava, ali ne verujem da su im i ptice drukcije, he, he, he... Sve je u ljudima.\ndunjica 18:38 14.01.2009\nDomazet 18:57 14.01.2009\nBilo je zanimljivo procitati o zivotnim izazovima globalnih nomada i o tome kako se pomenuti uspesno prevazilaze. Sad cekam da vidim da l' ce da nam ovde i Paris Hilton otvori dusu. Ima se svi rasplacemo...\nJasmina Tesanovic 19:01 14.01.2009\nma nemoj domazet,\nrec je o uzivanju e na vajkanju\novo drugo je tvoj posao\nDomazet 19:12 14.01.2009\n...dobar ti odgovor, delom si u pravu. Medjutim, nisam ni mislio da se ti vajkash. A ja, sta da ti kazem, em se vajkam ( ) em mi naslovi idu od ruke...\nalbicilla 21:26 14.01.2009\nBlade Runner 21:38 14.01.2009\nPut oko sveta za 8 dana?\nreanimator 21:49 14.01.2009\nJa vrlo često, kad imam neku pauzu na poslu, a tih dana nema neki baš dobar fudbal na TV, ustanem ujutru, zaletim se na aerodrom i kupim kartu za prvi avion koji kreće. Nekad nemam sreće, pa završim u Tivtu, a nekad me utovari Dablin, Nju Jork, Lisabon. Na putu naravno često donosim iznenadne i neočekivane odluke, jer mi pola generacije po emigraciji, pa ni sam ne znam gde ću ujutru da osvanem. Imam sreće, jer u svakom većem gradu na svetu imam obeubedjen smeštaj i hranu, a šoping me generalno ne zanima, pa me ovakve avanture koštaju nekih 7-8 avionskih karata, što kao jeste skupo, ali..mislim..koliko bi me tek koštalo da plaćam smeštaj??\nI da..izvinjavam se srpskoj blog javnosti ako ovo moje izlaganje zvuči kao loženje...ono..znam da 99,9% prosečnih gradjana baš nikada ne gluvari po svetu, pa im malo pravim zazubice...nije mi to bila namera.\nSamo sam hteo da se složim sa autorkom povodom spoznaje da je jako licemerno kroz taksu platiti radnika obezbedjenja, koji te onda tretira ko da je on platio tebi.\nPreporuka: 1500 / Link / Replika: 27 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nJasmina Tesanovic 22:25 14.01.2009\nja tako i toga zivim\ni ne samo ja , ima nas mnogo\ntigrks 23:01 14.01.2009\nneka vam je lepo, ako već niste ubeđeni u to.\ndragoljub92 23:47 14.01.2009\nkoji to mnogo,menise četvrto unuče rađa za neki mesec a ja još ni ovo troje ne vido.za snajku i zeta da ne pričam.koji to mnogo baš me interesuje.jel oni što džabe džonjaju pred ambasade?\nthug_b 00:45 15.01.2009\ndragouljube, dobrovece, ja na primer, i na primer svako ko veruje da :\nnije mi milo ni za snajku i zeta, ni za ovo troje a ponajmanje za cetvrto sto ce tek da se rodi za neki mesec, a ne znam vas uopste (ni kako je do toga doslo), kao ni vi mene i sve nas, pa nemoj da se vredjamo, jer umemo i mi, al' necemo jer u to ne verujemo.\nmogli ste nas pitati kako da izdzonjate vizu i jeftinu kartu na vreme za ovo cetvrto, al' niste, nego ste metuli sajkacu i prekrstili se od nas.\nomnia mea mecum porto (prevod sa latinskog: "... pa kom' obujci, kom' opanci"\njesen92 01:26 15.01.2009\neh Dragoljube, ne znas da putujes bez para, to je tvoj problem...treba da krenes na neku edukaciju...\ndragoljub92 01:32 15.01.2009\npa to ,vidim i ja,al kasno.\nmarco_de.manccini 02:30 15.01.2009\nPa sam onda otišla u Barselonu da se vidim sa svojom izdavačicom, pa onda u povratku stadoh u dilemi: gde sada da se vratim, u Torinu gde mi je ćerka , u Amsterdam gde mi je muž ili u Bg gde mi je stan i ostavinska rasprava\nReanimatore, bije te glas da si umetnichka dusha, ali chini me se ovaj put uopshte nisi shvatio tekst. Radi se o metafori. Dilema da li da se vratimo u Torinu ili u Amsterdam je samo naizlged jednostavan izbor destinacije. Osim padezhne dileme, koju je lako razreshiti, ona dublja dilema je uvek "a gde smo najpotrebniji u ovom trenutku?". Poshto se nikad ne zna gde ce to biti, chovek mora biti spreman na sve izazove. Zato se moramo otkazati udobnosti koje pruzhaju klasichne pomodarske linije kao Prada i moramo stalno putovati sa Patagonia stvarima upakovanim u teniske loptice. Moramo putovati bez pochinka jer pravih destinacija nema, destinacije su nepostojane onoliko koliko i problemi koje stavimo na nasha pleca. Oni hrabriji medju nama stave vishe i postignu vishe, a neki se zadovolje prozivkama, ili samoreklamom, ili nabijanjem krivice na blogu. Prema svecu i destinacija.\nEvo šta je taj fashion: vrlo tanki delovi odeće napravljeni od najfinije sintetike u neutralnim bojama i aproksimativnim veličinama tako da mogu da se navlače jedan preko drugog u zavisnosti od temperature\nDodushe, ni ja nisam uspeo da shvatim ovu metaforu sa aproksimativnim velichinama. Mozhda i nije metafora, mozhda se ipak radi samo o nekoj novoj najfinijoj sintetici koja prilagodjava svoju velichinu temperaturama.\nNosim čak i svoj čaj i vitamine koji se ne mogu uvek naći po hotelima hostelima apotekama i kafanama\ne ovu sam shvatio. bogami i ja ne putujem bez svih svojih vitamina. uvek ponesem sve bochice. kako vec reche neko omnia mea mecum porto.\njesen92 02:41 15.01.2009\n..ako nikad nije kasno da se ljubi strasno onda nikad ne moze biti kasno i da se nesto nauci...Uci Dragoljube, unucici cekaju...!!!\nbauer. 02:44 15.01.2009\nma pusti ga, kad je gologuzan, jedan, najobičniji. šta te briga za njega.\ndragoljub92 03:05 15.01.2009\nništa ja tebe ne razumem.šta u stvari hoćeš da kažeš.el sam ja kriv što ovni odbijaju da daju obrazloženje zašto ne daju vizu.\nthug_b 08:31 15.01.2009\nkako vec reche neko omnia mea mecum porto.\nnije sto sam zgodno rekla, nego sto se neko, skoro, negde, zalio na ljude (uzasavao od ljudi?) koji recenice pocinju sa ja, pa sam htela da iskoristim priliku i napisem recenicu koja pocinje sa ja i zavrsava se odmah potom. ovde kod jasmine smem, ona neguje i podrzava alternativne pristupe izrazavanju. ja isto:)\nthug_b 08:57 15.01.2009\nala ste me prostrli, dragoljube, k'o otirac. al' nemojte vise:\n(ono gore je bio bendzamin f., ovo sad je) w.\ndragoljub92 11:04 15.01.2009\nima andrić jedno zapažanje koje kaže-najviše upotrebljavaju poslovice oni koji ih najmanje razumeju .\ndrugo to sa sram me bilo sram te bilo ja ćitao,zamisli,ako možeš,al ne verujem,kao indisku poslovicu koja glasi-ako ti neko lupi šamar ,sram ga bilo,a ako ti ponovo lupi šamar sram tebe bilo.\ntrećo ,gde si se bre ti prepoznala u mom postu autorki?koliko to vas ima, koji lundzate po svetu a koliko ima nas u ovoj zemlji koji nemožemo nigde da odemo.ja mislim da nas ima mnogo više.\nivana23 11:16 15.01.2009\nreanimator 13:28 15.01.2009\nReanimatore, bije te glas da si umetnichka dusha, ali chini me se ovaj put uopshte nisi shvatio tekst.\nKako nisam? Pazi..mene autorka navikla ranijim tekstovima da uvek gledam širu sliku...opšti društveni značaj ispred individualniog i sl, pa sam u skladu sa tim pažljivo pročitao dva puta, odstranio iz teksta sve što spada u autorkinu intimnu ispovest i zaključio da je poenta da se akcenat baci bahatost službi obezbedjenja, jer se tiče svih nas?\nMisliš da nisam u pravu?\nDomazet 16:46 15.01.2009\nDa ne znam bolje...\n...pomislio bih da se ovde neko malcice zabavlja na racun autorke vrlo korisnih saveta za (jednu vrstu?) prezivljavanje (moracu da zamolim Dragoljuba za savet oko uklapanja padeza ). A to u stvari i nije u redu. Kad covek malo bolje pogleda, autorka nije nista drugo do balkanska verzija Alicie Silverstone (one filmske ne stvarne) i njenih (isto tako filmskih) drugarica. Na moze se poreci da ova nasa, balkanska, Alicia vrlo cesto pise to sto pise sa stanovitim sarmom. I nije ona kriva ako je uzimaju za ozbiljno. Krivi su oni sto je uzimaju za ozbiljno ali to je vec sasvim druga prica i trazila bi, ako nista drugo, a ono analizu uzroka i posledica eksplozije ideoloskog novogovora medju (socijalnim) Liberalima u USofA i Evropi. S tim da dozvoljavam da mi se, ovako odmaknutom, moze prebaciti da je lako meni da pricam o njenoj leprsavosti. Oni koji su u poziciji (filmskog) profesora fizickog verovatno imaju sasvim drugaciji ugao gledanja na celu stvar. No, taj ugao gledanja je sasvim elokventno (mada, cujem ima primedbi na njegovu pismenost ) pokrio Dragoljub.