Izum koji pravi obnovljivu energiju od trulog povrća osvaja prvu James Dison nagradu - Energija Balkana\nPočetna » Život » Izum koji pravi obnovljivu energiju od trulog povrća osvaja prvu James Dison nagradu\nNov materijal napravljen od trulog voća i povrća koji pretvara UV svetlost u obnovljivu energiju, svom dizajneru je doneo prvu nagradu za održivost na ovogodišnjem James Dison takmičenju. Carvey Maigue, sa Filipina je koristio supstancu napravljenu od biljnog otpada, piše TheGuardian.\nDruga glavna nagrada na međunarodnom takmičenju uručena je 23-godišnjoj studentkinji postdiplomskih studija Judit Giro Benet, za pronalazak jeftinog biomedicinskog uređaja koji se može koristiti kod kuće za otkrivanje raka dojke, uz upotrebu veštačke inteligencije za analizu urina. Plava kutija nudi jednostavnu alternativu rutinskom mamografskom pregledu u kući.\nOd rekordnih 1.800 prijava – uprkos izazovima pandemije Covid 19 – nagradu je dobio 27-godišnji Carvey Ehren Maigue, student Univerziteta Mapua na Filipinima, za svoj Aureus system.\nAureus je napravljen od biljnog otpada i može se pričvrstiti u panele na prozore i zidove. Omogućava fotonima visoke energije da budu apsorbovani luminiscentnim česticama dobijenim iz voća i povrća, koje ih ponovo emituju kao vidljivu svetlost. Za razliku od solarnih panela, sistem je efikasan čak i kada nije direktno okrenut suncu, jer može pokupiti UV zrake kroz oblake i odbijati se od zidova, pločnika i drugih zgrada.\nMaigue je rekao: „Osvajanje nagrade James Dison je i početak i kraj. Označio je kraj godina sumnje da li će moja ideja naći globalni značaj. Želim da stvorim bolji oblik obnovljive energije koji koristi svetske prirodne resurse, blizak je životima ljudi, stvarajući dostižne puteve ka održivoj i regenerativnoj budućnosti“.\nDva pobednika, koja su osvojila novčanu nagradu od po 30.000 funti za dalji razvoj svojih izuma, sudije su pohvalile rešavanjem problema od globalnog značaja: održiva metoda za efikasno generisanje obnovljive energije i uređaj za kućno otkrivanje raka dojke.\nBenet iz Taragone u Španiji, koja sada studira na Univerzitetu u Kaliforniji, Irvine, bila je inspirisana majčinom dijagnozom raka dojke, kao i potrebom za manje invazivnom i pristupačnijom alternativom. Njen rani rad istraživao je dokaze da su psi otkrili rak kod ljudi nakon njuškanja daha.\nSa tradicijom od 15. godina, nagrada James Dison je otvorena za 27 zemalja, za studente i nedavno završene studente koji studiraju dizajn proizvoda, industrijski dizajn i inženjering. Prepoznaju se i nagrađuju maštovita dizajnerska rešenja za globalne probleme.\nTire Collective, grupa studenata master studija sa Londonskog imperijal koledža i Kraljevskog koledža umetnosti, bila je jedna od dvoje drugoplasiranih za svoje rešenje za rastuću ekološku problem habanja guma izazvan drumskim prevozom. Drugi je Scope, od studenata Univerziteta Vaterloo u Kanadi, koji su dizajnirali nova sočiva pomoću tečnih kristala kako bi na kamerama mobilnih telefona dobili visokokvalitetne uvećane fotografije.\nTagovi: izum, James Dison, mamograf, obnovljiva energija, otpad, takmičenje, UV svetlost, veštačka inteligencija\nPrevPRETHODNOSkupa potpetica Marije Antoinete\nSLEDEĆEDeca Bavaništa dobila fudbalski terenNext\nSrbija rešava problem kanalizacije i otpadnih voda\nTruljenje bačene hrane doprinosi klimatskim promenama


