Pohvala starom kalendaru - i zašto je od svih verskih kalendara samo Julijanski predmet poruge i pritiska da se "koriguje" | Crkva i politika\nBERN: FUDBALERI JANG BOJSA I CRVENE ZVEZDE ODIGRALI SU NEREŠENO (2:2), U PRVOM MEČU PLEJ-OFA ZA PLASMAN U LIGU ŠAMPIONA\nALEKSANDAR VUČIĆ SA METJUOM PALMEROM I DEJMONOM VILSONOM U NjUJORKU: IMAO SAM DUG I OZBILjAN RAZGOVOR S PALMEROM, KOSOVO BILO DOMINANTNA TEMA\nTURSKA: POLICIJA KORISTILA VODENE TOPOVE I HAPSILA DEMONSTRANTE NA PROTESTU ZBOG SMENA TRI IZABRANA GRADONAČELNIKA NA KURDSKOM JUGOISTOKU ZEMLjE\nCRTA: VIŠE JAVNO TUŽILAŠTVO U NOVOM SADU ODBACILO KRIVIČNU PRIJAVU ZA ZLOUPOTREBU SLUŽBENIH VOZILA TOKOM LOKALNIH IZBORA U LUČANIMA\nPočetna strana > Debate > Crkva i politika > Pohvala starom kalendaru - i zašto je od svih verskih kalendara samo Julijanski predmet poruge i pritiska da se "koriguje"\nPet kalendara stare Atine\nAntička Atina, društvo koje dan-danas slavimo kao jednu od najblistavijih i najproduktivnijih kultura Starog veka, u svoje klasično doba koristila je paralelno čak pet različitih kalendara, od kojih je svaki imao svoju naročitu svrhu, namenu, i kontekst, kao i različit sistem računanja protoka vremena.\n„Olimpijski“ kalendar služio je da se u razuđenom svetu grčkih polisa razbacanih po Mediteranu izračunaju tačni datumi održavanja panhelenskih svetkovina, od kojih su svakako najvažnije bile Olimpijske igre, koje su se održavale negde između prvog i drugog punog meseca posle letnje dugodnevnice svake četiri godine od 776 godine p.n.e.\nTakozvani „Sezonski kalendar“ (ili παράπηγμα) povezivao je lunarne cikluse sa različitim astronomskim (izlaskom i zalaskom sazvežđa) i meteorološkim pojavama (sezonski vetrovi, sušni i kišni periodi, statistička klimatska kretanja), i koristio se za planiranje setve, žetve, berbe voća, morske plovidbe, pa čak i ratnih pohoda.\n„Građanski kalendar“ najviše je podsećao na ono što mi danas smatramo kalendarom — bio je podeljen na 12 lunarnih meseci koji su se ad hoc modifikovali kako ne bi previše odstupali od solarne godine i sezonskog kalendara, a osnovni cilj im je bio uređivanje kulturnog života Atine, pre svega različitih religijskih svetkovina i rituala.\nNaspram ovog, postojao je i „većnički“ (tj. „buletički“, „pritanski“) kalendar, čija je osnovna svrha bilo uređenje smene predsedavanja državnim organima predstavnika deset različitih atinskih dema u izvršnoj vlasti (tzv. pritani), a na osnovu koga su se plaćali porezi, isplaćivale plate, finansirali javni radovi, i obračunavale kamate na zajmove. Ova „pritanska godina“ bila je podeljena na deset meseci — po jedan za svaku od deset atinskih dema — ali je u dugoj istoriji antičke Atine varirala, pa je broj meseci u različitim periodima iznosio i 11, 12, ili 13 meseci.\nNajzad, postojao je i čisto astronomski, tzv. „metonički kalendar“ (po astronomu Metonu iz V veka p.n.e.), koji je nudio matematičke mehanizme usklađivanja lunarnih ciklusa sa solarnim, a na osnovu kojih su se dodavali ili oduzimali dani u različitim prestupnim godinama.\nAko se imaju na umu činjenice da je ovde reč o računanju vremena u samo jednom od više od hiljadu grčkih polisa, da su svi ovi različiti kalendari bili u upotrebi praktično istovremeno, a da su se njihova međusobna nepoklapanja (od kojih se najvažnije ticalo pitanja početka godine, koje bi u idealnim okolnostima trebalo da pada na mlad mesec, i oko letnje dugodnevnice) razrešavala najčešće na potpuno arbitraran način, možete samo zamisliti koliko je u antičkoj Heladi bilo teško meriti vreme, a samim tim i praviti planove poslova, odmora, putovanja, svetkovina, i finansijskih obaveza – i sve to u jednom društvu koje je kudikamo više od savremenog imalo svest o različitim vremenskim ciklusima prirodnog sveta – o kretanju sunca, meseca, zvezda, i drugim prirodnim i klimatskim pojavama. Svaki istoričar koji je pokušao da ustanovi tačan datum nekog istorijskog događaja našao se tako na mukama — jer ako traženi dan nije fiksiran u odnosu na neku poznatu astronomsku pojavu, poput pomračenja sunca ili meseca, izuzetno je teško precizno utvrditi na koji dan je pao. Olimpijski kalendar omogućavao je da se odredi godina (Atinjani su takođe nazivali godine po arhontu koji je te godine predsedavao gradom), ali meseci atinskog građanskog kalendara nisu imali fiksno određeno trajanje, a meseci buletičkog kalendara su čak znali da menjaju redosled, ako bi se iz bilo kog razloga desilo da dve deme zamene mesta u rotaciji predsedavanja Većem pritana.\nIz perspektive naše savremene kulture, u kojoj je Okamova britva uzdignuta na nivo fetiša, ovakav jedan hronološko-kalenderski galimatijas deluje kao noćna mora, i nema nikakve sumnje da bi „bilo neuporedivo jednostavnije“ kada bi se svi ovi različiti kalendarski sistemu sveli na jedan. Idealan kandidat za to bio bi, očigledno, Metonov kalendar, koji se sa svojim ciklusom prestupnih godina veoma približio mehanizmu koji nam je poznat iz Julijanskog kalendara. Ali ne samo da nije postojao politički i kulturni autoritet koji je bio sposoban da natera grčke polise da se odreknu uvreženog načina računanja vremena (osim po pitanju sistema Olimpijada, jer je morao da postoji način koji će omogućiti da se sportisti iz svih polisa pojave na igrama u Olimpiji u isti dan), već takva politička volja nije postojala ni unutar same Atine, koja se uvek ponosila svojom prosvećenošću i ljubavlju prema razumu. Jednostavno, svi navedeni kalendari su funkcionisali, svi su bili uvreženi i dobro uhodani u specifičnoj političkoj, kulturnoj, religijskoj, odnosno ekonomskoj praksi unutar koje su ponikli, i niko nije osećao naročitu potrebu da ih menja, bez obzira na očigledne probleme koje su izazivali. Ovaj kalendarski sistem je ukinut zajedno sa brisanjem poslednjih elemenata atinske državnosti, otprilike u vreme kada je Rim iz republike prerastao u imperiju, koja je svojim provincijama nametala sve svoje standarde, pa i standard računanja vremena (Rim je, kako se ispostavilo, nastavio sa ovom praksom nametanja svog kalendara sve do našeg doba).\nČetiri kalendara savremene Srbije (i zašto je samo jedan od njih „pogrešan“)\nOva slika iz antičke Atine može nekome da deluje ekstremno, ali ona, u stvari, uopšte nije daleko od naše svakodnevice. Svako ko je ikada na RTS naleteo na emisiju „Verski kalendar“, zna da su u Republici Srbiji u potpuno ravnopravnoj i rasprostranjenoj upotrebi čak četiri različita kalendara — međunarodni i „katolički“ Gregorijanski, pravoslavni Julijanski, muslimanski Hidžretski kalendar i Jevrejski kalendar. Ako stavimo na stranu činjenicu da je međunarodni kalendar u zvaničnoj upotrebi u građanskom, ekonomskom, i političkom životu zemlje, ova četiri različita kalendara, pre svega, vrše religijsku funkciju, omogućujući različitim religijskim zajednicama u Srbiji da odrede datume svojih ključnih praznika, odnosno, početak i trajanje različitih postova.\nJulijanski kalendar je je večito predmet poruge, nipodaštavanja, poziva na ukidanje, reformu, odnosno „modernizaciju“, on je jedini koji se večito proglašava za problem, ne samo u očima sekularnih građana, već čak i u očima jednog dela javnosti koji sebe doživljava kao pravoslavne hrišćane.\nOvi kalendari grubo odstupaju jedan od drugog, budući da koriste različitu celestijalnu mehaniku za merenje vremena. Julijanska godina je neznatno kraća od gregorijanske, pa pravoslavni crkveni kalendar ozloglašeno „kasni“ za katoličkim i protestantskim za celih 13 dana. U trenutku pisanja ovog teksta, svet je uveliko zagazio u 2019. godinu, dok se pravoslavni starokalendarci još uvek nalaze u 2018. — osim ako ne koriste vizantijsko računanje vremena, u tom slučaju nova 7527. godina počela je već u septembru prošle godine. Ali ovo odstupanje od dve nedelje nije ništa, kada se uporedi sa druga dva kalendara, koje u Srbiji koristi islamska, odnosno, jevrejska zajednica. Islamski kalendar je u potpunosti lunaran, pa je hidžretska godina otprilike 11 dana kraća od standardne solarne, što za posledicu ima da svi muslimanski religijski praznici naizgled „šetaju“ duž kalendara, a početak Ramazana, Kurban Bajram, pa i Nova godina, svake godine padaju na drugi gregorijanski datum. Pri tome je i računanje vremena drugačije, pa naši sugrađani muslimanske veroispovesti trenutno žive u 1440. godini po Hidžri. Jevrejski kalendar je u osnovi modifikovana verzija Metoničkog kalendara pomenutog gore, i njegova odstupanja od Gregorijanskog kalendara nisu toliko drastična, ali opet koristi sasvim različite mesece sasvim različitog trajanja (uz dodatak trinaestog meseca svake prestupne godine), Novu godinu obeležava u gregorijanskom septembru, a jevrejska zajednica Srbije trenutno živi u 5779. godini od nastanka sveta (anno mundi, AM). Kada na to dodamo sve popularnije srpske narodne kalendare kojima se u poslednje vreme oduševljavaju domaći folkloristi i autohtonisti, sa narodnim nazivima meseci i paganskim praznicima, dobijamo šarenilo koje ni po čemu ne odstupa od onog u staroj Atini.\nI opet, Julijanski kalendar je u Srbiji jedini od pomenutih koji je večito predmet poruge, nipodaštavanja, poziva na ukidanje, reformu, odnosno „modernizaciju“, on je jedini koji se večito proglašava za problem, ne samo u očima sekularnih građana, već čak i u očima jednog dela javnosti koji sebe doživljava kao pravoslavne hrišćane. Svake godine oko Božića i prokazane „Srpske nove godine“ slušamo iste žalopojke o tome kako „Srbi moraju stalno da kasne“, kako „nismo u stanju ni Božić da proslavimo kao normalan svet“, kako je pravoslavni kalendar „netačan“, „prevaziđen“ i „zastareo“.\nZa srpske tradicionaliste koji ne vole kada se njihova religijska baština omalovažava postoji i unekoliko ublažena verzija ove priče, koja svake godine naglašava kako je „jedan Srbin Milutin Milanković napravio najtačniji kalendar na svetu“, i kako taj kalendar koriste „druge pravoslavne crkve“, kako je to u stvari „verzija Julijanskog kalendara“ (tzv. „neojulijanski“), i kako „nema nikakvog razloga“ da i srpska Crkva ne preuzme ovaj „najtačniji“ (i najsrpskiji) kalendar — i (prećutno se podrazumeva) „počne da slavi Božić kad i sav normalan svet“.\nŠta jedan kalendar čini „tačnim“\nSa jedne strane, zanimljivo je da nikome nikada nije palo na pamet da muslimane ili Jevreje proziva, jer im je kalendar „netačan“.\nUostalom, takva opaska bi bila potpuno apsurdna, jer šta bi to značilo — da „Ramazan počinje u nekom drugom mesecu“, ili da dan Pashe „nije dobro izračunat“? Potpuno je očigledno da su ovi kalendari jedini autoritet koji ustanovljuje kada se slavi neki islamski, odnosno jevrejski praznik, i da su u tom kontekstu sasvim precizni i jasni, pa samim tim niko ne oseća potrebu da ih menja. Sa Julijanskim kalendarom je priča sasvim drugačija, jer on kao hrišćanski kalendar svoj spisak velikih praznika deli sa Gregorijanskim kalendarom, pa samim tim između njih postoji prirodna konkurencija i borba za nadmoć, koja u velikoj meri proističe iz činjenice da je Gregorijanski kalendar proglasio jedan rimski Papa, i da je insistiranje na njegovoj „tačnosti“ poslužilo kao premisa da se Vatikan još jednom u svojoj istoriji nametne za vrhovnog sudiju i arbitra kada je u pitanju kultura Zapadne civilizacije. Prezir i povika protiv Julijanskog kalendara stoga nema previše veze ni sa astronomijom, ni sa matematikom, a ponajmanje sa potrebom za bilo kakvom „tačnošću“ — u pitanju je jedan od brojnih kulturoloških pritisaka na srpski (i ruski) narod da se konformira vrednostima i standardima (prećutno se podrazumeva „zapadnog“) Sveta.\nJulijanski kalendar može smetati samo nekome kome je problem što se ti praznici ne poklapaju sa praznicima koje obeležava Katolička crkva, različite protestantske crkve... U tom kontekstu ponovo iskrsava bizarni apel za „tačnošću“ kalendara, koja nekako veoma lako prerasta (auto)šovinističke izlive na račun sopstvenog naroda\nJedan vernik Srpske pravoslavne crkve nema nikakav problem sa Julijanskim kalendarom, jer on nema nikakve veze ni sa jednom ekonomskom ili kulturnom delatnošću u kojoj stupa u kontakt sa drugim narodima na međunarodnom planu. „Crkveni kalendar“ mu služi da bi utvrdio na koje dane se (i na koji način) posti, kada počinju Božićni ili Veliki post, na koji dan se obeležava koji svetac, i kada padaju Veliki petak i Vaskrs. Funkcija ovog kalendara je u svakom pogledu analogna funkciji Hidžretskog, ili Jevrejskog kalendara, i tiče se isključivo određivanja datuma religijskih praznika. On može smetati samo nekome kome je problem što se ti praznici ne poklapaju sa praznicima koje obeležava Katolička crkva, različite protestantske crkve, ili u retkim slučajevima, jer im smeta što srpski i ruski pravoslavci ne slave Božić, Nikoljdan ili Đurđevdan u isti dan sa Grcima, Bugarima, ili Rumunima. U tom kontekstu ponovo iskrsava bizarni apel za „tačnošću“ kalendara, koja nekako veoma lako prerasta u gore nabrojane (auto)šovinističke izlive na račun sopstvenog naroda, koji, eto, „ni vreme ne zna pravilno da izračuna“.\nPre svega, šta uopšte podrazumeva „tačnost“ kalendara, i zašto bi iko pravio kulturološki fetiš od preklapanja lunarnih ciklusa sa solarnim? Šta je uopšte standard po kome se meri ova „preciznost“? Merenje vremena zemljinim revolucijama oko Sunca je jednako arbitrarno kao njegovo merenje mesečevim revolucijama oko Zemlje. Sunce svakog jutra svanjava u drugo vreme, pa nam niko zbog toga ne govori da su nam satovi netačni, niti iko pravi problem oko toga što časovnik pokazuje drugo vreme u Njujorku, Londonu i Moskvi. Uostalom, nije li najprecizniji kalendar bio baš onaj paganski, staroslovenski, kome je Nova godina padala tačno na zimsku kratkodnevnicu, baš kao što u Iranskom kalendaru dan-danas Nova godina — Noruz — i njen prvi mesec — Farvardin — počinje, savršeno logično, sa prvim danom proleća, 21. marta?\n„Božić kao u normalnom svetu“\nProblem je, dakle, isključivo kulturne prirode, a tiče se opsesivne potrebe jednog dela naših sugrađana da po svaku cenu učestvuju u kulturnom životu Zapada, čak i kada to nema nikakve veze sa našom kulturom, ili tradicijama. Ovo su najčešće ljudi koji imaju, možda čak i sentimentalan, ali po pravilu krajnje sekularizovan odnos prema religiji i religijskim praznicima, i kojima je naglašeno religijski karakter pravoslavnog Božića i Uskrsa, sa akcentom na Svetoj liturgiji umesto na Deda Mrazu i Uskršnjem zecu, nešto strano i neprijatno. Kod nereligioznih sugrađana se ova netrpeljivost manifestuje čak kao šovinizam — oni ne propuštaju priliku da „međunarodni“, tj. „katolički“ Božić obeleže čestitkama „svima koji slave“, da bi dve nedelje kasnije po pravilu otvarali – šta drugo nego polemiku o „zaostalosti“ srpske Crkve sa njenim „prevaziđenim“ kalendarom. A činjenica da su Grčka, Bugarska, Aleksandrijska, i još neke pravoslavne crkve poklekle pred ovim kombinovanim globalizacijskim pritiskom da „dovedu svoj kalendar u red“ služi kao zgodan argument da se pokolebaju srpski tradicionalisti koji i dalje osećaju nelagodu zbog ove kalendarske diskrepancije (pri tome se zgodno zaboravlja da većina pravoslavnih hrišćana, uključujući tu ugledne Moskovsku, Jesrusalimsku, i Antiohijsku patrijaršiju, kao i Svetu goru, i dalje koriste stari kalendar).\nOčigledno je Božić najbolnija tačka za sve opadače starog kalendara, budući da se ni blizu toliko pažnje ne posvećuje rezličitim metodologijama računanja datuma Vaskrsa kod pravoslavnih i katolika (valjda pomaže to što se svako malo Vaskrs u dva kalendara poklopi). Tako možemo da čujemo da je „apsurdno da se Božić slavi u januaru“ (ne, slavi se 25. decembra), ili da „nećemo valjda u budućnosti Božić slaviti leti“ (da, za 16 milenijuma — ako do tada ne bude Strašnog suda), „kada nema snega“ (kao što ga nije bilo ni u Vitlejemu kada se Hristos rodio, niti su tamo rađale jelke — kao što snega nema na Južnoj hemisferi, niti jelke rađaju u tropskim i suptropskim krajevima). Ovi argumenti opet prećutno podrazumevaju da je jedini smislen datum da se obeležava Božić — onaj datum koji je odredila Katolička crkva, prema kome časovnike navija globalna korporativno-konzumeristička oligarhija, i nijedan drugi. Jer mi ni ne znamo tačno (sic!) na koji dan se rodio Hristos, već je datum koji imamo jedna — religijska konvencija. Samim tim datum na koji ćemo slaviti Božić će ili odrediti Crkva kojoj pripadamo, ili „Koka-kola kompanija“. Problem je što veliki broj naših sunarodnika koji sebe smatraju pravoslavcima, i svi koji se ne smatraju, naginju ovom drugom.\nA koliko je cela stvar apsurdna najbolje se vidi na primeru najvećeg srpskog praznika — Vidovdana. Vidovdan je religijski praznik vezan isključivo za srpsku pravoslavnu tradiciju, i čak je poreklo njegovog imena predmet otvorenog spora. Na taj dan — 15. juna po starom kalendaru — odigrala se Kosovska bitka, a narednih vekova se obeležavao kao Dan svetog velikomučenika kneza Lazara i svetih srpskih mučenika. Ako pretpostavimo da se bitka zaista odigrala na taj datum, u XIV veku ona je pala dan nakon Letnje dugodnevnice — koja je možda izvorno i bila paganski „dan boga (Sveto)Vida“. Mi je danas obeležavamo 6 dana nakon Dugodnevnice, a ako bismo prešli na Milankovićev kalendar, usklađen sa Gregorijanskim, obeležavali bismo je 7 dana pre Dugodnevnice. Tako bismo Vidovdan slavili krajem proleća, umesto početkom leta, a „stvarno vreme“ odigravanja bitke (šta god to bilo) bismo mašili u još većoj meri, nego što ga mašimo sada. Slično tome, kada bi Srbija počela Sretenje da praznuje po Gregorijanskom kalendaru, mi bismo početak Prvog srpskog ustanka i donošenje Sretenjskog ustava obeležavali 12 dana ranije nego što su se dogodili, umesto dan kasnije, kao što to činimo danas.\nDobrodošlo duhovno iščašenje i postnovogodišnja zavetrina\nAli čak i ako ostavimo po strani sve rasprave o merenju vremena i arbitrarnosti (i netačnosti) svakog postojećeg kalendara, postoji jedan veoma jak argument u prilog očuvanja starog, Julijanskog kalendara kao bogoslužbenog kalendara srpske Crkve. Postavimo sebi prvo pitanje: šta je uopšte funkcija religijskog kalendara?\nOvo je muslimanima i Jevrejima jasno jednako koliko je bilo jasno i starim Atinjanima: religijski kalendar je tu da nam olakša obeležavanje religijskih praznika, i omogući u što većoj meri očuvanje religijskih kultova i tradicija kojih se kao društvo i kultura pridržavamo. I upravo je na ovom kulturnom planu Julijanski kalendar odigrao jednu od ključnih uloga u očuvanju tradicija pravoslavne crkve u srpskom narodu. Jer kada je Katolička crkva nametnula svoje merenje vremena političkom, ekonomskom, i kulturnom životu sve sekularnijih društava Zapada (uključujući tu i Austrougarsku imperiju), ona je svoje praznike, običaje, i kult izložila povratnom uticaju političkih i ekonomskih procesa koji su Zapadom zavladali, i koji su u ovim zemljama Crkvu potisnuli na apsolutnu kulturnu marginu.\nTako mi danas imamo međunarodni Božić kao globalno verovatno najprepoznatljiviji praznik na svetu, ali je on do te mere zatrpan konzumerizmom, do te mere komodifikovan i sekularizovan, da ga veliki deo ljudi koji ga slave uopšte više ni ne vezuje za Isusa Hrista i hrišćanstvo, već za Deda Mraza, „Koka-kolu“, i raskalašno trošenje novca na tričarije koje nam nisu potrebne.\nIstovremeno, u pravoslavnim zemljama poput Rusije, Srbije, ili Gruzije, „kašnjenje“ i „netačnost“ Julijanskog kalendara imalo je neočekivano pozitivne posledice po očuvanje izvorne duhovnosti i religijskog sadržaja Božića.\nJulijanski kalendar je odigrao jednu od ključnih uloga u očuvanju tradicija pravoslavne crkve u srpskom narodu.\n„Prebacivši“ praznovanje Božića iza međunarodne Nove godine – još jednog besmislenog i konzumerističkog sekularnog praznika, ovaj kalendar je omogućio Novoj godini da služi kao „gromobran“ za maniju kupovine, raskalašno i neumereno slavlje, pretprazničnu groznicu i svu agresiju i frustracije koje nosi sa sobom. Zahvaljujući Starom kalendaru, umesto za Božić, sve ono što je inače neumereno, sekularno, i nehrišćansko u međunarodnom Božiću, u Srbiji i Rusiji se vezuje za Novu godinu, uključujući tu i navedene negativne pojave, ali i radosnu, ali nehrišćansku detinju romantiku Deda mraza, kićenja jelke, razmene poklona i sl. Umesto da pada usred konzumerističke prednovogodišnje groznice, srpski Božić se događa u „zavetrini“ posle Nove godine, nakon što su se svi otreznili i naspavali, najeli i nalumpovali, i sada pomalo skrušeno čekaju najradosniji hrišćanski praznik vezujući ga isključivo za crkvenu tradiciju i nacionalni folklor.\nPraznovanje Božića u Srbiji je stoga u kulturološkom smislu kudikamo autentičnije, tradicionalnije, ali i duhovnije nego u zemljama Zapada, pa i u pravoslavnim zemljama koje su prešle na „Milankovićev“ kalendar. Ljudi koji nisu previše religiozni, opet poste na Badnji dan, unose i pale Badnjake, razbacuju slamu po kući, i pozdravljaju se sa „Mir Božji, Hristos se rodi“, što u ova obezbožena i komercijalizovana vremena nije mala stvar. A onima koji su više religiozni, Božićni post služi kao faktor smirenja, a protiv prednovogodišnje nervoze i novogodišnje raskalašnosti. Uostalom, sama činjenica da je Stari kalendar Srbima odvojio međunarodnu Novu godinu od „srpske“, pojmovno paradoksalne i oksimoronične „Stare nove godine“, utiče na zauzdavanje ozloglašene srpske neumerenosti, koja se u nekoj meri ipak mora rasporediti između ova dva praznika.\nOdvojeni vremenski tok za duhovnu stvarnost\nNaravno, Božić je samo najočigledniji primer ogromne kulturne koristi koju Srbi i drugi pravoslavni narodi imaju od svog „iščašenog“ kalendara. Sama činjenica da se crkveni praznici u Srbalja dešavaju „u alternativnom vremenskom toku“ iščašuje ih iz sekularne svakodnevice, i izoluje od izazova savremenog života i kulture. Bez obzira na sve vulgarizacije, na koje naš narod, naravno, nije imun, obeležavanje po starom kalendaru bilo koje srpske slave, ili čak državnih praznika kao što su Sretenje ili Savindan, kao da pravoslavne hrišćane za potrebe praznika prenosi u jedan transcendentni, duhovni svet, u jednu posebnu dimenziju sa odvojenim vremenskim tokom, kao da između njih i efemernosti sekularnog života uzdiže nevidljive manastirske zidine. A to je upravo funkcija koju religijski kalendari vrše kod muslimana ili Jevreja — i razlog zašto su Atinjani svoje kalendare religijskih svetkovina i političkih i poreskih obaveza držali strogo odvojene.\nI zaista: pogledajte koliko je, u stvari, potpuno nebitno što Julijanski kalendar lošije prevazilazi vremensku nesvodljivost zemljine revolucije na njenu rotaciju i revoluciju njenog prirodnog satelita, kada se uporedi sa ogromnim zaslugama koje ima u čuvanju naše nacionalne kulture, duhovnosti, i narodnih običaja!\nPoput Jevreja, ili Iranaca, Srbi se ne pridržavaju svog naročitog kalendara zato što je „tačan“, nego zato što je to način na koji su od pamtiveka računali kada počinje Božićni, a kada Veliki post, kada se ide na Đurđevdanski uranak, a kada komšijama na slavu, kada se deca udešavaju za Vrbicu, a kada nosi daća na Zadušnice. Prema tom kalendaru su se Srbi od pamtiveka krstili i venčavali, prema njemu su se dizale bune i donosili ustavi, po njegovom diktatu su se hajdučke čete sastajale i rastajale. I Atinjani su ovo dobro znali, i zato se njima praznovanje Panateneja, Dionizijskih i Lenejskih svečanosti, ili Eleusinskih misterija planiralo i organizovalo po sasvim drugom računanju vremena od onog koje se koristilo za naplatu poreza i obračun kamata. Baš kao što su i nama Srbima nekada harač udarali i kamate zarezivali po Hidžretskom, a danas po Gregorijanskom kalendaru.\nBez sumnje, Srbija kao moderna zemlja koja je informativno i ekonomski povezana sa celim svetom mora da koristi zajednički, Gregorijanski kalendar kada emituje svoje hartije od vrednosti, isplaćuje dugove MMF, ili dogovara isporuke nafte i gasa. Ali ne postoji nikakva realna potreba da svoje obeležavanje Božića, Vaskrsa, ili Vidovdana, prilagođavamo bilo kakvim „svetskim standardima“ na uštrb naših hiljadugodišnjih tradicija, običaja, i navika.\nJer veliko je pitanje ko tu koga treba treba da sustigne, a ko čemu da se vrati. I ko je tu “zaostao”, ko se “istrčao”, a ko je - možda – zalutao\nI čak ako bi se sve pravoslavne crkve jednog dana dogovorile da zaista usvoje Milankovićev kalendar, ako im je već toliko stalo da on bude „tačniji“ od onog koji koriste katolici i protestanti, bilo bi im pametno da nikada ne obrišu ovu razliku od dve nedelje, koja stoji kao temporalno opredmećenje duhovnog jaza koji postoji između Istočnog i Zapadnog hrišćanstva.\nA ako to nikada ne učine, i ako naš Božić nastavi da se sa svakim novim vekom udaljava od njihovog, neće od toga biti nikakve štete. Jer veliko je pitanje ko tu koga treba treba da sustigne, a ko čemu da se vrati. I ko je tu “zaostao”, ko se “istrčao”, a ko je - možda – zalutao.\nPristigli komentari (336)\nBoreći se za dostojanstvo Gimnazije, borimo se i za nacionalno dostojanstvo Srbije\n"Igra reči", ili o tuđicama i bogatstvu srpskog jezika\n„Balkanska međa“ — film kakav smo dugo čekali (ali nismo smeli i umeli da ga snimimo)\nMitropolija crnogorsko-primorska:\tCrkva koju Milo Đukanović naziva „CPC“ nikad nije bila autokefalna, niti je „ukinuta“ ukazom regenta Aleksandra Karađorđevića\nSaopštenje Svetog Arhijerejskog Sabora SPC:\tNeprihvatljiva bilo kakva izmena statusa KiM, koja vodi ili priznanju Kosova kao nezavisne države ili bilo kojoj varijanti teritorijalne podele\nVaskršnja poslanica SPC\t:\tMolimo se Vaskrslome Hristu Bogu da se vrate mir i sloboda na naše raspeto Kosovo i Metohiju\nDejan Mirović:\tDa li SPC ima pravo da iznese svoj stav o Kosovu – i ko im to pravo uskraćuje?\nVladika Teodosije:\tOne koji trguju svojim nasleđem čeka prokletstvo, koje će ih pratiti za života - i u večnosti\nVelibor DŽomić:\tAmerički "sekularizam"\nBožićna poslanica SPC:\tPozivamo braću i sestre u Makedoniji, koji su u raskolu, da shvate da je autokefalija isključivo crkvena institucija, a isti poziv upućujemo i onima koji govore o nekakvoj „Crnogorskoj Crkvi”\nSPC:\tOdluka Carigradske patrijaršije da rehabilituje i prizna dvojicu vođa raskolničkih grupacija u Ukrajini kanonski neutemeljena i neobavezujuća