\nmarco_de.manccini 18:39 15.01.2009\nRe: Da ne znam bolje...\nma jeste, leprshavo je sve to, pa i ja sam hvalio tekst, rekao sam da se radi o lepoj i dubokoj metafori. naterala me je na razmishljanje i zakljuchio sam\n"Moramo putovati bez pochinka jer pravih destinacija nema, destinacije su nepostojane onoliko koliko i problemi koje stavimo na nasha pleca"\nzar to nije prava (i leprshava) poruka teksta?\na reanimatoru umalo da dam preporuku na objashnjenje gore (zanemari intimnu ispovest i pogledaj samo opshti drushtevni znachaj). i tren pre nego shto sam preporuchio njegov komentar setim se da je ipak naslov teksta destinacije. ipak se radi o metaforama na temu destinacija, a ne o ovoj hiperboli na temu koshtanja aerdoromskog obezbedjenja.\nDa li znate ... da više od cene karte plaćamo tu policiju što nas pretresa skida mrko gleda i opipava\ndragoljub92 19:41 15.01.2009\n(moracu da zamolim Dragoljuba za savet oko uklapanja padeza )\nDomazet 20:49 15.01.2009\nE moj Dragoljube...\n(moracu da zamolim Dragoljuba za savet oko uklapanja padeza)\n...i da ocu ne bih mogao. Ja mogu da se krstim samo pod onu crnogorsku, okruglu, kapu. A da ti ne pricam kako mi je tek sa padezima , pored ovih osam sto ih ti spomenu, ja imam i onaj crnogorski. Mada, nik:ako mi nije jasno da l' se taj jedan dodaje pa ih imam devet il se oduzima pa ih imam samo pe'-ses'...\nDomazet 20:53 15.01.2009\nVala mi koliko joj ishvalismo tekst...\n...ima neko da pomisli da smo placeni tapsaci ...\ndragoljub92 22:00 15.01.2009\nRe: E moj Dragoljube...\nMada, nik:ako mi nije jasno da l' se taj jedan dodaje pa ih imam devet il se oduzima pa ih imam samo pe'-ses'...\nmeni i ova moja dva mlogo,al sećam se nešto pričaše u čkolju o još neki 5,a i pričaša da neki matori, latini lisu romi lisu imaše i celi osam,pa reko da se neko ne nađe uvređet.ovdi se neki mlogo palu na pismenos pa gi mrkne svest kad me vidu ovakog nikakog nišliskog.ko da gi je ono Vuk bio ujak pa gi kvaram lik i delo na ujku,bože me sačuvaj.\nthug_b 00:48 16.01.2009\nih, nepismeni! iako svakako ne prati dovoljno, to je stil, razume i lutka, 7 +1 = 6 samo je stilska figura... osim kad se, recimo, parafrazira andricevo kazivanje: onda po pravopisnom stilu, iz postovanja, prema andricu, ne meni -razumem.\nsamo je nezgodan stil koji ne priznaje double jeopardy. nije sramota, hrabro je, cak, samo nezgodno kad je stilski dozvoljeno isti covek u istu rupu da upadne vise puta. da nosim kapu sad bih je skinula, iz postovanja (hrabrost, doslednost, cetiri unuka, hej!). al' ne nosim... pa, nista onda.\nhoochie coochie man 01:48 16.01.2009\novdi se neki mlogo palu na pismenos pa gi mrkne svest kad me vidu ovakog\na da ti ipak malo pripazis na tu pismenos?\nNe kaze se svest nego sves\ndragoljub92 02:25 16.01.2009\nnepismen pa to ti je\nreanimator 10:26 16.01.2009\nBlack Dragoljube, vidiš bre da gde god da se pojaviš, lagano prestane da se priča o temi i počinje diskusija o tebi? Kao takvom! :)\nMožda si nepismen, al si brate harizmatičan\ndragoljub92 13:28 16.01.2009\nšto će reći -možda ne zanam da radim al znam da se bijem"\ndunjica 14:00 16.01.2009\niz priloženog bih rekla - traverzna\ntopcat 08:37 15.01.2009\nNovi životi, jer budućnost baš nije jasna ali zato je prošlost definitivno prošla. A sadašnjost i ne postoji.\nNe znam bas. Kad netko "zivi u kuferu" preostaje mu jedino sadasnjost...\nDrugim rijecima, jedini nacin da ne prolupa i da ima nesto od tog rasporeda je da zivi to "sada". Odo' ja u taoizam.\nbtw, jese razmisljali o onom mini-steameru umjesto pegle? Nisam isprobala al kazu kolege da je nezamjenjiv.\nVlasta92 11:37 15.01.2009\nkako bih se rado spakovala u veličinu teniske loptice, pa u tovj ranac...Lep tekst! Samo sledeći put turi to u neke pasose, otpadoše oči....\njednatanja 19:11 15.01.2009\nPre više godina sam pročitala vašu knjigu na engleskom (jako mi se svidela, bravo)...sad imam priliku da priupitam, pišete li neku novu knjigu, i kakve sadržine, ako da? Hvala na odgovoru.\nJasmina Tesanovic 20:43 15.01.2009\nsada mi izlazi knjiga o sudjenju skorpionima\ni knjiga o Nefertiti, ovde u Italiji i kod nas\na imam nameru da napisem roman on the road\novde u Torinu ima vise stranaca iz treceg sveta nego italijana i bas se lepo dise\njer smo svi u istom sosu sa vizama itd\nhvala Tanja na citanju


ČLAN PRAVNOG TIMA BIH, DŽEVAD MAHMUTOVIĆ, ZA 'SB': 'Britanca Geoffreyja Nicea nismo angažirali jer je za neuvjerljive dokaze tražio basnoslovan honorar'! | Slobodna Bosna\nGospodine Mahmutiviću, u javnosti su se čule zamjerke da ste zakasnili s aplikacijom, da ste trebali reagirati ranije. Kako odgovarate na ove primjedbe?\nDa, u nekoliko navrata. Početkom decembra 2015. godine na poziv Nice i gospođe Tromp otputovao sam u Hag jer mi je rečeno da će mi predočiti odlučne dokaze koji koji će nam poslužiti za reviziju. Na moju žalost i razočarenje takve dokaze nisam vidio, a ono što mi je pokazivano bili su već od ranije poznati dokumenti. I pri tome je tražio basnioslovni honorar za svoj angažman.\nJako puno, pogotovo za naše prilike. Tražio je milion eura, odnosno dva miliona KM!\nSve izjave i akcije Geoffreyja Nicea koje su uslijedile očigledno su motivirane time što nije realizirao svoje poslovne nakane.\nRadio sam u skladu sa svojom savjesti, u okvirima zakona države kojoj služim, i zahvalan sam Bogu što sam dobio priliku da to činim na ovakvom položaju, uz čovjeka kakav je gospodin Izetbegović.\nCRNA GUJA U GENERALSKOM KLUBU: Aleksandar Vulin, ministar odbrane koji je "prednjačio na maršu u p.... materinu"


Čuvaj se moćnog, i ako pada... | Kolubarske Blog\nAleksandar Vučić (foto: DjordjeDjokovic)\nČuvaj se moćnog, i ako pada...\nSkorih dana je neko, za Predsednika, rekao nešto izuzetno umesno. Da se predozirao vlasti! Narodni pevač bi rekao: "...il’ je silan, pa je pobjesnio!". Bez potrebe da dodaju nastavak: I od predoziranja se umire ili sporo leči, kao i od besnila! Razlika nije u tome što je besan opasan i za okolinu. Takav je prvi još i više, vlast je droga od koje najviše stradaju građani van vlasti. U našem slučaju i sami predozirani, nerazlikovanjem vlasti i nasilja!\nNi izbliza dužnu pažnju, nije izazvalo Predsednikovo: "Ne dam!". (Gašića, Lončara...). Kome to? Zakonu, tužilaštvu, sudu, državi! Ukoliko se to ovde, uopšte može zvati državom. I ako to "nedavanje", nije ono što se drugde, u stvarnosti i teoriji, zove državni udar... Gledajući šta se čini po našoj vukojebini, vlašću su predozirani i "njegovi". Na svim nivoima, pa i naši, i odbornici Lajkovca, Ljiga, Osečine. Uskratiše poverenje javnom pravobraniocu. Zaboga, ocenjivao je ugovore, ulagao žalbe na prvostepene presude! On, diplomirani pravnik i pravobranilac...\nRazlika između predoziranja i besnila, ipak postoji. Ali je u nečem drugom! Od predoziranja klasičnom drogom umire se naprasno, a od vlasti se i ne mora umreti. Zapravo se umire politički, padanjem sa vlasti i odlaskom "na đubrište istorije". I nikako mirno. Politički brod, dok tone i pacovi ga napuštaju, puca iz svih oružja i oruđa! Tako da ako uopšte skoro krene da tone, kako opozicionari ponavljaju a sondaže ne potvrđuju, ima da bude pogođenih i pogođenih...\nPre 4 dana 10 sati u Bez kraja