Neće moći: Hit tvit | Ostali članci | Novosti.rs\nFilip Rodić 29. decembar 2019. 07:45 | Komentara: 0\nDA li je Sergej Trifunović uspeo da se iscenka i dobije više od pola miliona evra, koliko mu je, kako je tvrdio, ponuđeno da radi u korist SNS, pa je s gnušanjem odbio, ili je prosto sam po sebi toliko nesmotren da mu i ne treba novac da bi radio na štetu sebe, a i ostatka opozicije?\nKROZ medijski mrak i tišinu straha u koju pokušavate da nas zavijete, prolamaće se krik slobodnih građana - uskliknuo je u govoru bogato začinjenom psovkama krajem oktobra lider Pokreta slobodnih građana Sergej Trifunović. Nešto ranije, u jednom intervjuu izjavio je da u Srbiji danas vlada potpuni medijski mrak. Ovo je mantra koju čujemo od svih prvaka opozicije i građanističke Srbije. Njihove zamerke na ovaj račun, naravno, nisu potpuno neosnovane, ali za taj "mrak", kao što vidimo, nije odgovoran samo "autoritarni režim" Aleksandra Vučića. Ispostavlja se da su u velikoj meri zaslužni i oni sami, i tu ne mislimo samo na medijskii mrak koji je vladao u vreme kada je dobar deo njih bio na vlasti i upravljao medijima.\nZAHVALjUJUĆI nesmotrenosti, da ne upotrebim neku drugu reč, Sergeja Trifunovića, saznali smo da Željko Mitrović, vlasnik "Vučićevog privatnog javnog servisa", očajnički pokušava da na svoju televiziju dovede i nekog od opozicionara, ali da ga oni brutalno odbijaju. To je, makar, nedvosmisleno dokazao sam Trifunović, a postoje osnovi sumnje da je slično i sa ostalima. Ne mogavši da se odupre svojoj maniji veličine i svima pokaže kako je on važan, Trifunović je na "Tviteru" objavio privatnu prepisku sa Mitrovićem u kojoj ga ovaj poziva da gostuje na televiziji, a ovaj mu odgovara odrično u svom uličarskom maniru. Posle odbijanja, Mitrović se iščuđava kako je moguće da svaki put pozove "desetine viđenijih opozicionara", ali da ga svi listom odbijaju, dok s druge strane pričaju da nemaju prilike da se pojavljuju na televizijama s nacionalnom frekvencijom. "Aj', ne moraš sutra, ali da li ste normalni svi zajedno, ta emisija ima 1,2 miliona gledalaca. Pa stvarno ne mogu da vas molim da dolazite! Ako budeš raspoložen, imaš moj broj telefona", naveo je Mitrović. Trifunović prepisku završava pretnjom o tome šta će biti posle "oslobođenja".\nLOGIČNO bi bilo da je ovu prepisku u javnost izneo Željko Mitrović želeći da zakuca još jedan ekser u opozicioni kovčeg, ali koliko smisla ima da to učini Trifunović? To je toliko sumanuto, da ne upotrebim neku drugu reč, da predstavlja pucanj ne u sopstvenu nogu, nego u sopstvenu glavu, a o istom trošku i u nogu svih drugih "viđenijih opozicionara" koji se svojim odbijanjem da gostuju na "ružičastoj" televiziji iz potpuno opravdanih i razumljivih razloga nisu hvalisali pred celim svetom, pa do sada za to nismo ni znali. Ako je verovati Mitroviću, a deluje realno.\nKOLIKO pameti, da ne upotrebim neku drugu reč, ima u odluci da odbijete priliku da se direktno obratite širokoj gledalačkoj publici koju ne čine vaši birači i vaši politički istomišljenici? Da li neko ko ima bilo kakvu istinsku političku ambiciju misli da će bilo kakav uspeh postići obraćajući se samo svojim istomišljenicima, ili će do uspeha doći otimajući birače svojim političkim rivalima? O čemu se tu radi? Ako želite da ulovite mečku, treba joj otići na rupu, a ne šetkati se po svom dvorištu.