Počinje CE&HA sajam u Beogradu - Domino Magazin\nNaslovna IT Počinje CE&HA sajam u Beogradu\nCE&HA sajam, počev od danas pa do nedelje, donosi u hale 1 i 1a Beogradskog sajma novitete iz oblasti računara, elektronike i kućnih aparata. Posetioci CE&HA sajma će mnoge od ovih proizvoda moći da kupe po izuzetno povoljnim cenama s obzirom na to da će Sajam osim izložbenog imati i prodajni karakter, u saradnji sa najvećim distributerima i prodajnim lancima – Win Win, CBT, BC group, ComputerLand i Flutto.\nInteresantne akcije i popuste donose mnogi brendovi. Tako će iStyle od danas pa sve do 6. oktobra ponuditi Apple proizvode sa velikim popustima koji se mogu ostvariti u njihovim prodavnicama, ali uz vaučer koji se može dobiti na štandu na CE&HA sajmu. Cena za MacBook Pro, MacBook Air i iMac biće snižena 16%, dok će za tablete iPad mini 2, iPad Air i iPad Air 2 važiti akcijski popust od 12%. Smartfon iPhone biće snižen 10%, dok će sva prateća oprema moći da se kupi sa popustom od čak 15%.\nSpecijalnu ponudu donosi i Canon. Svi oni koji kupe tri objektiva iz odabrane Canon palete, dobijaju na poklon vrhunski DSLR fotoaparat Canon 1200D u vrednosti od 49.999 dinara.\nVeliko sniženje proizvoda ECG brenda od čak 20% očekuje posetioce Sajma koji vode računa o zdravom životu. Prodajnu akciju ima i Miele koji će po specijalnim cenama ponuditi usisivače, mašine za pranje, sušenje i peglanje veša, a posetioce očekuju i vredni pokloni. Specijalne sajamske popuste imaće HTC za većinu svojih modela, a iznenađenje priprema i Toshiba, uz već aktuelnu akciju “No Matter What” garancije (“Šta god da se desi”) za prenosive računare u Srbiji.\nSajam će biti otvoren svakog dana od od 10 do 19 časova, a cena ulaznice je 200 dinara.