Dom porodice Jakšić u Krčedinu, umetnička oaza\nDom porodice Jakšić, Krčedin, Ulica cara Dušana broj 64. Na ovoj adresi se minulog vikenda dešavala peta po redu Međunarodna likovna i pesnička kolonija, koja je radi stvaralačkog druženja okupila oko dvesta slikara, vajara, glumaca, muzičara. Teško je odlučiti se koji je dan bio lepši, sadržajniji. Tek, globalni utisak, kako učesnika ove manifestacije koja je na pitome obronke Fruške gore naslonjene na Dunav, dovela brojna potvrđeno velika imena iz sveta umetnosti ali i mlade talentovane stvaraoce, tako i brojnih zainteresovanih posetilaca, koji su ispunili sva četiri dvorišta u porodičnoj kući Jakšića u Krčedinu, su impresivna. Procenjuje se da je koloniju od 26. do 29. jula posetilo oko 2000 ljudi.\nDomaćin i organizator ovog jedinstvenog skupa, verovatno najvećeg ovakve vrste na našim prostorima, kako po broju učesnika, tako i po broju posetilaca, koji su pažljivo, svakodnevno, pratili rad slikara, ali i recitacije i kazivanja pesnika, predstave glumaca, numere muzičara, gospodin Miodrag Jakšić je i sam bio očaran atmosferom koja je vladala tokom kolonije i najavio da će šesta i sve naredne manifestacije, značajne za ukupan kulturni život ne samo inđijske opštine nego i Srema, Vojvodine i Srbije, imati na raspolaganju svu pozitivnu energiju i znanje porodice Jakšić, oca Zorana, majke Ljubice, njegove supruge, ćerkice Jane, sina Mihajla, brata Predraga i njegove supruge Milice, Udruženja „Moj Srem“, ali i svih dobronamernih Krčedinaca, opštine Inđija, a ponajviše, slikara, pesnika, glumaca, muzičara, umetnika, koji ovaj prostor definitivno doživljavaju kao svoj, i za koji, verujem, da svi kažu „Ja, Krčedinac u srcu i duši“, baš kako glasi i titula ove kolonije namenjene izuzetnim, zaslužnim pojedincima. Ovu titulu su ovoga puta poneli Bora Đorđević, Maja Volk, Ivan Bekjarev, kao i slikari Franko Altobeli iz Rima i Tatjana Pljakić iz Kruševca, dok su„Njaku Krčedinsku“ zaslužili Teatar Levo iz Beograda, muzičar i humanista Ivan Plavšić iz Beograda i pevač i humanista Miodrag Miša Blizanac iz Novog Sada.\nCrtežom na sliku, ili dijalog slike i crteža\nIzložba pod nazivom „Crtežom na sliku“, otvorena je sinoć, 14. marta, u Spomen-zbirci Pavla Beljanskog. Projekat je rezultat jedanaestogodišnje saradnje ove institucije sa Akademijom umetnosti u Novom Sadu, kojim je započet ciklus izložbi radova inspirisanih odabranim delima iz kolekcije Pavla Beljanskog.\nIzložba najfinijeg engleskog porcelana\nBeogradska firma The English Book od 19. decembra do kraja 2011. godine, u prostorijama svoje knjižare u Njegoševoj ulici broj 14 u Novom Sadu, organizuje prigodnu izložbu ekskluzivnog engleskog porcelana.\nThe English Book priređuje Novosađanima izložbu ekskluzivnog engleskog porcelana\nKnjižara beogradske firme The English Book je od 19. decembra ponovo na staroj adresi u Novom Sadu, Njegoševa 14, ali u novom ruhu. Pored proširenije ponude knjiga na engleskom jeziku dečjeg asortimana, za učenje jezika, knjiga opšteg interesovanja, beletristike, najnovijih bestselera i stručnih naslova, ovde će do kraja 2011. godine biti organizovana prigodna izložba ekskluzivnog engleskog porcelana,\nItaly Now/Sada, najveća izložba italijanske arhitekture u Srbiji\n-Odlučili smo da posle 15 godina izlaganja studentskih radova, na ovaj dan, pokažemo radove zaposlenih u ovom Departmanu, asistenata i profesora, koji su svi bili studenti na raznim nivoima u Novom Sadu. Želja nam je da kroz izložbu „Učenje projektovanjem“ pokažemo zanimljiv projektantski opus zaposlenih koji je realizovan u poslednjih pet godina, jer smatramo da imamo šta da pokažemo, u nekim elementima i prostorima u kojima smo radili.\nVladimir Nedeljković Zontag Nikola Tesla i Svetlosni Zmaj\nU pomalo potisnutom prostoru na muzejskoj mapi Novog Sada, Spomen zbirci “Jovan Jovanović Zmaj” u Sremskoj Kamenici, Muzeja grada je, 6. decembra, na dan Zmajevog rođenja (po gregorijanskom kalendaru), otvorio izložbu multimedijalnog umetnika, strip crtača, rokera, istoričara srpske rok scene, Vladimira Nedeljkovića Zontaga.\nFruška gora rasadnik vinske kulture\nIzložba “Vinogradarstvo i vinarstvo Fruške gore”, autorke Dušanke Marković, višeg kustosa, svečano je otvorena u četvrtak, 24. novembra 2011. godine, u palati Ilion, u Sremskim Karlovcima, nekadašnjoj rezidenciji baronske porodice Rajačić, koja danas pripada Zavičajnoj zbirci. Povod za upriličenje ovako grandioznog poduhvata bilo je obeležavanje 65-togodišnjice postojanja Zavičajne zbirke u Sremskim Karlovcima, ranije Gradskog muzeja, a danas dela Muzeja grada Novog Sada. I tematski i sadržajno, i na svaki drugi način, ovom izložbom zaposleni u Zavičajnoj zbirci su dokazali da pripadaju samom vrhu elite profesije kojom se bave.


Vlada, privrednici i lokalne samouprave, kroz čvršću saradnju, moraju naći najbolje odgovore za sve probleme, kako bi se obezbijedio ubrzani ekonomski razoj, nova radna mjesta, novac za investicije i benefiti za svakog građanina, ocijenjeno je na tradicionalnom sastanku privrednika sa Predsjednikom Vlade, koji je organizovan 20. decembra 2016. godine u Privrednoj komori Crne Gore.\nPored premijera Duška Markovića, iz Vlade su u radu skupa učestvovali potpredsjednik, te ministar poljoprivrede i ruralnog razvoja Milutin Simović, potpredsjednik Rafet Husović, ministri ekonomije Dragica Sekulić, finansija Darko Radunović, rada i socijalnog staranja Kemal Purišić, održivog razvoja i turizma Pavle Radulović, te sekretar u Ministarstvu saobraćaja i pomorstva Zoran Radonjić.\nPredstavljen je izvještaj „Crnogorska ekonomija u 2016. godini – rezultati, izazovi, mogućnosti“, koji je sačinila Privredna komora, a sadrži i preporuke Vladi za unapređenje uslova poslovanja, definisane iz ugla privrede.\nSkupom je moderirao potpredsjednik Komore Stanko Zloković.\nČestitajući novoizabranom premijeru, predsjednik Komore Velimir Mijušković je kazao da su krajem prethodne godine izabrani novi organi ove poslovne asocijacije koja okuplja cijelokupnu privredu. Riječ je o 593 predstavnika kompanija iz svih djelatnosti koje su u 2015. godini ostvarile prihod od preko 2,5 milijardi eura, što je 70% ukupnog na nivou crnogorske privrede.\n- Ovakva struktura i način rada naša su najjača snaga budući da tu crpimo osnov za predstavljanje i zastupanje interesa poslovne zajednice u cjelini. Zahvaljujući intersektorskoj strukturi i saradnji sposobni smo da brzo, efikasno i pouzdano identifikujemo izvor ekonomskih problema i predlažemo rješenja prihvatljiva za sve – pojasnio je Mijušković.\nZahvaljujući tome, dodaje on, sugestije Privredne komore su uvijek kvalifikovane kao posebno korisne.\nGovoreći o izvještaju o crnogorskoj ekonomiji u 2016. godini, on je oblasnio da taj dokument predstavlja najznačajnije stavove privrede, kao i predloge rješenja za prevazilaženje problema, a rezultat je više od sto sastanaka i drugih skupova održanih tokom godine, u čijem su radu učestvovali i predstavnici Vlade.\nPodsjetio je da je Komora u julu predstavila analizu „Ekonomija crne Gore 2006 – 2015“, a dinamičan rast u tom periodu je potenciran i na šestoj Konferenciji o ekonomiji koju je organizovala.\n- Sadašnji parametri pokazuju da makroekonomska kretanja u 2016. godini, takođe, karakteriše rast većine indikatora. Ipak, visoka nezaposlenost, u kontinuitetu se izdvaja kao jedan od glavnih problema crnogorske ekonomije – rekao je Mijušković.\nPrema njegovim riječima, više je razloga za to - struktura privrede, neusklađenost obrazovnog sistema sa njenim potrebama, nefleksibilnost tržišta rada, što za rezultat ima izuzetno visoku stopu nezaposlenosti od gotovo 20%. Prema Globalnom indeksu konkurentnosti, Crna Gora je lošije rangirana za 12 mjesta u odnosu na prethodnu godinu. Zabilježen je i pad u lakoći poslovanja.\n- Činjenica je da se na polju unapređivanja poslovnog ambijenta puno toga uradilo, ali se određenim sistemskim elementima, nije uspjelo prići na adekvatan način, što je i dalo pomenuti lošiji rezultat. Nerijetko, potreba za hitrim ispunjavanjem zahtjeva vezanih za pristupanje Evropskoj uniji dovodila je u pitanje kvalitet, odnosno primjenjivost donesenih propisa – rekao je predsjednik Komore.\nNaglašava da je za donošenje dobrih i primjenljivih propisa neophodna valjana stručna rasprava i prilagođavanje potrebama privrede.