\nA KAKVO je to dvorište? Objektivno, nezavisno i profesionalno? Takvo da, na primer, u emisiju "o stanju u medijima i hajkama u tabloidima i javnom govoru" pozove isključivo istomišljenike i zastupnike samo jedne strane u vidu profesorke Fakulteta političkih nauka Snježane Milivojević, novinarke Gordane Suše, akademika Dušana Teodorovića, glavnog urednika lista "Danas" Draže Petrovića i dugogodišnjeg dopisnika Bi-Bi-Sija Slobodana Stupara. Petoro gostiju u jednoj emisiji, a nikoga ko za nijansu drugačije misli i govori od onoga što je unapred postavljeni narativ. Da ne pričamo o tome što gosti emisiju o "hajkama" u medijima koriste da i sami sprovode hajku.\nNIJE Trifunović jedini "viđeniji opozicionar" koji pribegava samopovređivanju. Pitam se šta je Marinika Tepić mislila da će da postigne optužujući šefa srpske diplomatije Ivicu Dačića da je od uglednih privrednika, uključujući i trgovce oružjem, pribavljao novac za povlačenje priznavanja jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova. Pa sve i da je to učinio, a demantovao je, Dačić bi takvim "robinhudovskim" potezom samo skočio u očima svakog imalo patriotskije orijentisanog građanina Srbije. Takvom optužbom na unutrašnjem planu mu samo pravi reklamu, a podriva ga samo u inostranstvu. Na domaćem terenu to je još jedan pucanj u sopstvenu nogu, a na međunarodnom pucanj u državu. Da li bi bolje bilo da se međunarodno lobiranje finansira prodajom organa, heroina, ili nečega drugoga?\nUvek, zato što "na klik"mogu do potrebnih papira 15.79%\nPonekad, kada nemam vremena da se guram u redovima 18.42%\nRetko, dešava se da malo-malo "padne sistem" 13.16%\nNikad, po potrebnu dokumentaciju idem lično 52.63%


Gradska opština Palilula Niš | USPEŠNO REALIZOVANE PROJEKTNE AKTIVNOSTI O RODNOJ RAVNOPRAVNOSTI „VREME JE ZA NOVE ULOGE“\nUSPEŠNO REALIZOVANE PROJEKTNE AKTIVNOSTI O RODNOJ RAVNOPRAVNOSTI „VREME JE ZA NOVE ULOGE“\nSVEČANOST povodom završetka realizacije projektnih aktivnosti u okviru „STRATEGIJE ZA UNAPREĐENJE RODNE RAVNOPRAVNOSTI“ GRADSKE OPŠTINE PALILULA NIŠ u 2019. godini, i Promocije uspešnih umetnica i stvaraoca u oblasti kulture (završna projektna aktivnost) održana je u utorak, 24.decembra u Niškom kultirnom centru Ovim povodom, predsednica Skupštine opštine Adriana Anastasov i predsednik Gradske opštine Palilula, Aleksandar Ždrale uručili su zahvalnice ustanovama, organizacijama i pojedincima koji su pomogli ostvarivanju projektnih aktivnosti.\nU 2019.godini, po rečima Adriane Anastasov realizovano je OSAM TEMA PROJEKTA O RODNOJ RAVNOPRAVNOSTI i to: Dostupnost zdravstvenih usluga namenjenih ženama, sa akcentom na žene iz seoskih sredina i žene sa teškoćama u kretanju (mart i oktobar); Pružanje pomoći ženama za lakše samozapošljavanje i zapošljavanje kroz edukaciju u oblasti preduzetništva (aprila); Promocija uspešnih amaterskih sportistkinja (maja); Promocija uspešnih učenica iz osnovnih i srednjih škola – SAD JE ČAS ZA NAS, (juna); Podrška samohranim roditeljima (od 1.septembra); Edukacija na temu nasilja u porodici/partnerskom odnosu, školske dece i mladih (oktobra); Promocija uspešnih umetnica i stvaraoca u oblasti kulture (decembra); Zakoni, propisi, rad ženske mreže i komisije za rodnu ravnopravnost.\nPredsednik opštine Aleksandar Ždrale zahvalio je Ženskoj odborničkoj mreži GO Palilula i Komisiji za rodnu ravnopravnost Skupštine GO Palilula na aktivnostima na ostvarivanju Strategije.(Foto Dragan Vidojković)