Žene su bolje šefovi, nauka potvrdila | Organ Vlasti\nŽene su bolje šefovi, nauka potvrdila\nŽene su bolji šefovi. Ne pretpostavka, ne fantazija, ne inat, već naučno dokazana činjenica koju su utvrdili istraživači iz BI Norvegian Business School.\nU istraživanju u kojem je učestvovalo više 2900 menadžera, profesori Øyvind L. Martinsen i Lars Glasø su se posebno fokusirali na tipove ličnosti i rezultati su bili prilično jasni:\nžene su imale veće rezultate u 4 od 5 vodećih liderskih kategorija, kao što su inicijativa i jasna komunikacija, otvorenost i sposobnost za inovacije, društvenost i podrška, kao i metodičko upravljanje i postavljanje ciljeva.\nU svetu u kojem kompanije uvek traže načine da privuku potrošače i klijende i povećaju produktivnost i zaradu, ovi rezultati nedvosmisleno pokazuju da se žene prirodno rangiraju bolje od muškaraca u smislu sposobnosti da inoviraju i vode sa jasnoćom i uticajem. Ova otkrića postavljaju legitimno pitanje o izgradnji hijerarhije upravljanja i trenutnog deljenja žena u ovim ulogama.\nSa druge strane, istraživanje je pokazalo i da jedino u čemu žene nisu bolje od muškaraca jesu emocionalna stabilnost i sposobnost da izdrže pritisak i stres od posla.\nI mada rezultati ukazuju da su žene emocionalno manje stabilne, to ne umanjuje njihov značaj i ne negira činjenicu da više odgovaraju rukovodećim pozicijama od svojih muških kolega. I, ako donosioci odluka nastave da ignorišu ovu istinu, svesno će zapošljavati manje kvalifikovane lidere i tako ugroziti sopstvenu produktivnost i priliku za zaradu.\nRadite u Bakingemskoj palati!\nJednake plate za sve! Island prva država koja uvodi obavezno izjednačavanje plata


Huawei u 2018. isporučio preko 200 milijuna pametnih telefona | ICT Business\nVanja Deželić, Dražen Tomić 11.01.2019. Print Komentiraj\nUz to, prihodi su 21 posto iznad onih iz prošle godine i samim time se godina iza nas bez ikakvog problema može nazvati uspješnom za kineskog tehnološkog giganta. Čak ni problemi u odnosu sa Sjedinjenim Američkim Državama nisu narušili poslovanje, no u 2019. bi to mogao biti ipak uteg. Jer, tek od srpnja traju sankcije, bez kojih bi možda prihodi i brojka isporučenih pametnih telefona premašila aktualno stanje. Naime, treba uzeti u obzir da je Huawei na "crnoj listi" i u Australiji, Novom Zelandu te uskoro Velikoj Britaniji i Japanu...\nNo, to je nešto čime će se u kineskoj kompaniji baviti kad dođe vrijeme, sad treba prethodnu godinu dobro analizirati, vidjeti gdje se postigao najveći uspjeh, gdje ima prostora za dodatni rast i napredak. Uostalom, ova godina bit će izazovna zbog mobilne mreže pete generacije (5G), koja bi za Huawei trebala postati stvarnost već sredinom 2019.! Što je od enormnog značaja s obzirom da Huawei ima već 25 unaprijed potpisanih ugovora za "izgradnju" 5G mreža diljem svijeta.\nStoga, u 2019. je kineski div ušao kao drugi najveći proizvođač pametnih telefona, odmah iza Samsunga, te kao najveći dobavljač 5G opreme na svijetu. Sve su to uspjesi koje treba proslaviti i ne zamarati se sankcijama i problemima. Uostalom, Huawei je u poziciji kad mu ne treba fizička prisutnost u SAD-u jer zainteresirani korisnici naručuju uređaje online putem i snalaze se s njihovim otključavanjem. Samim time, prodaja ne pati toliko, posebno jer se u Kini javlja inat pa Huawei konstantno raste...


I nacionalni saveti upravljaju vojvođanskim školama | Autonomija\nI nacionalni saveti upravljaju vojvođanskim školama\nBojan Pajtić i Tamaš Korhec potpisali su danas u Novom Sadu ugovore o delimičnom prenosu osnivačkih prava nad dve srednje škole.\nNacionalni savet mađarske nacionalne manjine će, prema danas potpisanom dokumentu, ubuduće jednim delom upravljati Gimnazijom i Domom učenika „Boljai“ iz Sente i Gimnazijom za talentovane đake „Deže Kostolanji“ u Subotici.\nPrema oceni predsednika Vlade Vojvodine Bojana Pajtića i predsednika Nacionalnog saveta mađarske nacionalne manjine Tamaša Korheca potpisivanjem ugovora o delimičnom prenosu osnivačkih prava nad školama učinjen je važan korak u primeni Zakona o nacionalnim savetima koji definiše više standarde u zaštiti prava nacionalnih zajednica nego što to postavlja Evropa.\n„U Vojvodini se na kvalitetniji i bolji način čuva nacionalni identitet zajednica nego u većini evropskih zemalja. Na to smo veoma ponosni, kao i na činjenicu da smo očuvali multikulturalnost kao jedina regija sa šest službenih jezika u upotrebi, a niko neće bolje definisati šta im je potrebno u oblastima informisanja, obrazovanja i kulture od samih predstavnika tih zajednica“, istakao je Pajtić.\nOn je ukazao da su Nacionalni saveti najpozvaniji da kažu šta su prioriteti nacionalnih zajednica, koji je njihov interes i na kojih način se može sprovesti u delo.\nKorhec je naglasio da je čin potpisivanja sporazuma o prenosu dela osnivačkih prava nad dve gimnazije korak u popunjavanju ustavnog i zakonskog okvira stvorenog novim Zakonom o nacionalnim savetima.\n„Taj proces će se nastaviti tokom ove godine, obuhvatiće i neke druge nacionalne zajednice, poput slovačke, pa ćemo imati veliki broj obrazovnih i kulturnih ustanova pod okriljem nacionalnih saveta. Ovde se ne radi o prostom proširivanju nadležnosti i vlasti, već o povećavanju odgovornosti nacionalnih saveta u očuvanju identiteta nacionalnih zajednica“, istakao je Korhec.\nPodsetimo, osnivač „državnih“ osnovnih škola u Srbiji je Republika, a srednjih u Vojvodini je Pokrajina. Gimnazije za talentovane učenike u Senti i Subotici jedine su škole osnovane samo za pripadnike jedne nacionalne manjine jer u njima nastava se održava isključivo na mađarskom nastavnom jeziku. U svim ostalim školama nastava je organizovana i na srpskom jeziku.


Uzbunjivač Danijel Elzberg, koji je objavio Papire Pentagona, svedočio u korist Asanža - mediji.net\n- U nedelju sam odjednom osetio nesnosni bol u uhu, zatim vrtoglavicu, mučninu i nemogućnost održavanja pravca kretanja\nRasplet ljubavne drama u kojoj se I. M. (33) iz Niša tereti za krivično delo pokušaj ubistva Beograđanina N. M. (38), a zbog obostrane strasti prema Nišlijki A. P., počeo je danas pred Višim sudom.Malo je ko slutio da će tog 24. februara ove godine oko 15 sati da se dogode takve scene u Nišlijkinom...\nPostoji velika verovatnoća da će DŽulijan Asanž pokušati da se ubije ukoliko bude izručen Sjedinjenim Državama zbog optužbi za špijunažu, rekao je danas ekspert za psihijatriju tokom saslušanja za izručenje osnivača VikiLiksa.\n"Moj Strahinja se nije bavio kriminalom, bio je vlasnik auto-placa, pa je sasvim normalno što nije ni imao obezbeđenje. Sećam se da ga je mnogo pogodilo kada su mediji počeli da ga povezuju sa ubistvom advokata Miše Ognjanovića.. Više puta mi je rekao da nema nikakve veze sa tim zločinom", ovo je na...