\nNajnoviji primjer izostanka pomenutog je primjena Metodologije za utvrđivanje regulatorno dozvoljenog prihoda i cijena za korišćenje distributivnog sistema električne energije o kojoj će Komora raspravljati sa namjerom da amortizuje „udar“ koji čeka gotovo 2500 privrednih društava.\n- Imam bojazan da nijesmo dovoljno svjesni koliko će ovakvo poskupljenje, ako se desi, imati negativnih multiplikativnih efekata, ne samo ekonomske već i socijalne prirode – rekao je Mijušković.\nOn je zatim ukazao da je propisima potrebno suštinski unaprijediti i urediti pitanja privrednih društava, radnih odnosa, trgovine u najširem smislu, kao i javnih nabavki.\nNužno je, smatra, izraditi sveobuhvatan i koncizan Zakon o privrednim društvima, koji će urediti sve pojedinosti važne za ovu oblast.\n- Unapređenje produktivnosti rada je od krucijalnog značaja za ostvarivanje strategije rasta koja je bazirana na investicijama. Njeno povećanje je usko povezano sa kvalitetom radne snage koja jedino može obezbijediti fleksibilno tržište radne snage, a što u potpunosti isključuje aktuelno zakonsko rješenje koje je obimno i restriktivno.\nOn je apelovao na premijera da se donošenje novog zakona o radu, ali i Socijalnom savjetu, nađu visoko na listi prioriteta Vlade u narednoj godini. Jer, privrednici smatraju da je potrebno zakonski unaprijediti kapacitet Socijalnog savjeta, da bi ovo tijelo bilo u mogućnosti da uređuje povjerena mu pitanja, prije svega u vezi sa radnim odnosima.\nTrgovina je oblast koja takođe zahtijeva nužne izmjene. Problemi na koje privreda nailazi zbog nedovoljnog razumijevanja složenosti ove materije bili su razlog da se zatraži da nova Vlada kao poseban resor ima Ministarstvo trgovine.\nSistem javnih nabavki i dalje predstavlja ozbiljan problem poslovanju, kako za naručioce, tako i ponuđače. U Privrednoj komori, Radna grupa intenzivno radi na kreiranju novog teksta Zakona o javnim nabavkama, te očekujemo da kroz to sve sugestije privrede dobiju adekvatan tretman.\n- Smatramo da je neophodno i da privredna društva koja se nalaze na tržištu, bez obzira na to što im je osnivač ili većinski vlasnik država ili lokalna uprava, budu izuzeta od obaveznosti postupka javnih nabavki. Odgovornost za poslovanje u cjelini, može i mora se prebaciti na upravljačke i rukovodne strukture preduzeća, budući da prihod ostvaruju na tržištu i ne finansiraju se iz budžeta – dodao je Mijušković.\nPored navedenih oblasti koje normativno nijesu adekvatno uređene, privreda smatra važnim istrajavanje na poštovanju principa predvidljivosti, transparentnosti i neselektivnosti, te nastavljanja aktivnosti na suzbijanju sive ekonomije, rješavanju problema nelikvidnost i olakšavanju pristupa finansijskim sredstvima. Djelovanje po ovim pitanjima privreda označava kao imperativ.\nObraćajući se privrednicima, Mijušković smatra da bi privreda u većoj mjeri trebala koristiti sve mogućnosti koje joj se pružaju kroz rad Komore, a mogu imati direktan pozitivan uticaj na poslovanje preduzeća. Prije svega je riječ o brojnim edukativnim aktivnostima koje su za prethodnih jedanaest mjeseci imale više od 2.500 polaznika. Takođe, pozvao ih je da više koriste promociju i poslovno povezivanje u zemlji i inostarnstvu, te ugovaraju Arbitražu pri Privrednoj komori Crne Gore, za brže i jednostavnije rješavanje privrednih sporova.\n- Smatram da privreda, što samostalno, a što posredstvom Komore treba da iskazuje potrebu da na pravi način bude uključena u saradnju sa obrazovnim institucijama, kreirajući tako kadar za sopstvene potrebe – kazao je on.\nPozvao je privrednike da i dalje organizovano, posredstvom Komore, iznose i rješavaju sve probleme sa kojima se srijeću u poslovanju jer je to mnogo efikasniji i plodotvorniji pristup od pojedinačnog djelovanja.\nPremijer Duško Marković je izrazio zadovoljstvo što se i ovog decembra nastavlja tradicija kontinuiranog dijaloga predsjednika Vlade i ministara sa članovima Privredne komore Crne Gore, podsjećajući da se to dešava svega tri sedmice nakon njenog izbora.\n- Privredna komora, kao udruženje koje okuplja i udružuje crnogorsku privredu, važna je adresa i ključni partner Vladi u ostvarenju zajedničkih ciljeva, a to je opšte dobro za državu i veći kvalitet života njenih građana – ocijenio je Marković.\nPrema njegovim riječima, susreti u Komori su uvijek bili prilika za retrospektivu, osvrt na ekonomska kretanja i presjek urađenog tokom godine na izmaku, te prilika da najviši predstavnici izvršne vlasti čuju iz prve ruke kako Vlada u narednom periodu može doprinijeti poboljšanju ukupnog privrednog ambijenta u državi, ali istovremeno i da ona saopšti domaćoj biznis zajednici njena očekivanja.\n- Vjerujem da dijelite sa mnom ocjenu da je godina na izmaku za Crnu Goru bila jedna od najtežih nakon obnove nezavisnosti. Godina u kojoj je prethodna Vlada ekonomsku politiku vodila u veoma nepovoljnom međunarodnom, ali i unutrašnjem ambijentu. Podsjetio je da ona započela nekoliko velikih, infrastrukturnih projekata, poput izgradnje prve dionice autoputa Bar-Boljare, nastavka izgradnje podmorskog kabla između Crne Gore i Italije, potpisivanja ugovora za izgradnju drugog bloka Termoelektrane Pljevlja, odnosno istraživanja nafte i gasa u našem podmorju, kao i značajne projekte u oblasti turizma. Ključne zadatke u 2016. godini - očuvanje makroekonomske stabilnosti i povećanje konkurentnosti, prethodna Vlada je takođe realizovala.\n- Bez obzira na te činjenice, smatram da su efekti napretka koji je Crna Gora ostvarila od obnove nezavisnosti, još nedovoljno vidljivi za privredu i veliki broj građana, kojima su upravo i dugoročno namijenjeni. Jasno je da nam je neophodan dinamičniji ekonomski razvoj i stabilne stope rasta bruto društvenog proizvoda na duži period u visini između četiri i pet odsto, kako bismo nadoknadili višedecenijsko zaostajanje za razvijenom Evropom – rekao je premijer.\nOn smatra da bez daljeg unapređenja poslovnog ambijenta nema dinamičnijeg razvoja biznisa, koji će omogućiti nova zapošljavanja. Ali, naglašava, to nije samo zadatak Vlade i ekonomske i razvojne politike koju sprovodi ili promoviše, već to možda čak i više zavisi od privredne i biznis zajednice.\nOn je istakao zalaganje za striktno poštovanje zakona.\n- Želim stoga jasno da saopštim: ako budemo morali, ukupnu poresku i finansijsku disciplinu obezbjeđivaćemo pojačanim inspekcijskim nadzorom i beskompromisnim sankcionisanjem kršenja zakona. I mi iz Vlade, i vi iz privrede – nedvosmisleno moramo uspostaviti praksu da je ispunjavanje obaveza prema Državi prva, a ne posljednja dužnost – naglasio je Marković.\nPojasnio je da praksa učestalog planskog izazivanja finansijske insolventnosti i stečaja, da bi se izigrala država i poslovni partneri, a paralelno sa tim otvaranje novih firmi i nastavka poslovanja mora biti prekinuta, jer devastira zdravo tkivo svake ekonomije.\n- Između vas koji stvarate novu vrijednost i nas iz administracije koji vodimo ekonomsku politiku – ne smije biti prostora za devastaciju Države i privrede. Dakle, pored strukturnih reformi sa direktnim fiskalnim uticajem, dalje jačanje vladavine prava i sigurnost izvršavanja ugovora u privredi biće imperativ ove Vlade – riječi su predsjednika Markovića.\nVlada će sa posebnim senzibilitetom voditi računa o kredibilitetu onih koji traže pomoć države za razvoj biznisa, najavio je. Uspostavljanje javno-privatnih partnerstava biće uslovljeno zahtjevnim biznis standardima, poslovnim kriterijumima i odgovarajućim procjenama, jer će Vlada partnerstvo graditi sa onima koji se nalaze na tzv. bijeloj listi, a ne sa poreskim dužnicima i nesolidnim privrednim društvima.\nPodsjetio je da je Vlada nedavno usvojila Predlog zakona o budžetu za 2017. godinu sa Planom finansijske konsolidacije. Takav potez, kaže Marković, bio je preduslov za smanjenje deficita budžeta i usporavanje rasta javnog duga, i vjeruje da je time eliminisan negativan scenario koji bi bio izvjestan bez mjera konsolidacije.