VAGINA IMA NEPRIJATAN MIRIS: Ovako nastaje, a evo kako da se riješite ovog problema!\nOva pojava vrlo je neprijatna, može biti posledica loše higijene, uložaka i nošenja neadekvatnog veša, ali ipak trebalo bi da znate kada je vreme da se javite svom ginekologu.\nPostoji nekoliko razloga za to, ali i nekoliko načina da se izborite sa ovim problemom. Najvažnije je otkriti uzrok, pa ćete znati kako da tretirate taj problem, piše Still.\n– Nažalost, ne postoji dovoljno studija i istraživanja koja su se bavila problemom vaginalnog mirisa, niti je tačno objašnjeno kakav je miris normalan, a koji nije – kaže Rahiv Gala, profesor sa odseka ginekologije na medicinskom fakultetu u Nju Orleansu.\nMeđutim, treba da znate da ukoliko primećujete vrlo jak miris, šanse da se u korenu vašeg problema nalazi infekcija vrlo su velike. Takođe, treba da znate da se neke infekcije manifestuju neprijatnim vaginalnim mirisom, a neke ne.\nBakterijska vaginoza – preteran razvoj bakterija u vagini – izaziva otpuštanje jakog mirisa, koji podseća na miris ribe. Isti miris proizvodi i trihomonijaza, polno prenosiva bolest koju izaziva parazit Trihomonas vaginalis.\nAli, kod oko trećine žena koje imaju vaginalni miris, postoji neki drugi uzrok koji se krije iza infekcije – piše Hafington post.\n– Hroničan zatvor, preterano znojenje, loša higijena i urin na donjem vešu mogu biti uzrok neprijatnog mirisa – objašnjava Gala i dodaje da i nošenje uske odeće može izazvati neprijatan miris u predelu vagine, a to se dešava zato što znoj i bakterije zbog takvog oblačenja ostaju zarobljeni na koži.\n– Ono što možete uraditi da sprečite ovaj neželjeni miris je da nosite pamučni donji veš, kao i da ga redovno menjate, odeću koja nije previše tesna – savetuje Gala. Mršavljenje će takođe pomoći, ukoliko je uzrok problema višak kože oko vaginalnog područja.\n– Mogu vam ponuditi kratkotrajno rešenje problema i olakšanje, ali postoje indicije da oni zapravo povećavaju rizik od razvoja bakterijske vaginoze, gljivičnih infekcija, kao i zapaljenja karlice – zaključuje Gala.


Novosadski policajci uče mađarski jezik | Autonomija\nDvadeset novosadskih policajaca krenuće na kurs mađarskog jezika, kako bi olakšali komunikaciju sa građanima mađarske nacionalnosti, najavio je vršilac dužnosti načelnika te Policijske uprave Stevan Krstić.\nCilj ovog projekta je i da se dodatno učvrsti poverenje građana u policiju, rekao je Krstić agenciji Beta.\nOn je apelovao na građane koji su pripadnici manjinskih nacionalnih zajednica da se prijavljuju za rad u Policijskoj upravi Novi Sad, jer, kako je objasnio, u toj upravi nema dovoljno pripadnika manjina. „A nama je u interesu da ih privučemo u što većem broju. Apelujemo na pripadnike svih nacionalnih zajednica da se uključe u rad policije, bilo kroz naš Centar za osnovnu policijsku obuku u Sremskoj Kamenici ili preko konkursa ministarstva“, rekao je Krstić.\nKurs učenja mađarskog jezika biće organizovan u saradnji sa Centrom za osnovnu policijsku obuku, dok će neposrednu nastavu realizovati Otvoreni univerzitet iz Subotice.\nMeđu onima koji su se prijavili za učenje mađarskog jezika ima kriminalističkih inspektora, saobraćajaca i administrativnih radnika, naveo je Krstić.\nOcenio je da će od učenja mađarskog jezika koristi imati i građani i policija. Prema njegovim rečima, policajci će u budućnosti učiti i ostale manjinske jezike koji su u službenoj upotrebi u Vojvodini, u zavisnosti od toga na kojem području rade, odnosno koja manjinska nacionalna zajednica u toj geografskoj oblasti dominira.\nKrstić je podsetio da su pripadnici romske nacionalne zajednice krajem marta prisustvovali prezentaciji programa Policijske akademije MUP-a i dodao da tridesetak Roma pohađa jednogodišnji kurs u Centru za osnovnu policijsku obuku u Sremskoj Kamenici.