VULETIĆ OSPORAVA NOVE ODREDBE FSS: Protivpravno reketiranje klubova | Fudbal | Novosti.rs\nNovosti online | 18. oktobar 2019. 15:10 | Komentara: 0\nVladimir Vuletić foto: N. P.\nTuča fudbalera na terenu: Nokaut, pa opšti haos (VIDEO)\nPotvrđene kazne Kabelu i Smederevu zbog nameštanja\nPotpredsednik Partizana Vladimir Vuletić nema nameru da dozvoli da nova, protivzakonita, pravila FSS prođu neprimećeno. On novu odredbu u pravilniku, da klubovi Savezu moraju da plate 3 odsto od svakog transfera igrača u inostranstvo, poredi sa reketiranjem.\n- Hej, FSS, da li je istina da čl. 72. Pravilnika o registraciji, statusu i transferu igrača, kojim protivpravno reketirate klubove, uzimanjem 3% od ukupnog iznosa naknade za transfer igrača, kršite čl. 18ter, st.1. FIFA Regulations on the Status and Transfer of Players - pitao je Vuletić.\nI tu se nije zaustavio, nego je napisao još jedan post:\n- Neovlašćenim učešćem kao treća strana u transferu igrača (čl. 14. preambule FIFA Pravilnika) zahtevate od svih klubova da vam plate svojevrsni reket od 3% (ranije 2%) i to na osnovu protivpravnog i neetičkog čl. 72. vašeg Pravilnika koji je doneo Odbor za hitna pitanja FSS.\nPolitika | 18. novembar 2019. 11:02\nPad lažne države Kosovo: Koji "stolar" će im sklepati stolicu u UN?\nKako su brojke uvek tvrdoglave, valja zabeležiti da je tzv. Kosovo izgubilo i većinu na Ist Riveru\n11:00 Stop nasilju nad ženama - zajednička...\nNisam siguran(a) da je to izvodljivo 7.88%


Informacija sa zasedanja Gradskog veća u Loznici, 07. februar 2022. godine -\nInformacija sa zasedanja Gradskog veća u Loznici, 07. februar 2022. godine\nNa zasedanju Gradskog veća u Loznici, razmatran je nacrt i utvrđen predlog Odluke o donošenju Plana detaljne regulacije za uređenje dela gornjeg toka reke Štire na deonici dugoj dva kilometra. Cilj ovog posla je trajna i integrisana zaštita od poplava na području mesne zajednice Voćnjak. Reč je o poslovima na uzvodnim krivinama i meandrima Štire koji će se odvijati shodno planu detaljne regulacije a na inicijativu gradonačelnika Vidoja Petrovića pokrenutoj u oktobru 2020. godine na sastanku sa direktorom Javnog preduzeća „Srbijavode“ Goranom Puzovićem.\nNa toj deonici od Loznice ka Voćnjaku u planu je izgradnja pešačkih i biciklističkih staza, čime se grad otvara ka južnoj strani svoje teritorije. Loznica se s jedne strane ubrzano razvija, a s druge se polako ali sigurno menja društveno biće njene lokalne zajednice po svojoj strukturi, ličnoj i kolektivnoj svesti, sklonostima i potrebama. Zato se u proaktivnom prilazu svim potrebama građana pristupa harmonično i nepodeljeno, a o ovom poduhvatu, posle Gradskog veća izjašnjavaće se i odbornici Gradske skupštine.\nGradsko veće je danas dalo saglasnost na javni ugovor o privremenom obavljanju gradsko-prigradskog prevoza putnika u paketu „CE“ i usvojilo Plan rada Gradskog štaba za vanredne situacije u ovoj godini. Prihvaćen je program sistemske deratizacije i dezinsekcije na teritoriji Loznice sa jasnim zalaganjem da se kroz analitičan pristup tokom letnje sezone taj posao radi boljih efekata blagovremeno realizuje.\nNa razmatranju je bila i Odluka o davanju saglasnosti na finansijske planove mesnih zajednica i pokretanju postupka za sufinansiranje posebnih programa u oblasti sporta sa naglašenim zalaganjem daljeg razvoja i unapređivanja te oblasti, pre svega u školama kao i kroz organizovanje turnira povodom obeležavanja jubileja i značajnih praznika.\nPrevious Stigao još jedan superligaški igrač u Loznicu, Đorđe Babić iz Lučana


FK Sarajevo FK Željezničar rezultati uživo - SofaScore\nFK Sarajevo - FK Željezničar Rezultati uživo\n03. Stu 2018 u 16:00\nFK Sarajevo FK Željezničar rezultati uživo (i video prijenos utakmice uživo - live stream*) počinje 3.11.2018. u 16:00 UTC na stadionu Asim Ferhatović Hase, Sarajevo, Bosnia & Herzegovina u Premijer Liga - Bosnia & Herzegovina. SofaScore rezultati uživo donose pregled svih prethodnih mečeva FK Sarajevo i FK Željezničar, izdvojenih po međusobnim omjerima. Linkovi na sažetke za utakmicu FK Sarajevo i FK Željezničar se nalaze u media sekciji i dostupni su za sve najpopularnije utakmice odmah kada video postane dostupan na stranicama kao što su Youtube i Dailymotion. SofaScore se ne smatra odgovornim za video sadržaj koji možete pronaći na ovim stranicama, a za bilo kakve zakonske pritužbe, kontaktirajte vlasnike sadržaja.\nOvdje možete pratiti FK Sarajevo - FK Željezničar video prijenos utakmice uživo ako ste registrirani na bet365, vodeću internet kladionicu koja ima video prijenos za više od 70.000 sportskih događaja sa klađenjem uživo tijekom cijele godine. Besplatan prijenos ove utakmice na internetu možete pratiti ako je ova utakmica FK Sarajevo FK Željezničar (nogomet) pokrivena sa video prijenosom kod bet365 kladionice. Utakmicu možete pratiti i preko mobitela na vašem iPhone, iPad, Android ili Windows phone uređaju. Također, dostupni su video sažeci utakmica i sportske novosti iz najpopularnijih liga na svijetu. bet365 koeficijenti uživo su dostupni u kategoriji nogomet rezultati uživo. SofaScore još ne nudi TV raspored na svojoj stranici. Ako želite pogledati utakmicu na televiziji vjerojatno ćete je pronaći na sportskim kanalima kao što su HRT, Sportklub, Arena, RTL, Nova TV, Sportska televizija, Eurosport, ESPN, SportTV, Sky Sports i slično.\nNAZIV: FK Sarajevo - FK Željezničar\nSTADION: Asim Ferhatović Hase, Sarajevo , Bosnia & Herzegovina\nFK Sarajevo rezultati uživo, raspored utakmica i ostali rezultati\nFK Željezničar rezultati uživo, raspored utakmica i ostali rezultati\nSofaScore livescore (rezultati uživo) dostupni su i kao iPhone i iPad aplikacija, Android aplikacija na Google Play trgovini i Windows phone aplikacija. Možete nas pronaći na svim jezicima pod imenom "SofaScore". Instalirajte SofaScore aplikaciju i pratite FK Sarajevo FK Željezničar uživo na vašem mobitelu!\n* VAŽNA NAPOMENA - SofaScore.com u suradnji sa bet365 nudi više od 70 000 prijenosa uživo godišnje. Međutim, imajte na umu da se intelektualna prava za takve prijenose donose na nivou određene države što znači da, ovisno o Vašoj lokaciji, neke utakmice neće biti dostupne za live prijenos zbog neposjedovanja prava na prijenos. Prije registracije na bet365 i uplaćivanja bilo kojega novčanog iznosa (potrebno da bi gledali besplatni prijenos) u svrhu praćenja FK Sarajevo FK Željezničar ili nekog drugog događaja preko bet365 live prijenosa, preporučamo Vam da na bet365 stranici provjerite je li vaša trenutna lokacija podržana za taj prijenos. Više informacija za kontakt bet365 pronađite ovdje , telefonski, poštom, emailom ili na chatu.


Guardiola o fenomenalnom nizu: Imamo mnogo novca tako da kupujemo puno nevjerojatnih igrača – Sport Centar Guardiola o fenomenalnom nizu: Imamo mnogo novca tako da kupujemo puno nevjerojatnih igrača – Sport Centar\nManchester City je pobijedio Borussiju Mönchengladbach (2:0) u prvoj utakmici osmine finala Lige prvaka, a to je za Građane bila 19. pobjeda u nizu u svim takmičenjima.\nTako je City došao na korak od četvrtine finala jedinog takmičenja koje Guardiola nije uspio osvojiti od 2016. i dolaska u City, a kritičari su to zamjeraju s obzirom da koristi ogromne finansijske resurse.\nGuardiolu nerviraju takve primjedbe, tako da je bio zanimljiv njegov odgovor na novinrsku molbu da objasni nevjerovatan niz od 19. uzastopnih pobjeda.\n“Imamo mnogo novca tako da kupujemo puno nevjerojatnih igrača”, rekao je Guardiola.\nŠok na Etihadu: Leeds porazio Manchester City golom Dallasa u nadoknadi


Dačić: S Milanovićem bi se trebao sastati u prvoj polovici 2013.\nPremijer Srbije Ivica Dačić izjavio je danas da bi u prvoj polovici 2013. godine trebalo da se sastane sa premijerom Hrvatske Zoranom Milanovićem.\n"Mislim da je važno uraditi neke stvari kako ne bi smo predaleko otišli u medjusobnom udaljavanju", kazao je on u intervjju televiziji B92.\nPrema njegovoj ocijeni, u interesu je obje zemlje da imaju dobru suradnju, zbog čega bi trebalo i da dodje do susreta premijera. Prethodno je zagrebački Jutarnji list javio da bi do susreta moglo doći, ne navodeći i kada, ali ne u Zagrebu ili Beogradu, već na nekom neutralnom terenu, na medjunarodnom skupu ili na nekoj konferenciji.


Sportske.net - Evo zbog čega Čelsi čeka sa promocijom trenera!\nEvo zbog čega Čelsi čeka sa promocijom trenera!\nStvari su dogovorene, ali se odugovlači, a razlog je nada "Plavaca" u jednu stvar...\nSituacija je prilično jasna, dogovor sa Loranom Blanom je postignut, u ovom trenutku je prilično jasno da se bivši menadžer PSŽ, Francuske i Bordoa vraća u igru i stiže u PL gde je kao igrač nastupao za Junajted.\nSlaviša Jokanović je bio u igri, sa njim je razgovarano, ali kako tvrde engleski mediji Brazilac je "izminirao" Jokana u želji da popravi svoje pozicije.\nAli, ništa zato, Jokanović dobija novi ugovor u Fulamu, biće vremena za novi korak, možda je u trenutku u kome se nalazi Čelsi i bolje da ostane po strani.\nVidećemo, tek mnogima nije bilo jasno zbog čega Čelsi ne objavljuje da se dogovorio sa Blanom.\nRazlog je Real Madrid.\nNaime u Londonu veruju da će se, pošto je dobio nekoliko korpi, Florentino Perez na kraju okrenuti Antoniju Konteu.\nItalijan nije bio u kombinaciji, ali je jedino veliko ime na raspolaganju pošto su trojica trenera odbila klupu.\nKvaka je u sledećem.\nRealu se žuri, Poketina ne mogu da dobiju, ako angažuju Kontea, Čelsi je uštedeo novac. Naime, onda neće morati da isplate Italijanu 12 miliona evra za poslednju godinu ugovora, što bi se desilo ako ga smene.\nDakle, igra nerava, "Plavci" se nadaju da će Perez na kraju klupu dati Konteu i njima odrešiti ruke.\nKakva bi Konte bio kazna za Real...Mislim da bi ga u Barsi slavili ko sveca da dodje\nKonte bi pocistio onog valverdea ili kako vec , da mu nije mesija i stativa doziveo bi ispadanje od slabijeg tima jer mu je konte odrzao predavanje iz taktike. Sa timom koji ima Real, Konte bi pregazio Primeru.\nNisam siguran koliko je to pametno Celziju. Svi se uveliko pojacavaju a oni jos ni trenera nisu nasli. Treba uzeti u obzir da se ove godine prelazni rok ranije zavrsava.\nA zasto Napoli moze Sarija da ostavi na platnom spisku i placa ga redovno, a ne otpremininu, a Celsi ne moze tako sa Konteom? Pa u medjuvremenu ako nadje drugi posao, sam raskine ugovor. Ovo cisto pitam zato jer me zanimaju pravila, a voleo bih da Konte ostane kao trener Celsija.\nI cekajte, Napoli drzi Sarija na ugovoru od 2 miliona i trazi 8, a Celsi ce pustiti Kontea koji ima 12, da tek tako samo ode, da bi postavio Blana. Interesantno stvarno.\nReal i ne moze dovesti boljeg trenera od Don Antonia barem ne u ovom trenutku.\nPerez hoce menadzera kojeg moze da kontrolise a ne diktatora kakav je Konte.\nSamo ne konte on bi unistio real\nReal je i onako unisten prirodno, samo kad pogledas kako dobijaju meceve sa 12 igraca, samo kad pogledas kakav je Ramos odma ti se dize kosa na glavi od same pomisli na taj klub\nkako da ne...trostruki uzastopni sampion evrope...ajde nek tvoj klub uradi bilo sta uspesno\nНеизмерно ми је драго што Јокановић добија нови уговор. Одличан је стратег,и не сумњам да ће опстати у Премијер лиги и наредне сезоне. Браво Јокане!\nRealno teze je uci nego izboriti opstanak, tako da ne sumljam da ce ostati u pl