\nKaže da je bilo razmišljanja da teret štednje podnesu jednako svi zaposleni, a i sama privreda.\n- Mi smo se odlučili za drugačiji pristup: zaštitili smo poslodavce i zaposlene, neutrališući efekte nužnih restrikcija prema privredi. Zbog toga, ovaj set mjera nije podrazumijevao i povećanje poreskih stopa, koje bi stvorile dodatni pritisak na ekonomiju i narušile predvidljivost poreskog ambijenta. Na taj način zaštitili smo i atraktivnost naše zemlje kao investicione destinacije – i vjerujem da ćemo u tome do kraja uspjeti – smatra on.\nKada je riječ o investicijama, Marković naglašava da su neophodna ulaganja iz inostranstva, znanje i iskustvo, ali ukupnog napretka ne može biti bez razvijene domaće biznis zajednice. Vlada će na potpuno jednak način tretirati svaku poslovnu inicijativu, dolazila ona sa međunarodnih adresa ili iz same Crne Gore, pojašnjava on.\nVlada će nastaviti da pažljivo sagledava probleme iz prakse sa kojima se suočavaju privrednici i njihove predloge koji su veoma značajni prilikom određivanja prioriteta strukturnih reformi i ukupnih mjera ekonomske politike.\n- U tom cilju, veoma brzo ćemo osnovati i Savjet za konkurentnost, od kojeg očekujemo da dodatno doprinese eliminisanju prepreka, daljem unapređenju poslovnog ambijenta i rastu konkurentnosti naše zemlje – rekao je predsjednik Vlade Crne Gore Duško Marković.\nAleksandar Mitrović, sekretar Odbora za privredno zakonodavstvo, naglasio je značajne probleme koje preduzećima koja posluju komercijalno, a u državnom su vlasništvu, prave procedure javnih nabavki.\n- Veliki broj naručilaca, neadekvatna priprema tendera, primjena upravnog postupka u javnim nabavkama su faktori koji generišu brojne mogućnosti za podnošenje žalbi, obaranje i prolongiranje postupka, na što treba obratiti pažnju prilikom izrade novog zakona ukoliko se želi unapređenje sistema javnih nabavki – rekao je Mitrović.\nOn je ukazao i na potrebu izmjene Zakona o zaradama u javnom sektoru (zarade se ne mogu na isti način određivati državnim organima i preduzećima u njenom vlasništvu), preciziranje Zakonom o zdravstvenom osiguranju krajnjeg roka u kojem država može refundirati sredstva po osnovu bolovanja. Privrednici, prema njegovim riječima, očekuju od Vlade da lokalnim samoupravama ne izda saglasnost za naplatu komunalne naknade jer se nijesu stekli uslovi za to bez narušavanja poslovnog ambijenta. U fokusu njegovog izlaganja bili su i Zakon o administrativnim taksama – potrebno njihovo smanjenje, te Zakon o državnom premjeru i katastru nepokretnosti, gdje privrednike takođe opterećuju visoke naknade.\nPredsjednik Odbora udruženja građevinarstva i industrije građevinskih materijala Milan Božović smatra da je potrebno napraviti sistem zaštite domaćih proizvođača u ovom sektoru od nelojalne konkurencije koja dolazi iz okruženja, te smanjiti uticaj sivog tržišta. On je pozdravio implementaciju Vladine uredbe da investitori iz inostranstva imaju obavezu da uposle minimum 30 odsto domaće operative odnosno koriste proizvode iz Crne Gore.\n- Potrebno je stimulisati i zaštiti finalne proizvode iz oblasti građevinarstva: od kamena, mašinskih maltera, glet mase i drugog čija je sirovinska osnova iz Crne Gore – rekao je Božović.\nStevan Karadaglić, predsjednik Odbora udruženja trgovine, naglasio je da je zakonska obaveza deklarisanja šampona i tečnih deterdženata Brajevim pismom biznis barijera, te da Pravilnik koji ovo reguliše treba po hitnom postupku staviti van snage, a ako to nije moguće, odložiti njegovu primjenu.\n- Pravilnik koji uređuje ovo pitanje je donijet bez prethodne analize efekata koje mjera nosi i uticaja na poslovanje privrede. Komparativnom analizom legislative Evropske unije nigdje nije uočeno postojanje i primjena ovakvog rješenja – kazao je Karadaglić, navodeći da je izuzetak obaveza proizvođača da ovako označe ljekove i opasne hemikalije.\nOn je ocijenio da Zakon o zaštiti potrošača nije usklađen sa realnim uslovima prometa roba i usluga na tržištu, te da njegove odredbe onemogućavaju funkcionisanje Odbora za vansudsko rješavanje sporova.\nPredsjednik Odbora udruženja poljoprivrede i prehrambene industrije Milutin Đuranović ocijenio je da se u brojnim zemljama na kupovinu domaćih proizvoda gleda kao na stil života, a pozitivan odnos prema vlastitim proizvodima je način za iskazivanje opredijeljenosti sopstvenom napretku, kod nas je to i dalje sporadičan, retorički predmet pažnje, a nikako istrajna aktivnost kakva bi morala biti.\n- U svijetu se pitanje pomoći domaćim proizvođačima ne reguliše zakonskim putem već je to stvar ukupne državne politike i istinskog opredijeljenja Vlade da se kroz afirmaciju potrošnje domaćih proizvoda stvore stabilni temelji za društveno ekonomski napredak – riječi su Đuranovića.\nOn je istakao problem rekordnog deficita u oblasti poljoprivredno prehrambenih proizvoda i smatra da je rješenje u supstituciji uvoza domaćim proizvodima, prije nego povećavanje priliva kroz rast izvoza.\nSmatra da bi dugoročna, intenzivna i kontinuirana kampanja afirmacije kupovine domaćih proizvoda dala mnogo pozitivnije efekte, ako se potpomogne uvođenjem zaštitnih mjera, i nada se da će Vlada raditi na tom fonu.\nRadomir Mikan Zec, izvršni direktor HTP Ulcinjska rivijera, kazao je da je ambijent za poslovanje te kompanije veoma težak. Smatra da je posljednju deceniju u toku napad na 200 hiljada kvadrata atraktivnog zemljišta ovog državnog preduzeća. Problem predstavljaju nelegalni privatni objekti koji posluju bez uslova za rad i smatra on, tjeraju goste ali i ozbilljne investitore.\nVladan Vučelić, predsjednik Odbora udruženja komunalne privrede, ukazao je da je hitno potrebno izmijeniti set sistemskih zakona koji direktno utiču na efikasnost rješavanja otvorenih problema u ovom sektoru. Riječ je o zakonima o komunalnoj privredi, izgradnji objekata, zaradama državnih službenika i namještenika, javnim nabavkama. Potrebno je hitno donijeti zakon o komunalnim otpadnim vodama i vodi za ljudsku upotrebu.\nKaže da je u oblasti zaštite životne sredine potrebno realizovati projekte koji su preduslov daljeg održivog razvoja i koji opterećuju ukupan privredni sistem. To su izgradnja postrojenja za tretman otpadnih voda u Podgorici, zbrinjavanje kanalizacionog mulja, izgradnja sanitarnih deponija, rješavanje pitanja opasnog životinjskog i građevinskog otpada i drugo.\nDragan Bokan vlasnik kompanije Voli istakao je da je neophodno sačuvati zdrav trgovinski sektor i adekvatno ga zakonski urediti.\nProblemi su povećana konkurencija, koncentracija i konsolidacija, uvođenje novih tehnologija, konkurencija iz neformalnog sektora, siva ekonomija, rad na crno, neformalno zapošljavanje - osiguranje zaposlenih na minimalnu zaradu i primanje plata na ruke. Poslovanje opterećuju i visoke takse prilikom izvoza ili uvoza.\nMilovan Gojković, predsjednik Odbora udruženja za šumarstvo, drvopreradu, grafičku i papirnu djelatnost, podsjetio je da je Država raznim podsticajima privukla investitore koji su počeli da otvaraju radna mjesta u ovom sektoru.\n- Novi pogoni su u Gusinju, Andrijevici, Beranama, Bijelom Polju, Pljevljima itd, a danas su u situaciji, da ne rade ili to čine smanjenim kapacitetom, a sve zbog nedostatka sirovine. Razlozi za to su nekontrolisani izvoz sirovine u zemlje regiona, kao i kašnjenje donošenja planskih dokumenta i davanja šuma na korišćenje privrednicima – istakao je Gojković.\nPrirodni resursi postoje, kao i ozbiljni investitori, dok proizvodjačke kapacitete treba modernizovati i razvijati.\n- Potrebna nam je ozbiljna i stroga politika vođenja resursa šuma i da ne dozvolimo da naši proizvođači zbog kašnjenja dodjele drvne mase ne rade pola godine, jer je to pogubno i za državu i za privrednike bez obzira na njihovu veličinu – zaključio je on.