Tramp - Srpskainfo\nBivši lider Amerike BRUTALNO ISKREN: Obama zbog korone OŠTRO KRITIKOVAO Trampa i Bijelu kuću\nBivši predsjednik SAD Barak Obama oštro je kritikovao Bijelu kuću i Trampovu administraciju zbog njihovog odgovora na pandemiju korona virusa opisujući ga haotičnim i katastrofalnim.\nSAMOUVJERENOST LIDERA AMERIKE Tramp najavio vakcinu protiv korona virusa do kraja godine\nPredsjednik SAD Donald Tramp u nedjelju je rekao kako je uvjeren da će do kraja godine postojati vakcina protiv korona virusa, što je čak i brže od optimističnih projekcija koje su postavili savjetnici za javno zdravstvo njegove administracije.\nODLUKA JE DONESENA Donald Tramp neće produžiti mjere socijalne distance u Americi\nAmerički predsjednik Donald Tramp rekao je da savezna vlada neće produžiti mjere socijalnog distanciranja nakon što isteknu u četvrtak.\nLIDER AMERIKE SE PONOVO ZBUNIO Donald Tramp pomiješao Pulicerovu i Nobelovu nagradu\nAmerički predsjednik Donald Tramp izgleda da je sinoć, kritikujući na Tviteru novinare, pomešao Pulicerovu i Nobelovu nagradu.\nPRIZNAO DA JE KRIV Muškarac osuđen na 18 mjeseci robije, jer je Donaldu Trampu prijetio ATENTATOM\nMajkl Gedlu, 36-godišnji muškarac iz Teksasa osuđen je na 18 mjeseci zatvora zbog prijetnje atentatom na predsjednika Donalda Trampa.\nI TO SE DESILO Amerikanci poslušali svog lidera, pa deterdžentima pokušavali isprati sinuse\nDirektorka američkog Zavoda za javno zdravstvo u državi Illionis, Ngoki Ezike rekla je na konferenciji za medije kako je došlo do značajnog porasta slučajeva trovanja u posljednja dva dana u SAD, javlja CNN.\nINTERNET JE OBOŽAVA Obradili čuvenu numeru i ISMIJALI TRAMPA zbog reakcija na koronu (VIDEO)\nPopularna pjesma “The Lion Sleeps Tonight”, koju je davne 1939. godine komponovao Afrikanac Solomon Linda, objavljivana je u najrazličitijim verzijama, a najnovija, koja kruži po društvenim mrežama, u trenutku je osvojila internet zajednicu.\nNA RAČUN LIDERA AMERIKE Bajden: Ne mogu vjerovati da ovo moram reći, molim vas NE PIJTE VARIKINU\nDžo Bajden, američki kandidat za predsjednika i direktni izazivač Donalda Trampa na sljedećim izborima, šaljivo se osvrnuo na činjenicu da je trenutni šef države sugerisao mogućnost unošenja dezinficijenasa u organizam kako bi se liječio COVID-19.\nIZAZVAO LAVINU ZGRAŽAVANJA Tramp tvrdi da je njegova izjava o dezificijensu bila SARKASTIČNA\nAmerički predsjednik Donald Tramp rekao je da je bio sarkastičan kad je predložio da se korona virus liječi ubrizgavanjem dezificijensa bolesnicima, što je izazvalo lavinu zgražanja i osuda zdravstvene zajednice širom svijeta.\nDONALD TRAMP OBEĆAO Nezaposleni Amerikanci će biti prvi u liniji za poslove\nPredsjednik Sjedinjenih Američkih Država Donald Tramp potpisao je izvršni ukaz o privremenom suspendovanju imigracije tokom pandemije korona virusa.\nNEŠTO JE TU SUMNJIVO Lideri Rusije i Amerike u dvije sedmice razgovarali VIŠE NEGO ZA PET GODINA\nPredsjednik Sjedinjenih Američkih Država Donald Tramp i ruski predsjednik Vladmimir Putin u posljednje dvije sedmice su više puta razgovarali nego što su to učinili za pet godina.