Kranjčar: Sretan sam u Tottenhamu i želim ostati - Index.hr\nKranjčar: Sretan sam u Tottenhamu i želim ostati\nNIKO KRANJČAR koji je od prošlog tjedna spreman za nastupe nakon što je zaliječio ozljedu bedrenog mišića, kaže da Tottenham može ući u borbu za engleskog prvaka.\n"Vjerujem da smo spremni za taj izazov. Rezultati posljednjih utakmica to su jasno pokazali. Nemamo šampionske navike, ali mislim da načinom na koji igramo i individualnom kvalitetom koju posjedujemo definitivno jesmo sposobni otići do kraja", rekao je 27-godišnji reprezentativac, koji očekuje svoje prve premierligaške minute nakon listopadske ozljede u nacionalnom dresu protiv Latvije.\nKad je u pitanju njegov i dalje vrlo upitan klupski status, Kranjčar kaže:\n"Predugo sam bio odsutan da bih mislio na odlazak iz Tottenhama. Mogu samo ponoviti ono što sa rekao na početku sezone: uistinu sam sretan u Londonu i volio bih ovdje ostati. Trebam samo pristojnu minutažu i neću imati nikakve potrebe mijenjati klub."\n#tottenham #premier liga #niko kranjčar #hrvatski nogometaši


eKapija | Vlasnik Auto Čačka gradi treću crkvu\nIzvor: Glas zapadne Srbije | Subota, 02.02.2019.| 15:11\nVlasnik Auto Čačka gradi treću crkvu\nMilenko Kostić, vlasnik "Auto Čačka", počeo je pripreme za gradnju nove crkve, pored svog imanja u Loznici na Jelici.\n- Novi hram, najverovatnije, biće posvećen Svetom Nikoli – rekao je Kostić za agenciju RINA.\nOn je, inače, već sagradio dve crkve u svom dragačevskom zavičaju.\nHram u Rtima, posvećen Svetom Iliji, osveštan je 2. avgusta 2013. i to je nova i jedina crkva u ovom selu, podignuta na mestu stare koju su Turci zapalili u doba Prvog srpskog ustanka. I ova je jednobrodna brvnara kao i preteča.\nBogomolju je Kostić sagradio na zemljištu praotaca, gde je rođen i njegov deda Stevan (1888 – 1955).\n- U Rti sam došao da bih kupio jednu parcelu na dedovini i video krst na mestu srušenog hrama. Rođaci su mi ispričali da je tu nekad postojala crkva, saborište i mesto s kojeg se kretalo u ratove, i vele da je to bila zemlja mog pradede Radovana na kojoj se rodio deda Stevan. Verujem da nisam tog dana slučano došao u Rti, i nešto mi je govorilo da moram da obnovim ovu svetinju – kaže Kostić.\nCrkvica je u svemu nalik brvnarama kakve su po selima podizali naši preci, izuzev šindre. Morala bi često da se menja, pa je stavljen crep. Sa 42 m2 dovoljna je selu od 147 domaćinstava i 493 duše. Brvna su debljine 14 h 14 centimetara a duborezni ikonostas za 11 ikona urađen je u umetničkoj radionici braće Slobodana i Zorana Koprivice u Lučanima.\n- Brvnara je lepša od kamene crkve, toplija je, a i kraće traje. Zato će zemljaci češće morati da je obnavljaju, i češće Boga da se sete – objašnjava Kostić.\nOn je, inače, 2001. godine, u rodnom selu Kotraži podigao kamenu bogomolju posvećenu Svetom Panteliji. Tu mu se 1915. godine deda Stevan privenčao u zaseoku Čakarevići, tu su se rodili i njegov otac Dušan, a i Milenko, i sagrađena je takođe na crkvištu, na njegovoj očevini. Ove dve crkve međusobno su udaljene četiri kilometra.\n- Često su mi u san dolazili deda Stevan i otac Dušan, govorili mi da podignem ove belege, i to je za mene bila zaposvest – reče Kostić.\nMilenko Kostić je, inače, danas najbogatiji Čačanin, osnivač i vlasnik preduzeća "Auto Čačak". Pored ove dve crkve koje je sam podigao, pomogao je i gradnju više drugih. Istinita je anegdota da su mu majstori, dovršivši gradnju crkve Sv. Pantelije u Kotraži, na kraju predložili da uloži još novca i kupi gromobran, na šta je ktitor odrečno uzvratio:\n- Nema potrebe. Ovo je božja kuća, i onaj čija je sam će da je sačuva od groma.\ngradnja Crkve na Jelici\ncrkve u Loznici


VELIKA AFERA SA DRŽAVNIM STANOVIMA TRESE ŠABAC! U 72 stana u vlasništvu Grada ne zna se ko živi i to za džabe! ŠAPČANI TRAŽE ODGOVOR OD GRADONAČELNIKA ZELENOVIĆA A ON IH IGNORIŠE!\n13.03.2019. 10:19h 13.03.2019. 10:39h\nU evidenciji Grada Šapca postoji 72 stana koji se iznajmljuju, ali se za njih ne naplaćuje zakup iako je to protivno Zakonu.U izveštaju revizora iz 2015. godine utvrđeno je da u dokumentima Grada Šapca postoji čak 72 stana koji se koriste bez plaćanja zakupa, što je suprotno Zakonu.\nGrad Šabac zaključivao je ugovore o zakupu samo za one stanove za koji su podneti zahtevi za otkup. Korisnici tih 72 stana, dakle, koriste ih bez zaključenih ugovora i bez plaćanja zakupa.\nNaime, 72 stana koji su u vlasništvu Grada Šapca na čijem se čelu nalazi Nebojša Zelenović, se izdaju protivno Zakonu.\nJoš 1989. počeo je čuveni otkup državnih stanova za zaista niske svote novce i sve je to trajalo negde do 2002. godine. Ti stanovi su sve do 2002. mogli besplatno da se daju na korišćenje, ali je tada donesena Uredba kojom je regulisano da stanovi moraju da se rentiraju.\nOd 2002. pa sve do 2007-2008. nema otkupa, i od tada počinju da se dešavaju "čudne" stvari sa stanovima - daju se u zakup, a ne vodi se evidencija o tome i samim tim ljudi koji ih koriste ne plaćaju zakup, a pitanje je da li uopšte plaćaju račune.\nDakle, to je period kada su urađene najveće malverzacije sa državnim stanovima, za vreme demokratske vladavine Srbijom. Demokrate i dalje vladaju Šapcom i situacija se nije promenila, kao što je državni revizor i utvrdio, i dalje se stanovi koriste bez plaćanja zakupa i bez evidencije ko ih zapravo koristi.\nMeđutim, nije jasno kada su tačno stanovi u Šapcu dati u zakup, kome, u kakvom se stanju nalaze, kolike su kvadrature ti stanovi i da li se za te njih plaćaju računi.\nGrađani i odbornici traže objašnjnje od gradonačelnika Nebojše Zelenovića o tome gde su ti stanovi, kolika je njihova kvadratura i da li se zna ko u njima živi.\nMeđutim, Nebojša Zelenović ćuti kao zaliven.\nKINEZI ZALUTALI U SRBIJU! POŠLI U KOTOR, ALI SE OBRELI NA IVANJIČKOM JAVORU: Evo i kako se to dogodilo! Iz snega od metra spasavali ih meštani Vladimir i Nedeljko (VIDEO)\nNOVA PRAVILA ZA VLASNIKE PASA U GORNJEM MILANOVCU: Ko izbaci ljubimca na ulicu, moraće da plati kaznu\nDOBRI POLITIČKI I PRIVREDNI ODNOSI: Predsednik Mirović primio delegaciju kineske provincije Hebej\nŽESTOKA MEĆAVA NA PEŠTERU: Palo i do pola metra snega, zavejani putevi, deca nisu mogla da se probiju do škola! (FOTO)


Oproštaj od Jovana Isakova: Pamtićemo ga po dobrim stvarima koje je uradio za grad i ljude – Vesti FKMS Radija\nKomemorativna sednica povodom smrti Jovana Isakova, nekadašnjeg prvog čoveka opštine i privrednika, održana je danas u Domu kulture. U prisustvu porodice, od Isakova su se oprostili prijatelji i saradnici.\nObeležio život Knjaževca u dugom periodu i pamtićemo ga po dobrim stvarima koje je uradio za ovaj grad i ljude u njemu, kazao je na komemoraciji povodom smrti Jovana Isakova, Milan Đokić, predsednik Opštine.\n”Kao čovek, koji je vodio opštinu, Joca je imao puno ideja. Neke je realizovao sam, a neke ostavio nama kao svetionike koji obeležavaju put kojim se krećemo. Njegova vizija Knjaževca, lepog, nasmejanog grada, u kome žive srećni ljudi, biće zadatak za sve one koji će posle nas doći. Siguran sam da nas Joca sada, u društvu Vranjca, Milana Muminovića, Gige, gleda i jedina naša prednost u odnosu na njih je što će nas, siguran sam, kada dođe naš trenutak, oni sačekati tamo”.\nU prisustvu porodice i prijatelja, od Joce Isakova oprostili su se i Ljubinko Živković, u ime Udruženja proizvođača vina i rakija i Vlada Radovanović, u ime Udruženja privrednika, ističući u prvi plan njegovu beskonačnu energiju i želju da Knjaževac učini boljim mestom za život.\n”Svaki grad i svaka opština ima svoju atmosferu, ljude koji su izbor energije koja određuje život u jednoj lokalnoj zajednici. Jedan od izvora te energije bio je Joca”, kazao je Radovanović.\nJovan Isakov sahranjen je na Zapdanom groblju u Knjaževcu.\nPrethodnoProgram 58. Festivala\nSledećeU petak sednica Opštinskog veća


Rešavanje problema sa niskim kvalitetom bežičnog signala\nAko bežična mreža ima nisku jačinu signala, prenos informacija na mreži može biti spor ili možda nećete moći da pristupite određenim delovima mreže. Evo rešenja za neke uobičajene probleme sa niskim kvalitetom bežičnog signala.\nRačunar se nalazi predaleko od bežične mrežne skretnice ili pristupne tačke. Sa 802.11b ili 802.11g mrežnim skretnicama i pristupnim tačkama, najveći domet je do 150 stopa (46 metara) u zatvorenom prostoru i 300 stopa (92 metara) na otvorenom. Sa 802.11a mrežnim skretnicama i pristupnim tačkama, najveći domet je 50 stopa (15 metara) u zatvorenom prostoru i 100 stopa (30 metara) na otvorenom. Ovi dometi se odnose na optimalne uslove bez smetnji. Uverite se da se računar nalazi unutar dometa i što je moguće bliže mrežnoj skretnici ili pristupnoj tački. Ukoliko je računar prenosni, premeštajte ga da biste utvrdili domet bežičnog signala i najbolje mesto za postavljanje računara.\nUkoliko se ne možete približiti mrežnoj skretnici ili pristupnoj tački, možda ćete želeti da razmotrite kupovinu i instaliranje eksterne antene za adapter bežične mreže. Mnogi adapteri bežične mreže su podešeni tako da im možete priključiti eksternu antenu, što će obezbediti bolji prijem od ugrađene antene. Pogledajte informacije koje ste dobili sa adapterom bežične mreže da biste videli da li možete da instalirate dodatnu antenu.\nBežična mrežna skretnica ili pristupna tačka su isključene ili ne rade ispravno.\nUverite se da su mrežna skretnica ili pristupna tačka uključene i da je svetlo bežičnog signala upaljeno.\nVratite mrežnu skretnicu ili pristupnu tačku na prethodne vrednosti isključivanjem, sačekajte najmanje 10 sekundi, a zatim je ponovo uključite.\nUkoliko nemate pristupnu tačku ili ne upravljate mrežom, obratite se administratoru mreže.\nAko imate 802.11b ili 802.11g mrežni hardver, on koristi frekvenciju od 2,4 gigaherca (GHz). Drugi uređaji koji koriste ovu frekvenciju uključuju mikrotalasne pećnice i bežične telefone. Ako imate 802.11a mrežni hardver, on koristi frekvenciju od 5 GHz. Neki bežični telefoni takođe koriste ovu frekvenciju. Ovi uređaji mogu da izazovu smetnje između računara i mreže.\nPostoje dve radnje koje možete da izvršite u ovoj situaciji:\nAko se u blizini računara nalaze uređaji poput navedenih, privremeno ih isključite ili udaljite.\nPromenite postavke mrežne skretnice ili pristupne tačke da biste koristili drugi bežični kanal ili postavite kanal da se automatski bira ukoliko je postavljen na određeni broj kanala. Ponekad, jedan bežični kanal ima bolju vezu od drugih. U Sjedinjenim Državama i Kanadi možete koristiti kanale 1, 6 i 11. Pogledajte informacije koje ste dobili sa pristupnom tačkom ili mrežnom skretnicom za uputstva o postavljanju kanala bežičnog signala.\nMreža koju tražite je podešena tako da ne emituje ime mreže (SSID).\nBežične mrežne skretnice i pristupne tačke se mogu podesiti da ne emitujuime mreže. U tom slučaju, možete otkriti da je mreža u dometu (kako biste se povezali sa njom) ukoliko ste se ranije povezivali sa njom ili se možete povezati ručno sa mrežom pomoću SSID-a (service set identifier). Da biste se povezali sa mrežom koja ne emituje, izvršite sledeće korake:\nMreža će se dodati na listu mreža i biće dostupna za povezivanje kada računar bude u dometu mreže.