\nPredsjednik Odbora udruženja saobraćaja Deda Đelović predstavio je prioritete u drumskom, željezničkom i pomorskom saobraćaju.\nPrivrednici iz ovog sektora se zalažu za povećanje stepena bezbjednosti saobraćaja, obnovu voznog parka prevoznika ekološki naprednijim vozilima, suzbijanje nelegalnog poslovanja, unapređenje željezničke infrastrukture, unapređenje modela upravljanja lučkom infrastrukturom na području Bara, realizaciju investicija u Luci Kotor. Opšti prioriteti su obrazovanje kadrova za saobraćaj u skladu sa potrebama privrede, jačanje veza sa visokoškolskim institucijama, kontinuirano angažovanje na unapređenju regulatornog okvira za funkcionisanje saobraćajnih preduzeća u skladu sa praksom razvijenih zemalja, eliminacija poslovnih barijera i logistička integracija subjekata transportnog sistema.\nPredsjednik Odbora udruženja metalurgije i metalske industrije Miraš Đurović istakao je značaj velikih sistema u ovom sektoru, jer su oni zamajac rada malih i srednjih preduzeća.\nOn smatra da shodno praksi razvijenih zemalja Crna Gora mora imati viziju razvoja crne metalurgije. U vezi sa tim, neophodan je i nov poslovni model u obrazovanju kadrova za ove potrebe. On se potom osvrnuo na rad Instituta za crnu metalurgiju, jedinog akcionarskog društva nikšićke Željezare koje i dalje radi. On traži podršku za rješavanje statusa Instituta koji zapošljava 70 radnika, a većinski vlasnik mu je država.\n- Bez ulaganja u laboratorije i proizvodnju specijalnih čelika i odlivaka ne možemo biti konkurentni – apelovao je Đurović.\nHimlija Franca, vlasnik kompanije Mesopromet, ocijenio je da je neophodno stvoriti stimulativan privredni ambijent kako bi se na sjeveru Crne Gore povećala proizvodnja i otvorila nova radna mjesta. Tome mogu doprinijeti kako investitori iz inostranstva tako i domaći. Istakao je probleme finasiranja, skupih kredita kod komercijalnih banaka, neadekvatne infrastrukture i kadrova. Recept razvoja vidi u privatno javnom partnerstvu.\nPotpredsjednik Vlade za ekonomsku politiku i ministar poljoprivrede Milutin Simović, kazao je da se nakon diskusije privrednika može izvući nekoliko bitnih poruka. Neke od njih su očekivanje punog poštovanja svih zakona, uklanjanje biznis barijera, brendiranje ekonomije, razvijanje infrastrukturnih projekta, borba protiv sive ekonomije, nelojalna konkurencija, izmjene Zakona o radu.\nOn smatra da Zakon o radu, kojim su, kako je rekao, svi nezadovoljni, treba mijenjati tako da se obezbijedi veća fleksibilnost na tržištu rada i garantovana prava radnika.\n- Izazova će biti i u 2017. godini. Brojne mogućnosti su neiskorišćene u privredi Crne Gore možemo ih, zajedno sa svima vama i drugim socijalnim partnerima, iskoristiti na dobro države i svakog njenog građanina – poručio je Simović.\nMinistarka ekonomije Dragica Sekulić je, kada je u pitanju zaštita konkurencije, saopštila da Vlada nije u mogućnosti da favorizuje bilo koga.\n- Upozoravam vas da je često u prethodnom periodu bio prisutan manjak interesovanaja poljoprivrednika za grantove, uvođenje standarda u poslovanje i udruživanje u klastere - kazala je Sekulić.\nOna je pozvala privrednike da u narednom periodu, zajedno sa Vladom, otvoreno razgovaraju o svim problemima i zajednički nađu rješenja.\nMinistar rada i socijalnog staranja Kemal Purišić je rekao da je započeta izmjena zakona o privrednim društvima, a priprema se i novi zakon o radu koji će biti mnogo fleksibilniji u skladu sa zahtjevima privrede. Razmišlja se o skraćenju disciplinskog postupka, produženju probnog rada na tri godine, a da će se do konačnog dogovora doći nakon mišljenja Socijalnog savjeta.\n- Ja vidim dobrim samo onaj Zakon o radu koji će zadovoljiti sve tri strane u pregovorima. Predvidjeli smo da usvojimo ovaj zakon do kraja 2017. – rekao je ministar.\nMinistar finansija Darko Radunović rekao je da je legalazacija neformalnih naselja i radne snage nešto odakle bi mogla da se crpi snaga za punjenje budžeta.\n- Razmišljamo o smanjenu poreza i doprinosa na lična primanja. Neće rasti porezi, nego će se širiti baza - kazao je Radunović.\nMinistar održivog razvoja i turizma Pavle Radulović, smatra da se problemi moraju rješavati sistemski.\n- Moraju se donositi sistemska rješenja. Mora se znati ko donosi rješenje za privremene objekte i ko ga je izdao i zašto - kazao je Radulović i zaključio da je turizam generator razvoja.\nPredstavnik Ministarstva saobraćaja, sekretar Zoran Radonjić, kazao je da je svaki pravni dokumet koji je usvojen u ovoj oblasti prethodno razmotren u Privrednoj komori, što je praksa sa kojom će se nastaviti.\n- Vlada Crne Gore je prepoznala potrebu za ulaganje u infrastrukturne saobraćajne projekte kao generatora daljeg ekonomskog razvoja, i u tom smislu opredijelila 283 miliona eura iz kapitalnog budžeta za narednu godinu. Od toga 200 miliona eura je za auto put – kazao je Radonjić.\nPredsjednik Vlade Marković je u završnom obraćanju istakao da nije slučajno što je dijalog o potrebama crnogorskog društva započeo sa poslovnom zajednicom, Univezitetom i Crnogorskom akademijom nauka i umjetnosti, da bi se osnažili rezultati ostvareni tokom decenije nezavisnosti, te da stvore kvalitetne nove prilike i za državu i za njene građane.\n- Da bi to ostvarili potrebna je vladavina prava, obrazovanje i razvoj infrastrukture. Moramo se baviti pitanjima razvoja i to na kratak rok i za to nam je potrebna efikasna administracija koja će uvažavati ideje biznisa i podsticati njegov razvoj, zaključio je predsjednik Vlade Duško Marković.


Mihael Majr — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nMihael Majr (nem. Michael Mayr; Adlvang, 10. april 1864 — Valdenojkirhen, 21. maj 1922) je bio kancelar Austrije u Prvoj austrijskoj republici. Bio je član Hrišćanske socijalne partije i istoričar po zanimanju.\n(1864-04-10)10. april 1864.\nAustrougarska, sada Austrija\n21. maj 1922.(1922-05-21) (58 god.)\nHrišćanska socijalna partija\n2. kancelar Austrije\nRođen je u Alvangu u Gornjoj Austriji. Studirao je istoriju i geografiju na univerzitetu u Beču i stekao doktorat 1890. godine. 1897. do 1920. bio je direktor državnog arhiva Tirola. 1900. je postao profesor savremene istorije na univerzitetu u Inzbruku.\nMajrova politička karijera je počela u doba Austrougarskog carstva. Od 1907 — 1911. je bio član carevinskog saveta, a od 1908 — 1914. član skupštine Tirola. Kada je na kraju Prvog svetskog rata carstvo prestalo da postoji Majr je bio delegat svoje stranke u narodnoj skupštini koja je pravila nacrt novog ustava Austrije.\n1920. Majr je nasledio Karla Renera na mestu kancelara Austrije, kao deo koalicije između Hrišćanske socijalne i socijaldemokratske partije Austrije. U novembru 1920. postao je kancelar i ministar inostranih poslova Austrije, vodeći manjinsku vladu Hrišćansko socijalne partije. Dao je ostavku 1. juna 1921, kao odgovor na referendum koji je sazvan u Štajerskoj u kojem se predlaže da ta provincija napusti Austriju i postane deo Nemačke.\nUmro je godinu dana kasnije u Valdenojkirhenu.\nW. Lazius als Geschichtsschreiber Österreichs, 1894 ("V. Lazius kao austrijski istoričar")\n"Der Generallandtag der österreichischen Erbländer in Augsburg 1525/26", u: Zeitschrift des Ferdinandeums 3(38), 1894 ("Generalni državni parlament austrijskih naslednih zemalja u Augsburgu, 1525-26")\nErinnerungen an A. Hofer, 1899 ("Meomoari A. Hofera")\nDie Beziehungen Deutschlands zu Italien, 1901 ("Nemački odnosi sa Italijom")\nDer italienische Irredentismus: Sein Entstehen und seine Entwicklung vornehmlich in Tirol, 1917 ("Italijanski irendetizam: Njegovi koreni i razvoj, prvenstveno u Tirolu")\n(jezik: nemački)Мајкл Мајр (1864 — 1922)[mrtva veza]\n(jezik: nemački)Др. Мајкл Мајр\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Михаел_Мајр&oldid=22751640”\nPoslednja izmena na dan 2. januar 2020. u 03:09 č.


Ministrica predlaže rast plaća u školstvu od 4% ove i 2 % slijedeće godine - 14. kolovoza 2019.\nMinistrica Divjak izjavila je da je sigurna da će, kao što je to bio slučaj s informatikom, isto tako uspješno biti uvedena i kurikularna reforma u sve škole u Hrvatskoj od rujna ove godine. Rekla je da se radi na podizanju ugleda i statusa nastavnika, administrativnom rasterećenju i poboljšanju materijalnog statusa preko napredovanja i nagrađivanja.\n„Po prvi puta se uvodi nagrađivanje za najbolje. Ali jednako tako i povećanje plaća preko povećanja koeficijenata“, rekla je Divjak te dodala da je utvrđeno zaostajanje od 6,11 posto u koeficijentima plaća učitelja i nastavnika.\n„Naš je prijedlog da se to zaostajanje u koeficijentima nadoknadi četiri posto ove godine i dva posto sljedeće godine. To je prijedlog koji smo predočili i na Vladi, gdje imamo podršku i koalicijskog partnera HNS-a. Važno nam je da stvarno učitelji i nastavnici osjete to povećanje jer se s ovom reformom bitno povećava složenost njihovoga posla“.\nPovećanje ove godine bi značilo da moramo osigurati u proračunu oko 39 milijuna kuna, a za iduću godinu, ako se još uračuna i rast osnovice, oko 300 milijuna dodatnih kuna za ovo povećanje od 4 plus 2 posto“, kazala je Divjak te poručila onima koji imaju druge prijedloge da pokažu i izračune koliko bi za to bilo potrebno osigurati novaca.\nMinistrica znanosti i obrazovanja komentirala je i novi Pravilnik o ocjenjivanju rekavši da je izmijenjeno ili se mijenja pet pravilnika koji znače administrativno rasterećenje.\n„To znači manje prepisivanja iz jedne kućice u drugu, a puno više rada s učenicima, edukacije i onog suštinskog posla koji mora učitelj u školi raditi“, rekla je Divjak.\nDodala je da će učitelji biti educirani što znači kriterijsko ocjenjivanje, a onda i samostalno određivati na koje načine će se učenik vrednovati i ocjenjivati.\n„Doista je važno vidjeti da se, osim onog sumativnog ocjenjivanja na kraju polugodišta i godine, putem testova, veliki naglasak stavlja na prepoznavanje i jasno predočavanje kriterija po kojima se ocjenjuje, koji moraju biti povezani s ishodima učenja novoga kurikuluma. Drugo je da se, osim što nastavnik ocjenjuje, razvija kod učenika sposobnost samocjenjivanja i samovrednovanja“, izjavila je Divjak.\nMilan Bandić plaće u prosvjeti povećao bi za 17 posto, ali ne zna kako: "Nije moj posao da računam" - dnevnik.hr\nVal zahtjeva za povećanje plaća: Doktorima i učiteljima dali obećanja, Marića nisu pitali - novac.hr


24sata.info - Mostarac Anid Ćušić, pobjednik "Zvezde Granda": Do sada je bila Bosna, a sad je na redu Hercegovina\nMostarac Anid Ćušić, pobjednik "Zvezde Granda": Do sada je bila Bosna, a sad je na redu Hercegovina\nAutor A. A. 16. 06. 2018. • 22:15\nAnid Ćušić, dvadesetogodišnjak iz Mostara, odnio je pobjedu u 12. sezoni “Zvezda Granda”, jednog od najpopularnijih muzičkih takmičenja u regiji, koje se održava u Beogradu.\nAnid Ćušić / 24sata.info\nSuperfinale je održano 14. juna na OBN televiziji i trajalo je dokasno navečer. Kad su u pitanju glasovi žirija, pobjedu je odnijela Teodora Toković iz Beograda, dok su gledaoci iz pet država, Bosne i Hercegovine, Srbije, Hrvatske, Makedonije i Crne Gore, glasali za svoje favorite. Mostarac je uvjerljivo osvojio najviše glasova, čak 34.985.\nKad se spoje glasovi žirija i publike, Anid je sveukupni pobjedik šoua. Od “Grand produkcije”, između ostalog, kao nagradu je dobio pjesmu i spot, ali i priliku da 30. juna na stadionu Koševo u Sarajevu nastupi na velikom koncertu Marije Šerifović, koja je bila i član žirija “Zvezda Granda”.\n- Još sam pod utiscima. Veliko je uzbuđenje bilo. Vjerujte da se nikad nisam onako izgubljeno osjećao. Krenula je i suza radosnica, ali sam je uspio, kako kažu, muški zadržati u sebi, a kad sam došao kući, isplakao sam se – iskren je Ćušić.\nIstaknuo je da sada planira posvetiti vrijeme karijeri te da će se fokusirati na to, jer želi da na najbolji način iskoristi priliku koja mu je pružena.\n- Odradit ćemo neke svirke koje već imam dogovorene, a onda krećemo u saradnju s “Grand produkcijom”. Sve je ovo do sada bilo fino, idealno i, eto, na kraju sam pobijedio, ali tek sada počinje borba – kazao je Mostarac.\nDodao je da mu je čast i zadovoljstvo što je svoju državu predstavio, kako se na kraju ispostavilo, u najboljem svjetlu.\n- Još jedan pobjednik iz BiH. Ali, da kažem, do sada su svi bili iz Bosne, ali evo, sada je na redu i Hercegovina. Moja porodica je sve vrijeme bila uz mene i svakako da najveća zahvalnost pripada njima – zaključio je Ćušić.\nPjevači iz BiH osvojili i druge šoue\nĆušić nije jedini koji je svoju državu predstavio u najboljem svjetlu. Još jedan Mostarac Romeo Nikolić (62) pobijedio je u trećoj sezoni popularnog muzičkog takmičenja “Nikad nije kasno”, koje je održano u prošli ponedjeljak. U istom šouu briljirao je još jedan takmičar iz BiH Nevres Hadžić (51) zvani Goga iz Srebrenika, koji se popeo na pobjedničko postolje, i to kao najbolji prema mišljenju publike, koja je glasala SMS-ovima.


Počeo bolji život građana Srbije na tajnoj lokaciji - Njuz.net\nOsetan boljitak na tajnoj lokaciji\nPočeo bolji život građana Srbije na tajnoj lokaciji\nTAJNA LOKACIJA, 1. septembar 2016, (Njuz) – Na tajnoj lokaciji negde na teritoriji Srbije, zabeležen je primetan rast standarda srpskih građana, javljaju izvori sa lica mesta.\nKako se nezvanično saznaje, na mestu koje samo dobro upućeni mogu da pronađu živi se sve bolje i bolje, a prosečne plate dopuštaju život dostojan čoveka.\nPretpostavlja se, na osnovu šturih informacija, da se za ovo mesto može saznati, i potom do njega doći, samo po preporuci onih koji su do njega došli na isti način, po principu, “ko treba da sazna, saznaće”. Lokacija nije vidno obeležena a ni ucrtana na mapi radi očuvanja privatnosti boljeg života.\nGrađani za koje se neosnovano sumnja da žive na ovoj za sada nepoznatoj lokaciji imaju mogućnost da svoj život planiraju unapred, da ostave nešto svoje zarade sa strane, neopterećeni dnevnopolitičkim temama i veštački izazvanim političkim krizama.\n01/09/2016 u 16:13\nTreba im omoguciti da zauvek ostanu na toj lokaciji.\n01/09/2016 u 16:45\nLako je njima da žive dobro, kad im vlada još nije provalila lokaciju!\n01/09/2016 u 17:21\nJavlja mi se da je portal u bolji zivot postavljen negde blizu Kovnice Novca u Topcideru…\n01/09/2016 u 18:51\nБаш тако. Као нека колонија…\n01/09/2016 u 19:45\n01/09/2016 u 21:30\nIli je u pitanju neka reality kucha ili klasicni azilum ili stan na NB (prakticno kombinacija dve prethodne lokacije).\n02/09/2016 u 08:43\nTajna lokacija će za neupućene zauvek ostati tajna, zato što to nije mesto, nego stanje uma (a i obraza/đona)\n02/09/2016 u 10:43\nizmisljene price i pricice za bake i deke…pa svuda ima dobrih lokacija kada se ima lova u novcaniku..zar ne..ha.ha.nele


Meksiko - par ubio 10 žena | Info | Svet\n21. septembar, 22:54\nHoror: Par ubio 10 žena! 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nHoror: Par ubio 10 žena!\n06.10.2018. / 09:41\nPolicija u Meksiku je uhapsila par koji je priznao da je ubio najmanje 10 žena i prodao bebu jedne od njih, saopštili su zvaničnici.\nPar je uhapšen u predgrađu Meksiko Sitiija, Ekatepeku, javio je AP.\nOni su takođe priznali da su jednom paru prodali dvomesečnu bebu jedne od ubijenih žena.\nBeba je pronađena, a par kome je prodata je takođe uhapšen.\nMeksiko je proteklih godina pogođen talasom ubistava žena, ali nije poznato koliko je raširena trgovina decom, navodi AP. Mreža za prava dece Meksika procenjuje da svakog dana u proseku nestane četvoro dece u toj zemlji.\nmeksiko serijski ubica Ubistvo\nStrasno!!! Jezivo!!! Boze Sacuvaj!!! Ne daj Boze nikome!!! Pozdrav!!! P.S. Kontam da ce za nekih godinu dana, ko zna, mozda i manje, biti snimljen horror film na ovu temu!!! I ako bude to ke uopste nece iznenaditi!!!