ŠOK: Traktor izleteo na put usred reli trke!\nIzvor\tEXPRES jul 11, 2015\nNakon uzbudljivih trka u Poljskoj, vozači WRC šampionata se spremaju za sledeći događaj u Finskoj, međutim, tokom treninga bezbednost staze nije uvek na najvišem nivou\nUpravo zbog ovoga, ponekad je moguće da dođe do neželjenih susreta poput ovog slučaja kada je traktor zalutao na reli stazu, srećom bez posledica.\nZa volanom Hjundaija se ovom prilikom našao vozač Tjeri Nevil koji se srećom nije kretao prevelikom brzinom pa je sudar izbegnut.\nKako se ispostavilo, i za volanom traktora se našao umešni vozač koji je na vreme odreagovao.\n« Najlakši način da očistite višnje Neverovatan promašaj igrača Melburna »


Dragan Tepavčević, osoba koja ima cerebralnu paralizu, u braku je sa njegovom Jovankom – srodnom dušom. Prije skoro godinu dobili su kćerku Aleksiju. Dragan nije osoba koja voli da se…\npetak, 07 maj 2021 19:57\nDžo Šapiro: Pisanje o OSI mi je donijelo jedan od najboljih poslova u novinarstvu\nU susret Evropskom danu samostalnog života, 5. maju, razgovarali smo s američkim novinarom Džoom Šapirom (Joe Shapiro), jednim od pionira izvještavanja o pravima osoba s invaliditetom i autorom jedne od…\nBrojne javne ličnosti iz Crne Gore dale su podršku samostalnom življenju osoba s invaliditetom, kroz poruke važnosti dostojanstva, slobode, jednakosti, samostalnosti, pravde i pravičnosti, mobilnosti i poštovanja različitosti koje su…\n„Mi kao društvo jedino možemo da uspijemo ako svi budemo bili zajedno. Svaki pojedinac je značajan za sebe i bez svakog pojedinca naš mozaik građanske Crne Gore nikada neće biti…\nsreda, 05 maj 2021 13:29\nPodgorica, PR pres servis - Osobe s invaliditetom treba motivisati na život u zajednici, omogućiti im maksimalno dostižni nivo življenja po principima filozofije samostalnog života, kao i učešće u procesu…\nUdruženje mladih sa hendikepom Crne Gore poziva svu zainteresovanu javnost da isprati Konferenciju posvećenu Evropskom danu samostalnog života, koja je planirana za srijedu, 5. maja, s početkom u 12.00 časova,…\nUdruženje mladih sa hendikepom Crne Gore poziva crnogorske novinare/ke, zaposlene u medijima ili freelance novinare/ke za učešće na konkursu za pripremu medijskih priloga posvećenih pravu na samostalni život osoba s…\nsreda, 21 april 2021 08:40\nJAVNI POZIV: UČEŠĆE U KAMPANJI POVODOM EVROPSKOG DANA SAMOSTALNOG ŽIVOTA - 5. MAJA\nUdruženje mladih sa hendikepom Crne Gore poziva svu zainteresovanu javnost za učešće i podršku u kampanji posvećenoj Evropskom danu samostalnog života – 5. maju. Sve osobe s invaliditetom i osobe…\nutorak, 13 april 2021 12:07\nMladi s invaliditetom i mladi bez invaliditeta uzrasta 15 – 30 godina, učenici iz različitih srednjih škola (Bar, Berane, Tivat, Plav, Pljevlja, Rožaje, Cetinje) kao i studenti iz Bijelog Polja,…\nponedeljak, 08 mart 2021 13:04\nUdruženje mladih sa hendikepom Crne Gore (UMHCG) raspisuje takmičenje za djecu i adolescente s invaliditetom u pisanju sastava i crtanju na temu: Svijet poslije epidemije COVID-19. Prema pravilima takmičenja takmičar/ka…\nutorak, 23 mart 2021 13:06\nJAVNI POZIV ZA UČEŠĆE NA TRENINGU ZA UMREŽAVANJE MLADIH I VRŠNJAČKU PODRŠKU\nUdruženje mladih sa hendikepom Crne Gore (UMHCG) poziva zainteresovane mlade s invaliditetom i mlade bez invaliditeta uzrasta od 15 do 30 godina da se prijave za učešće na Treningu za…\nponedeljak, 22 mart 2021 10:28\nPozivajući se na nalaze Istraživanja o uticaju COVID-19 na troškove života osoba s invaliditetom, s akcentom na mlade s invaliditetom i njihovom uključivanju u mjere oporavka od virusa Udruženje mladih…\nU okviru aktivnosti Mapiranje potreba mladih s invaliditetom od 15 do 30 godina sprovedeno je mini istraživanje o potrebama mladih s invaliditetom u njihovim lokalnim zajednicama, preprekama s kojima se…


Laura Biagiotti Parfemi I Kolonjske Vode\nVlasnik licence: Angelini\nLaura Biagiotti je italijanska modna kreatorka. Rodila se 1943. u Rimu, 1972. je pokazala svoju prvu kolekciju. Veoma su cjenjene njene stvari od kašmira sa kojim voli da radi. Parfemsku liniju Biagiotti proizvodi i distribuira Procter&Gamble Prestige Beaute.\nDizajner Laura Biagiotti ima 29 parfema u našoj encicklopediji. Najstarije izdanje je iz 1982 i najnovije je iz 2016. Laura Biagiotti parfemi su napravljeni u suradnji sa parfimerima Sophie Labbe, Sophia Grojsman, Carlos Vinals, Domitille Michalon, Juliette Karagueuzoglou, Nicolas Beaulieu, Annick Menardo, Ursula Wandel, IFF, Michel Almairac i Lucas Sieuzac.\n1982 za žene\nBlu di Roma Uomo 2014 za muškarce\n1995 za muškarce


Grujić i Džombeta: Spremni smo za Svetski kup | Kajakaški savez Srbije\n23. September 2020. | Vesti\nSezonu u kajaku, kao i u mnogim ostalim sportovima, obeležila je pandemija virusa korona zbog koje su trenirali u nešto drugačijim uslovima od onih na koje su navikli. Osim problema u samom trenažnom procesu, naši kajakaši do pred sam kraj standardne sezone nisu znali da li će ove godine uopšte biti takmičenja.\n– Ovo je jedna teška sezona za sve sportiste jer nismo znali da li će biti takmičenja ili ne. Spremali smo se kao da će takmičenja biti i u poslednjem trenutku nam je javljeno da će ipak biti održan Svetski kup – naglasio je jedan od najiskunijih takmičara u našem timu, Nebojša Grujić.\n– Trenirali smo jako ne znajući šta nas čeka zbog situacije u vezi sa koronom. Imali smo izbornu kontrolu u Bačkoj Palanci na osnovu koje je napravljen kriterijum za Svetski kup u Segedinu – objasnio je Anđelo Džombeta.\nNaši reprezentativci poslednje pripreme za učešće na Svetskom kupu u grupnim posadama odrađivali su u Beogradu. Jedna od posada koja je uveslavana jeste i mušku četverac na 500 metara u kojem će osim Grujića i Džombete veslati i Marko Novaković i Marko Dragosavljević.\n– Imamo malo vremena za uveslavanje ovog četverca, mada sve pokazuje da čamac ide dobro, i da se mogu očekivati veliki rezultati od nas i mislim da ćemo dobro proći na tom Svetskom kupu – zadovoljan je pripremama Grujić.\n– Na Adi Ciganliji smo se okupili kako bismo uvežbali i uveslali nove posade. Veslam četverac na 500 metara u čamcu sa iskusnim takmičarima koji imaju medalje sa velikih takmičenja. Čast mi je da veslam sa njima i mislim da ću naučiti nešto od njih – rekao je Džombeta.\nSeniorski četverac na Adi Ciganliji trenirao je zajedno sa posadom četverca sastavljenog od mlađih seniora koji će se, takođe, takmičiti na Svetskom kupu jer pravila tog takmičenja, za razliku od Evropskih i prvenstava sveta, dozvoljavaju učešće dve posade u istoj disciplini iz jedne zemlje.\n– Sparing partneri uvek dobro dođu. Možeš da proveriš kakav si ti u odnosu na konkurenciju i treneri mogu da uvide kako obe posade idu. Ti momci su spremni i dobro idu. Mi smo se pokazali kao superiorniji čamac. Ipak smo seniori, imamo mnogo više iskustva i svi ti treninzi sa njima su nam dobro došli – naglasio je Grujić.\nS obzirom da je pripremnu sezonu obeležila neizvesnost i u vezi sa treningom, ali i u vezi sa održavanjem takmičenja, u Segedinu se očekuje jaka konkurencija.\n– Voleo bih da bude dobra konkurencija. Kad se već spremamo i kad idemo na to takmičenje da se oprobamo sa najjačim sportistima u svetu. Mislim da vredimo i da smo kvalitetan četverac. Sa druge strane, na trci nikad ne možeš da znaš šta će se desiti i jedna mala greška te može koštati medalje. Za početak moj cilj je da uđemo u finale – otkrio je Grujić.\nSvetski kup koji će se u Segedinu održati od 24. do 27. septembra okupiće više od 350 takmičara iz 33 zemlje.


U prostorijama Međunarodnog biroa za izložbe (Bureau International des Expositions – BIE) sa sedištem u Parizu, predat je dosije kandidature Srbije i Beograda za domaćina specijalizovane izložbe EXPO 2027 pod temom „Play for humanity – sport and music for all“.\n„Sajmovi i izložbe su najbrži od svih brzih puteva za ekonomski oporavak nakon pandemije. Sajamska industrija je dokazala da može bezbedno da vodi poslovne događaje. Konačno, kad je važno, sretnete se lično. Posao se ponaša na isti način.“\nBeogradski sajam2022-05-27T09:44:32+02:0026.05.2022.|Sajam tehnike|\nBeogradski sajam2022-05-26T13:10:10+02:0026.05.2022.|Sajam tehnike|\nBeogradski sajam2022-05-24T13:59:11+02:0024.05.2022.|Sajam tehnike|\n64. Međunarodni sajam tehnike i tehničkih inovacija otvorio je kapije za posetioce 24. maja 2022. godine. Tokom ceremonije svečanog otvaranja rečeno je da Beogradski sajam ove godine obeležava 85 godina postojanja, koliko je prošlo od predratne 1937. godine. Iako se za „nulti“ događaj Sajma tehnike uzima 1957. godina, istorijski kontekst pokazaće da se istinski prvo izdanje ove izuzetne manifestacije ekskluzivnih svetskih dimenzija desilo 20 godina ranije – baš te predratne 1937. Bila je to tada prva sajamska manifestacija tek osnovanog Beogradskog sajma.\nKompanije PR-DC predstavlja fantastične patente o kojima bruji i svetska javnost, a di-džej Žeks se upravo na Sajmu tehnike vraća za pult, garantujući dobru zabavu i muziku. U periodu od 24. do 27. maja, tokom 64. Međunarodnog sajma tehnike, pod sloganom “Inovacije pred vašim očima”, posetiocima iz Srbije i regiona predstaviće se i PINKOV ISTRAŽIVAČKO-RAZVOJNI CENTAR (PR-DC).\nBeogradski sajam2022-05-18T14:01:42+02:0018.05.2022.|Sajam tehnike|\nDDOR BG CAR SHOW 07 i 14. MOTOPASSION su tokom četiri dana, koliko su trajali (uz novinarski dan, koji je manifestaciji prethodio) bili najveći auto-moto događaj te vrste u svetu i prva manifestacija te vrste u Evropi koja je održana nakon dvogodišnje pauze u organizaciji sajmova. U terminu znatno kraćem nego do sada, prilagođenom novonastalim okolnostima, manifestaciju je posetilo – 66.416 posetilaca.


Veliki pehar "Zlanog opanka" za ANI "Jovan Dučić" u Valjevu | Trebinje Live\nVeliki pehar "Zlanog opanka" za ANI "Jovan Dučić" u Valjevu\nČlanovi Ansambla nacionalnih igara "Jovan Dučić" iz Trebinja osvojili su veliki pehar i titulu pobjednika finalne večeri ovogodišnjeg tradicionalnog Festivala folklora "Zlatni opanak" koji se održao u Valjevu.\nTrebinjci su se stručnom žiriju i i publici u Valjevu predstavili sa igrama iz istočne Hercegovine.\n„Ovaj pehar je veliko priznanje za naš Ansambl i najljepša najava za međunarodni festival folklora koji organizujemo polovinom maja u našem gradu“, kaže Nebojša Ratković, umjetnički rukovodilac ANI "Jovan Dučić".\nU generalnom plasmanu za „Zlatni opanak“ Ansamblu nacionalnih igara "Jovan Dučić pripalo" je 4. mjesto u konkurenciji 68 društava.


Šestogodišnjakinja tri sata čekala pomoć jer u Hitnoj nemaju konce i anestetik | Aktuelno\n- Rekli su mi da kupimo anestetik, a kada sam ih pitala što ćemo sa koncem, jer toga nema u apotekama, nijesu imali odgovor, osim da čekamo da nađu?! Možete li da zamislite da se to događa u 21. vijeku, u jednoj evropskoj zemlji – priča Marina Damjanović i ističe da su u bolnici nakon par sati našli i anestetik.\nRoditelji šestogodišnje djevojčice iz Nikšića – Marina i Dragan Pido Damjanović obratili su se sinoć našoj redakciji ogorčeni što su skoro tri sata u Hitnoj pomoći nikšićke bolnice čekali da njihovom djetetu bude sanirana rana u ustima, nakon što je povrijeđeno u dvorištu porodične kuće?!\n– U nikšićkoj bolnici je kao da ste u pećini, kao da je kameno doba – nemaju konca, nemaju anestetike, nemaju vatu… Satima su tragali po odjeljenjima ne bi li to našli, a naše dijete je u hodniku čekalo pomoć. To je strašno – kaže Damjanović.\nNjegova supruga priča da su sa svojom djevojčicom, kojoj je „na sve strane lila krv iz usta“ nakon što se povrijedila u dvorištu porodične kuće u Humcima, prestravljeni došli u Hitnu pomoć, da bi se ispostavilo da nijesu sposobni da hitno i pomognu pacijentima.\n– Rekli su mi da kupimo anestetik, a kada sam ih pitala što ćemo sa koncem, jer toga nema u apotekama, nijesu imali odgovor, osim da čekamo da nađu?! Možete li da zamislite da se to događa u 21. vijeku, u jednoj evropskoj zemlji – dodaje Marina Damjanović i ističe da su u bolnici nakon par sati našli i anestetik.\nUspaničeni, telefonom su pozvali Draganovu majku koja je 40 godina radila u bolnici, da pokuša da dobije direktora te ustanove Marka Mitrovića ne bi li im on pomogao.\n– Nije joj se javio, zna on zašto, a znam i ja – iz političkih razloga, jer zna na kojoj smo mi strani. U nikšićkoj bolnici fali svega i to se krije, a on u kamere Televiziji Nikšić priča kako je bolnica snabdjevena. Evo, viđeli smo mi noćas – ljut je Damjanović.\nBračni par ističe da „do neba“ zahvaljuju doktoru Mitru Šaranoviću koji je bio krajnje korektan i profesionalan, ali nemoćan da njihovom đetetu pruži adekvatnu pomoć, kao i instrumentarki Beli Kotlici.\nNjihova djevojčica ima desetak unutrašnjih konaca i još nekoliko vanjskih i dobro se osjeća, a puštena je na kućno liječenje.\n– Nadamo se da će Ministarstvo zdravlja čuti naš glas i da će neko konačno riješiti situaciju u ovoj zdravstvenoj ustanovi. Neprihvatljivo je da bolnici nedostaju osnovna sredstva za pomoć pacijentima, jer nekome život od toga zavisi – poručuju Damjanovići.\nBrojni građani ukazuju na probleme u nikšićkoj bolnici od kada je na njeno čelo postavljen Mitrović, ali Ministarstvo nije reagovalo.\nJedna porodica tužila je ovu zdravstvenu ustanovu zbog smrti novorođenčeta i ugrožavanja života porodilje. U martu je jednom pacijentu, koji je bio smješten na Internom odjeljenju bolnice u Nikšiću, greškom data krv i to još neodgovarajuće krvne grupe. On nije ni trebalo da primi krv, već je ona bila namijenjena drugom pacijentu, a grešku je napravila medicinska sestra. Prema saznanjima Pobjede, pacijent koji je greškom primio krv, dobio je pola jedinice, a sa transfuzijom je prekinuto kada mu je pozlilo i tek tada su medicinski radnici shvatili da su pogriješili. Drugi pacijent, kojem je transfuzija bila namijenjena, primio je drugu polovinu preostale jedinice krvi.\ndr Marko Mitrović\nHitna pomoć Nikšić\nDPS Nikšić: Hitna ostavka Mitrovića za dobrobit svih naših sugrađana\nPOLITIKA Aktuelno - 25.03.2021-11:25\nDa je epidemiološka situacija u Nikšiću alarmantna, vide svi naši sugrađani, osim v.d. direktora Opšte bolnice, dr Marka Mitrovića, koji je nažalost i za...


Poslao: 25 Maj 2012 13:31\nNapisano: 25 Maj 2012 13:25\nZa tu pricu sam i ja cuo,Maestro sleteo je tesko ranjen i posle su ga saveznici nasli mrtvog u avionu.\nDopuna: 25 Maj 2012 13:31\nOd 45 aviona u kolekciji koja izlazi u Engleskoj,za sada ima 4 Ruska.\nPoslao: 25 Maj 2012 13:49\nDa li ima neko ko se preplatio na kolekciju (12 brojeva)..ja jesam, pa me zanima zasto kasni isporuka br.7(Hurricane). Do sada su bili redovni obicno stigne u cetvrtak ili petak (rano ujutru)..ovo vazi za Bgd..\nPoslao: 25 Maj 2012 14:15\nJa sam mislio da je pao ,poceo da gori , i da kad su vojnici stigli do njega on je rekao samo ''kaput''..\nPoslao: 25 Maj 2012 14:22\n2Ovo se svidja korisnicima: janbo, maestro\nMislim da bi bilo bolje da postolje na kome stoji avion bude od pleksiglasa (providno), a ne crno. To bi mnogo bolje izgledalo...\nPoslao: 25 Maj 2012 14:32\nNapisano: 25 Maj 2012 14:27\nSta mislite koliko ce Foker biti manji od ostalih aviona iz kolekcije?\nDopuna: 25 Maj 2012 14:32\nNema veze,ako bude manji uzimam ga sigurno.\nPoslao: 25 Maj 2012 14:40\nNeće biti mnogo manji, slično messeru će biti... Pleksiglas je odlična fora, to su trebali da urade, al' nema veze.\nPoslao: 25 Maj 2012 14:46\nbio sam juce u budimpesti i video sam fokker i jos razne modele iz kolekcije helihoptera na stanici keleti\nrazmisljao sam se da kupim fokera ali pazite ovo! imali su na nekoj kao trafici 6 aviona fokkera i svih 6 se videlo iz kutije da im je barem jedno krilo slomljeno\nnekako sam se sporazumeo sa prodavcem i on mi je rekao da su trokrilci uradjeni najlosije i da se retko dobije citav avion!\ntakodje mi je bilo zanimljivo sto ima neku maketu airbusa a320 sto kosta kad bi se prebacilo na evre oko 110 evra...i kutija je bila teska ja mislim sigurno 2 kg...ogroman avion\nPoslao: 25 Maj 2012 14:47\nAko bude 1/72 svakako ce biti manji od ostalih.\nPoslao: 25 Maj 2012 15:01\nNapisano: 25 Maj 2012 14:58\nE,nazdravlje ako bude tako i sa nasim modelima Fokera kao sa tim u Madjarskoj!!!!!!!!\nDopuna: 25 Maj 2012 15:01\nZnaci 6 juna obezbediti i tubu super lepka,za svaki slucaj.\nPoslao: 25 Maj 2012 15:03\nNeka vam postolje bude kao reper za velicinu. Neko je ovde napisao da je oko 8 cm sto je stvarno moguce.\nMene najvise nervira izgled krila kada ih pigledate sa strane, mnogo su debela i izgleda da su od plastike sva.\nJa preskacem jer me ne zadovoljava kompletan izgled. Bolje da dodam malo para pa da kupim maketu od plastike i da je sam sastavim.\nOvaj topic je pregledan 3538062 puta\nUkupno su 526 korisnika na forumu :: 13 registrovanih, 3 sakrivenih i 510 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: Acaks88, comi_pfc, dekir, Doca, GreenMan, kaptain, kybonacci, mercedesamg, nenad81, Panter, plavii, Smiljke, vasa.93


Foto: Aleksandra Popović / Privatna arhiva\nInicijator akcije je Udruženje za pomoć i podršku obolelima od cistične fibroze (CF),a "Komunalac" je rado prihvatio njihovu molbu da se sadnjom 65 ruža skrene pažnja na tu bolest.\n- Ovo oplemenjuje izgled grada i šalje važnu poruku u ime zajednice pacijenata i njihovih porodica. Skreće pažnju javnosti ka potrebama obolelih od cistične fibroze, sadnja ruža je i gest odavanja počasti onima koji su izgubili svoju bitku s ovom bolešću. Među njima bila je i pacijentkinja iz Inđije koja je prošle godine preminula usled zdravstvenih komplikacija - kaže Marina Vujinović, članica udruženja "CF", a prenosi "Ritam Inđije".\nSadnja ruža u Inđiji\nIz "Komunalca" nam kažu da su bez razmišljanja pristali da pomognu u ovoj akciji, i da će uvek prihvatiti ideje i sugestije građana. Kako kažu, ovo je njihov mali doprinos ljudima koji se bore sa retkim bolestima.\nSEĆANJE NA TIJANU Na planinarskom pohodu 18 ljudi zaveštalo svoje organe\n- Nama je molba stigla pre nekoliko dana, i brže bolje potrudili smo se da ruže budu posađene što pre. Trudimo se da pored svog posla koji imamo, da izađemo u susret svakom građaninu. Nekad se to čeka duže, a nekad kraće kao ovog puta. Što se nas tiče, vrata "Komunalca" su širom otvorena za sve građane i njihove ideje - ističe Marija Kozomara, iz sektor za zelenilo.\nPodršku ovom divnom gestu pružilo je i udruženje Inđijativa, koje je u ime sugrađanke napisalo molbu.\n- Inspirisana našom akcijom sadnje drveća, nama se Marina javila sa željom da posadi 65 ruža. S obzirom da na javnu površinu kod trga Milunke Savić održava "Komunalac", mi smo odlučili da joj pomognemo i u njeno ime napišemo molbu. Jedan od glavnih ciljeva našeg udruženje jeste uređenje javnih površina, a još kada je u pitanju nešto što za cilj ima skretanje pažnje na neki veći problem, mi ćemo se uvek odazvati i pomoći svakom - poručuju iz Inđijative, a piše "Ritam Inđije".\nCistična fibroza (CF) bolest je sa kojom se u Srbiji bori oko 250 ljudi, a u svetu ima 100.000 pacijenata.


Republika / Pronađen neobičan insekt u Surčinu, deluje opasno!\n22:02Zvezda krenula pobedom: Crveno-beli na krilima Jovičića i Bena do trijumfa nad Javorom! 22:01Luni davali informacije!? Evo ko je Đoganijevoj prenosio vesti iz spoljnog sveta! 21:47Epilog krvave pucnjave na primorju! Crnogorski policajac pokušao da ubije Srbina u Tivtu 21:41(VIDEO) Debi iz snova: Šaponjić strelac u prvom meču za Atletiko! 21:41Provaljen pakleni plan palilulskih policajaca: Pretukli mladića ispred splava, a onda su pokušali da lažiraju izveštaj! 21:32Dan nakon što je autobus udario staricu! Vozač nije došao na posao, a evo u kakvom je stanju osakaćena putnica 21:29Sedam Srba je bilo ključno, zamislite šta može sedam miliona: Kajl Skot o filmu povodom 50. godina od sletanja na Mesec 21:25Usmrtio starca žaračem! Ubica iz Belog Blata od ranije poznat po nasilju, a njegova životna priča je za plakanje 21:20Ala su se Crnogorci usrećili: Od sticanja nezavisnosti izgubili desetinu stanovništva 21:20Lajović u finalu!\nutorak, 25. 6. 2019.| 20:55\nNa društvenoj mreži Fejsbuk jedna od korisnica postavila je fotografiju životinjice za koju se, sudeći prema komentarima, smatra da pripada jednoj vrsti buba - gundelju. Smatra se da je ovaj insekt bezopasan, ali njegov izgled "govori" drugačije.\nNeki ovu vrstu insekta nazivaju i "dlakavi" gundelj jer po celom telu ima sitne bele dlačice. Telo joj je ponekad svetle, a ponekad tamne braon boje sa šarama.\nJeziva rekonstrukcija! Sin Staklenog i njegova banda 24 SATA MUČILI ŽENE, Šubaru naterali da gleda, pa ga likvidirali!\nSrbija Beograd Surčin Insekt Buba Fejsbuk Gundelj\nVažne promene u Beogradu: Evo šta se sve menja u funkcionsanju grada i koji su to novi investicioni projekti\nPuzigaća ponovo osuđen na 12 godina robije!


NOLE POREDI TENISKI TRON SA MONT EVERESTOM! Mlađi će čekati deceniju dok im Rafa, Rodžer i ja ustupimo mesto | Novosti.RS\nKRENUĆE Novak Đoković u ponedeljak napad na 18. grend slem trofej.\nZanimljivo je da je Dominik tim osvajanjem Ju-Es opena prekinuo dominaciju "velike trojke", upravo je o tome govorio Novak Đoković.\n"Sjajno je za sport što imamo nove grend slem šampione. Imamo nove uspešne, mlade igrače koji pokazuju hrabrost i smelost, dolaze na najveće sportske stadione, spremni su da preuzmu najveći izazov u suočavanju posebno sa mnom, Rafom i Rodžerom, boreći se za najveću titulu", rekao je Đoković.\nSrpski teniser posebno je pohvalio Stefanosa Cicipasa, Aleksandera Zvereva, Denisa Šapovalova i Matea Beretinija kao igrače za velika dela.\n"Oni imaju ogroman potencijal. Očigledno je da je pred njima još puno vremena. Mislim da je budućnost tenisa bez sumnje u dobrim rukama", ističe Đoković.\nNovaku je primarni cilj da odbrani titulu na Australijan openu.\n"Znam kakav je osećaj probijati se u muškom teniskom svetu, pokušavajući da osvojite prvu grend slem titulu. To je kao da se penjete na Mont Everest. Kada to uradite, kada postignete tako veliko dostignuće, onda vam ogromna vrsta tereta pada sa leđa. Posle toga počinje nova faza karijere".\nNovak ipak još uvek nije spreman da se odrekne krune i mlađima prepusti tron.\n"Rafa, Rodžer i ja ćemo se pobrinuti da se to ne dogodi još najmanje 10 godina", zaključio je sa osmehom Đoković.\nNovak Đoković tenis Sport Dominik Tim Rodžer Federer Rafael Nadal\nGosp.Nole ,ono što ste Vi trojka postigli ( a naročito Vi ,za sada i uskoro ) trebao bi da doživim trista god. ( kornjača ) .Moja podrška ,svi rekordi uskoro padaju ,za mjesec,god.Izdržati će te vi to .