Nemački mediji o Kumanovu: Da je u Berlinu ubijeno 8 policajaca, ceo Zapad bio bi na nogama | WebTribune\nHome SPEKTAR Nemački mediji o Kumanovu: Da je u Berlinu ubijeno 8 policajaca, ceo Zapad bio bi na nogama\nPosted date: мај 17, 2015 In: SPEKTAR\nZamislite da je u Berlinu ili Parizu ubijeno osam policajaca, u borbi sa teroristima koji nisu nemačkog ili francuskog porekla? Ceo zapadni svet bi bio na nogama – piše nemačka štampa.\n“Makedonski haos“, bio je naslov članka u nemačkom listu “Deutsche Zeitung”, u kojem iznosi tezu da su događaji od prošle subote u Kumanovu inscenirani.\nVlada Gruevskog i njegov rođak, šef obaveštajne službe Mijalkov, godinama su ilegalno prisluškivali preko 20.000 Makedonaca – tvrdi lider opozicije.\nOn za svoje tvrdnje ima sve više dokaza – transkripte prisluškivanja i snimke. Najinteresantniji su, navodno, razgovori državnih zvaničnika.\nPrema snimcima, Gruevski i ministri razgovarali su o lažiranju izbora, korupciji i drugim transakcijama koje otkrivaju da je po sredi zloupotreba vlasti. Vlada odbija da se izjasni o tim snimcima. Ali, neke žrtve prisluškivanja, uključujući i bivše tužioce, potvrdile su da su snimci koje je lider opozicije dobio od jednog zabrinutog pripadnika makedonske tajne službe, autentični.\nNa snimcima, koji su objavljeni u četvrtak, čuje se kako premijer Gruevski, šef obaveštajne službe i ministarka unutrašnjih poslova, raspravljaju o tome kako od javnosti da sakriju Mercedes koji je kupljen za Gruevskog, a koji je koštao 575.000 evra.\nU drugim razgovorima, reč je o multimilionskoj korupciji ili plaćanju za letove kojima su, navodno, Makedonci dolazili iz inostranstva da glasaju u korist vlade.\nMakedonski eksperti u aprilu su upozorili da vlada pod pritiskom može da inscenira incidente, čak i teror, kako bi se održala na vlasti. Prošlog vikenda, u malom gradu Kumanovu, bilo je žestokih borbi policije sa navodnim teroristima – 14 “terorista” i osam policajaca izgubilo je život.\nTeroristi, koji su navodno došli uglavnom iz Albanije, imali su za cilj da, prema rečima premijera, “napadnu državne institucije, tržne centre i sportske manifestacije”. Navodno su napadi bili planirani za nedelju koja sledi (17.5.) – na dan kad će tokom planiranog protesta opozicija zatražiti ostavku Gruevskog. Stručnjaci strahuju da je vlada inscenirala taj krvavi incident.\nBivši šef obaveštajne službe, Goran Mitevski, rekao je da zvuči nelogično da je teško naoružana teroristička grupa ostala nezapažena od strane vlasti. Bivši general, Ilija Nikolovski, veruje da su navodni teroristi zapravo plaćenici. Opozicioni lider, Zoran Zaev, čak može da dokaže da vlada već godinu i po dana zna za tu oružanu grupu.\nAmbasadori Nemačke, SAD, EU, Velike Britanije, Francuske i Italije, nakon sastanka sa premijerom i liderom opozicije, nijednom jedinom rečju nisu pomenuli “terorizam”, već su govorili samo o “tragediji” – piše “Deutsche Zeitung”.\nProšle nedelje u Makedoniji je eskaliralo nasilje. Da li je to početak novih oružanih borbi u ovom zapostavljenom regionu?\nO pozadini akcije u Kumanovu se malo zna. Makedonske vlasti tvrde da je oružana banda planirala terorističke akcije i uprkos mnogim žrtvama sada hvali “uspešnu operaciju”.\nMeđutim, jedna stvar je sigurna: mnogo, veoma mnogo ljudi, verovatno većina u tom etnički mešovitom i podeljenom regionu, neće događaje u Kumanovu videti kao obračun policije sa ilegalnom oružanom grupom, već kao sukob između slovensko-pravoslavnih Makedonca sa Albancima. Bez obzira na to šta se zapravo dogodilo ili će se desiti, Srbi neguju simpatije prema pravoslavnoj braći u Makedoniji i odbojnost prema Albancima. I obrnuto, Albanci sa Kosova i Albanije će biti apriori za svoje zemljake koji žive u Srbiji, Makedoniji, Grčkoj i Crnoj Gori. Nacionalna osećanja su iznad bilo koje ideologije\nIstorija nas uči da ništa dobro ne može da nastane iz stanja masovne nezaposlenosti, nezaceljenih ratnih rana, međusobnog optuživanja, beznađa i očaja. Narodi na Balkanu navikli su na poniznost, ali svest o tome da se socijalno i ekonomski situacija neće poboljšati, širi se neumitno, a samim tim i nestrpljenje. Vera u Evropsku uniju nestaje, a poznati obrazac za održavanje moći pri ruci je svim regionalnim vladarima i onima koji to žele da budu: za svoje stradanje okriviti drugu naciju, svoje redove zbijati uz nacionalistički poklič – piše Andrej Ivanji za “Die Tageszeitung”.\nSvi znaju – čak i ako ne želite da isprovocirate baš velike sukobe, igranje s vatrom na igralištu opšte frustracije lako se pretvara u oganj pakla.\n– U Beogradu se na krizu u Makedoniji gleda u kontekstu ideje o Velikoj Albaniji i “nerešenog albanskog pitanja”. Pre neki dan je premijer Albanije Edi Rama izazvao uzbuđenje izjavom da će Albanija i Kosovo “biti primorane da se ujedine na klasičan način”, ukoliko bi morale predugo da čekaju na ujedinjenje u okviru Evropske unije. Mape Velike Albanije uključuju ne samo Albaniju i Kosovo, već i deo Srbije, Makedonije, Crne Gore i Grčke.\nZamislite da je u Berlinu ili Parizu ubijeno osam policajaca u borbi sa teroristima koji nisu nemačkog ili francuskog porekla. Ceo zapadni svet bi bio na nogama. Ali to se desilo u Makedoniji, daleko od jezgra Evrope, tamo gde dve i po decenije nema mira. Evropska unija, SAD, OEBS i drugi pozvali su sve tamo dole da se uzdržavaju i da se pomire – piše nemački list.


Srpski oficiri će u mirovne misije Unije | Srbija\nSrpski oficiri će u mirovne misije Unije | Mondo Portal\nSrpski oficiri će u mirovne misije Unije 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n23.01.2011. / 18:19 18:22\nSrpski oficiri će u mirovne misije Unije\nMinistar odbrane Dragan Šutanovac izjavio je danas da će uskoro biti potpisan bezbednosni sporazum sa Evropskom unijom nakon čega će Srbija prvi put moći da šalje svoje oficire u mirovne misije Unije.\nŠutanovac je rekao da će srpski oficiri prvo simbolično biti prisutni u tim aktivnostima, a da se kasnije očekuje njihovo veće učešće.\n"Očekujemo da će zatim i oficiri policije biti angažovani u mirovnim misijama EU", kazao je Šutanovac za televiziju B92 .\nŠutanovac, koji je i potpredsednik DS, rekao je da se u DS- u ozbiljno razgovara o promeni ustava, ali da je za tu inicijativu potrebna međustranačka i parlamentarna debata, koja će dovesti do toga da Srbija dobije moderniji Ustav.\nOn je kazao da ideja promene ustava da bi se smanjio broj poslanika nije loša, ali da je način na koji to Srpska napredna stranka (SNS) pokušava da izvede "manipulativan".\n"Ako neko misli da ćemo raspisati referendum da bismo smanjili broj poslanika, to je apsolutni apsurd koji bi koštao 10 miliona evra", kazao je Šutanovac.\nOn je dodao da se u DS razgovara i o reformi izbornog sistema jer je, kako je naveo, trenutni takav da "građani nemaju uticaja na svoje poslanike".\nOn je kazao da rekonstrukcija vlade nije "prazna priča" i da zavisi od dogovora političkih lidera, premijera i predsednika Srbije.\n"Predlog (o rekonstrukciji vlade) kao takav nije ni postojao, razmišljanje postoji, ali ne kao predlog", kazao je Šutanovac i dodao da očekuje da se lideri vladajuće koalicije, predsednik i premijer sastanu i dogovore o tome.\nNa pitanje postoji li komunikacija između DS i SNS u vezi sa političkom saradnjom nakon sledećih izbora, Šutanovac je kazao da je "ubeđen da ne postoje dogovori" i da "ne može da se spoji nespojivo".