Naslovna Fudbal Keln savladao Grojter\nKeln savladao Grojter\nU sedmom kolu Bundeslige, fudbaleri Kelna savladali su ekipu Grojter Firta rezultatom 3:1 (0:1).\nGrojter je poveo u sedmom minutu golom Mejerhofera i tu prednost je zadržao do poluvremena.\nMeđutim, Keln je već do 55. minuta uspio da preokrene.\nAnderson je pogodio u 50. minutu, a zatim je Škiri iskoristio asistenciju Hektora u 55. minutu da bi potom u 89. postavio konačnih 3:1.\nKeln je tako vezao i šesti meč bez poraza i sada je šesti na tabeli sa 12 bodova, dok je Grojter zakucan za dno sa samo jednim bodom.\nPrethodni tekstKavani potencijalna zamjena za Jovića?\nSljedeći tekstKanizares kritikovao Kumana!\nTenis M.B. - 10/10/21 22:11 0\nPovrijedio se i kapiten Liverpula\nKristina Perkovic - 12/07/21 14:55 2\nNikola Reljin - 14/04/21 12:26 0


Page not found | Page 32 | Victoria Group\n49th Conference of Agronomists on Zlatibor finished\n... representatives in our country, was held on Zlatibor. Victoria Logistic traditionally participates in the Conference of Agronomists ... the management of Victoria Logistic and Victoria Group addressed the attendees, and certificates of appreciation were presented ...\ntamara - 03/06/2015 - 14:56\n... Serbia and its partners, among which was Victoriaoil, a Victoria Group member company. “This is a record one-time donation to the Belgrade ...\nadmin - 04/28/2017 - 10:23\n... predstavnika poljoprivredne zajednice u našoj zemlji. Victoria Logsitic tradicionalno učestvuje na Savetovanju, a ove godine, pored ... obratio menadžment kompanije Victoria Logistic i Victoria Group, a uručene su i zahvalnice partnerima za uspešnu saradnju u proteklom ...\ntamara - 02/03/2015 - 09:23\n... među kojima je bila i kompanija Victoriaoil, članica Victoria Group. „Ovo je rekordna jednokratna donacija Banci hrane Beograd. ...\ntamara - 04/20/2017 - 09:34\n... law are estimated to be worth billions of dollars. The Victoria Group has been supporting its partners for years in accordance with this model, ...\ntamara - 07/14/2015 - 09:26\n... 22.06.2016 Two member companies of Victoria Group – Victoria Logistic and the Port of Bačka Palanka – have prepared a ...\ntamara - 07/21/2016 - 16:33\nZakon o predžetvenom finansiranju za veću transparentnost ovog modela finansiranja\n... po osnovu ovog zakona mere u milijardama dolara. Victoria Group već godinama podržava svoje partnere po ovom modelu, omogućavajući im ...\ntamara - 06/26/2015 - 09:38\n... cooperation with farmers and cooperatives in 2014 went to Victoria Group, and the award was received on behalf of the company by Natalija Kurjak, ...\ntamara - 12/26/2014 - 18:02\nVictoria Logistic A company is only as strong as the weakest link in the chain of operations, and the Victoria Group team comprises people who approach their work with enthusiasm. To work in ...\ntamara - 03/14/2013 - 12:45\nPriznanje za najbolju saradnju sa poljoprivrednicima i zadrugama u 2014. godini\n... i zadrugama u 2014. godini pripalo je kompaniji Victoria Group, a nagradu je u ime kompanije primila Natalija Kurjak, direktorka marketinga Victoria Logistic, članice Victoria Group. Ovom prilikom snimljena je i ...\nadmin - 12/18/2014 - 09:37


X FACTOR: Željko peva sa Majom, Danielom i Mladenom na dočeku Nove godine (FOTO) - Telegraf.rs\n31/12/13 | 11:37\nFinalisti popularnog takmičenja iz Joksimovićeve grupe biće specijalni gosti tokom njegovog nastupa večeras na Trgu u Kruševcu\nFinalisti najvećeg pevačkog šou programa "X Factor", čiji je je mentor Željko Joksimović, biće specijalni gosti na večerašnjem dočeku Nove godine na Trgu u Kruševcu. Maju Novaković, Mladena Lukića i Daniela Kajmakoskog brojna televizijska publika imala je priliku da upozna poslednjih nedelja tokom emitovanja "X Faktora".\nU najsvečanijoj noći tokom godine svi posetioci Željkovog novogodišnjeg koncerta imaće priliku da uživo čuju i ove vrsne mlade pevače. Njihov mentor, jedan od najboljih muzičara u regionu, već nedeljama uvežbava njihove nastupe pre svega zbog početka emitovanja "X Factora" uživo za nekoliko nedelja, ali su svi zajedno odvojili vreme i za pripremu nastupa u Kruševcu.\nKako saznajemo, probe u studiju Željka Joksimovića "Minacord" proticale su u sjajnoj atmosferi, a Maja, Daniel i Mladen odlično funkcionišu.\n- Velika mi je čast što ću, kao finalista "X Faktora", zajedno sa kolegama iz grupe Majom i Danielom nastupiti na novogodišnjem koncertu našeg mentora Željka Joksimovića! Mnogo smo radili proteklih nedelja, Željko je veliki profesionalac I jedan od najboljih muzičara današnjice od koga zaista ima šta da se nauči. Novogodišnji koncert u Kruševcu je veliki izazov za nas, ali i malo zagrejavanje za sve ono što nas čeka od januara kada kreću emisije uživo. Jedva čekam! – kaže Mladen Lukić, jedan od finalista iz grupe Željka Joksimovića.\n31. decembar 2013 | 12:14\nUmesto Maje ili debelog trebao je biti Maid


Foto: Tanjug/AP | Nadležni očekuju virus korona i u BiH\nAnja Matarugić 24.02.2020 18:07\nBANJALUKA - U BiH je pod nadzorom 19 osoba zbog virusa korona koje su doputovale s područja pogođenih zarazom, a nadležni kažu da se epidemiološka situacija u svijetu brzo mijenja i da se pojava ovog virusa može očekivati i u BiH.\nVirus, koji je prvi put zabilježen krajem godine u Kini u gradu Vuhan, brzo se proširio i na okolne zemlje, a zadnjih nekoliko dana odnosi živote i u našoj neposrednoj blizini, u Italiji.\nOvaj smrtonosni virus podigao je region na noge. Dok se u Srbiji pojačava kontrola na granicama, u Hrvatskoj zadnjih dana muku muče s nedostatkom zaštitnih maski.\nU nadležnim ministarstvima zdravlja ističu da zasad u BiH nema nijedan potvrđen ili sumnjiv slučaj oboljelih od virusa korona.\nAlen Šeranić, ministar zdravlja i socijalne zaštite RS, rekao je da u RS nema potvrđenih ili sumnjivih slučajeva oboljelih od ovog virusa, ali da je situacija u Italiji u vezi s njegovim širenjem uticala na podizanje nivoa odgovornosti i pojačane mjere predostrožnosti.\nNaglasio je da je Evropski centar za kontrolu bolesti od vikenda povećao nivo rizika, koji je do petka bio nizak do srednji, a sada je srednji do visok.\n"Sada u Evropi imamo autohtono prenošenje, sa čovjeka na čovjeka, u većem obimu nego dosad. Zbog toga smo donijeli i naredbu po pitanju suzbijanja virusa korona, što se prije svega odnosi na kapacitet i angažman zdravstvenih ustanova, te jedinica lokalne samouprave", naveo je Šeranić.\nIstakao je da se nastavlja sprovođenje svih mjera fokusiranih na rano otkrivanje eventualnih sumnjivih slučajeva, a danas je na sastanku Koordinacionog tijela za planiranje, sprovođenje i praćenje aktivnosti u vezi s pojavom novog virusa korona donesen niz zaključaka o daljim aktivnostima u vezi s nadzorom.\n"Svi građani koji se vraćaju iz Italije, prije svega iz pokrajina Lombardija i Veneto, najviše zahvaćenih virusom, treba da se jave ljekaru porodične medicine, te da naredne dane provedu u kući i prate zdravstveno stanje", kazao je Šeranić.\nIstakao je da ako se kod ovih osoba pojave kašalj, kihanje, temperatura i drugi simptomi karakteristični za virusna oboljenja, to podrazumijeva hitno javljanje u zdravstvenu ustanovu.\nU Ministarstvu zdravstva FBiH su saopštili da na području tog entiteta, iako dosad nema nijedan sumnjiv slučaj bolesti izazvane virusom korona, strani i državljani BiH sa stalnim ili privremenim boravkom u FBiH koji se vraćaju iz Kine stavljaju se pod zdravstveni nadzor.\n"S obzirom na to da je za pojedine istekao inkubacioni period, trenutno ih je 10 pod zdravstvenim nadzorom", kazali su u Ministarstvu zdravstva FBiH.\nDodali su da se odlukom Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva od danas mjere pojačanog epidemiološkog nadzora na granici odnose i na putnike s područje Italije, Južne Koreje i Irana.\n"Epidemiološka situacija u svijetu se brzo mijenja, pa se pojava ovog virusa može očekivati u FBiH, odnosno BiH", saopštili su iz ovog ministarstva.\nIstakli su da pozivaju sve strane državljane koji imaju stalni ili privremeni boravak u FBiH, a koji su se u proteklih sedam dana vratili u BiH iz Italije, Južne Koreje i Irana, da se putem telefona, bez obzira na to da li imaju simptome, jave nadležnim institucijama.\nU Ministarstvu zdravlja i socijalne zaštite RS su rekli da je trenutno pod zdravstvenim nadzorom devet osoba koje su doputovale iz područja zahvaćenih virusom korona, te da oni nemaju simptome ove bolesti.\n"Zasad nema potvrđenih ili sumnjivih slučajeva oboljelih od ovog virusa, ali nastavljamo sprovoditi mjere fokusirane na rano otkrivanje eventualnih sumnjivih slučajeva s ciljem sprečavanja nastanka i širenja bolesti izazvane novim virusom korona", rekli su u ovom ministarstvu.\nIako su u hrvatskom Ministarstvu nauke i obrazovanja izdali preporuku da se učenička putovanja u Italiju otkažu, a Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Srbije odložilo je ekskurzije u ovu zemlju, u BiH je zasad te mjere uvelo Federalno ministarstvo zdravlja, a u Republici Srpskoj još nisu.\nU Federalnom ministarstvu zdravlja naveli su da su izdali preporuku da se otkažu učenička putovanja u Italiju, jer je u ovoj zemlji od petka od virusa korona umrlo sedam osoba, a zaraženo je više od 200 ljudi.\n"Krizni štab FMZ u cilju sigurnosti učenika i nastavnika preporučuje otkazivanje ekskurzija i organiziranih školskih putovanja u Italiju", rekli su nadležnom ministarstvu.\nU Ministarstvu prosvjete i kulture RS su rekli da su zatražili preporuku od Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite RS o izvođenju učeničkih ekskurzija van RS, odnosno BiH, imajući u vidu pojavu novog virusa.\n"Kad je riječ o učenicima oboljelima od virusa gripa, Ministarstvo prosvjete i kulture prati situaciju i postupiće u skladu s preporukama nadležnih institucija", rekli su u ovom ministarstvu.\nU Ministarstvu zdravlja i socijalne zaštite RS su rekli da mjere otkazivanja ili odlaganja studentskih putovanja i ekskurzija još neće donijeti, ali da će javnost pravovremeno biti obaviještena o svim izdatima mjerama.\nDosad nije zabilježeno dovoljno informacija koje bi poslužile za razumijevanje načina prenošenja i kliničke slike manifestacije novog virusa, a nije poznat ni izvor novog virusa.\nSumnja se da se virus korona najprije pojavio kod životinja pa se vjerojatno proširio na čovjeka.\nIako je poznato što je virus korona i da uzrokuje upalu pluća, način prenošenja još nije poznat. Sumnja se da se širi kapljičnim putem - kašljanjem, kihanjem i govorom, a razdoblje inkubacije iznosi i do 14 dana.\nVirus korona Koronavirus BiH Simptomi


UNS: Još nije popisan ugovor o prodaji Novosti firmi Media 026 - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » UNS: Još nije popisan ugovor o prodaji Novosti firmi Media 026\nFirma Media 026 smederevskog biznismena Bobana Rajića iz sela Vučaka još nije potpisala ugovor o kupovini beogradske Kompanije Novosti, objavilo je danas Udruženje novinara Srbije (UNS).\n0Piše: Beta 04. oktobra 2019. 15.37\nPo saznaju UNS-a, Štamparija Borba, sadašnji vlasnik Novosti, postala dužnik firme Media 026 pre nego što je ona i bila registrovana.\nNa pitanje kako je to moguće, UNS-u je u Media 26 rečeno da je po upisu u Agenciju za privredne registre (APR) Media 026 „od poverilaca Borbe započela kupovinu potraživanja“.\nMedjutim, kako navodi UNS, dug Štamparije Borba do kraja juna 2018. prema društvu Media 026 iznosi oko 27 miliona dinara, piše u „Unapred pripremljenom planu reogranizacije“ (UPPR) Štamparije, iako ta firma tada nije postojala jer je registrovana tek mesec dana kasnije, 31. avgusta 2018. godine.\n„Poverioci svrstani u klasu neobezbedjenih poverilaca u UPPR-u Štamparije Borba prihvatili su ponudu društva Media 026 d.o.o. dostavljenu u pismu o namerama kojom bi društvo Media 026 otkupilo njihova potraživanja i steklo status poverioca u UPPR-u Borbe“, rečeno je UNS-u iz tog društva.\nKako je UNS podsetio, prema UPPR-u Štamparije Borba privredno društvo Media 026 poverilac je pete klase koja jedina ima mogućnost da „svoja potraživanja prema stečajnom dužniku zameni za imovinu stečajnog dužnika“.\nU Nacrtu ugovora o prenosu akcija u Kompaniji Novosti, koji je objavljen na sajtu Štamparije Borba, navodi se da se privredno društvo Media 026 obavezuje da Štampariji isplati razliku izmedju potraživanja od 58.869.691 dinara i vrednosti „zamene ispunjenja“ (cene Kompanije Novosti) od 300 miliona dinara, što iznosi 241.130.309 dinara.\nkompanija novosti, Media 26, UNSBeograd