\nONA JE DANAS GLAVNA TEMA Pet jakih činjenica o novinarki koja je kao niko isprovocirala Trampa\nNovinarka CBS Pola Rid (37) se 13. aprila suprotstavila Predsjedniku SAD Donaldu Trampu (73) na njegovoj dnevnoj pres konferenciji o korona virusu.\n“OZDRAVI, BORISE” Tramp tvitnuo riječi podrške zaraženom premijeru Velike Britanije\nAmerički predsjednik Donald Tramp podijelio je na svom Tvitter nalogu vijest da britanski premijer Boris Džonson više nije na intenzivnoj njezi.\n“BIĆE MNOGO MRTVIH” Pesimistične prognoze Donalda Trampa u vezi sa korona virusom\nPredsjednik Sjedinjenih Američkih Država Donald Tramp izjavio je da ovoj zemlji slijedi najteža sedmica do sada u borbi protiv korona virusa.\nNAJGORE TEK DOLAZI Tramp: Spremite se za dvije VEOMA BOLNE sedmice\nPredsjednik Sjedinjenih Američkih Država Donald Tramp upozorio je cijelu državu da se pripremi za “veoma bolne dvije sedmice”, netom nakon što je Bijela kuća obaviještena da će broj preminulih od korona virusa u SAD prekoračiti cifru od 100.000 ljudi.\nNBA KOŠARKAŠ ŽESTOKO PO TRAMPU "Ušuti i uradi nešto, klovnu"\nSAD su novo žarište virusa korona gdje je pozitivno preko 100 000 ljudi. Američki predsjednik Donald Tramp često piše na Tviteru, a sad je prozvao medije da šire “lažne vesti”.\nPredsjednik Sjedinjenih Američkih Država Donald Tramp izjavio je danas kako je omogućio da se lijek koji se koristi protiv malarije testira na pacijentima zaraženim korona virusom i da za sada pokazuje dobre rezultate.\nAMERIKA MOŽE DA ODAHNE Lider Donald Tramp NIJE pozitivan na korona virus\nPredsjednik SAD Donald Tramp nije pozitivan na korona virus, prema svjedočenju njegovog ličnog ljekara.\nREZULTATI JOŠ NISU POZNATI Američki predsjednik Donald Trump testiran na KORONA VIRUS\nAmerički predsjednik Donald Tramp saopštio je danas na konferenciji za medije da se testirao na korona virus.\nNOVE MJERE Korona virus primorao Trampa da zabrani letove u Ameriku iz EU, ali NE I IZ SRBIJE\nAmerički predsjednik Donald Tramp usljed pandemije korona virisa uveo je privremenu zabranu ulaska u SAD ljudima iz dijelova Evrope. Prema informacijama, zabrana se odnosi na zemlje u okviru Šengena.


Povodom obeležavanja Svetskog dana osoba sa autizmom, Gradska kuća i Rajhlova palata u plavom\nU znak podrške osobama sa autizmom, a povodom Svetskog dana osoba sa autizmom koje se obeležava 2. aprila, Gradska kuća u Subotici i palata Ferenca Rajhla u kojoj se nalazi Savremena galerija Subotica biće osvetljene u plavo, u noći 2, 3, 4. i 5. aprila.\nOvo je sedma godina za redom kako se na taj način Grad Subotica priključuje globalnoj svetskoj kampanji “Osvetljeno plavim”, saopštilo je danas Gradsko udruženje za pomoć osobama sa autizmom, koje će večeras, sa početkom u 19.30, na Trgu Slobode deliti plava jaja, koja su prethodno farbala deca iz osnovnih škola “Jovan Mikić”, “Ivan Milutinović”, “Ivan Goran Kovačić”, “Miroslav Antić” i “Matko Vuković”, kao i iz vrtića “Dambo” u okviru akcije “Oboji jaje u plavo, budi moj prijatelj”, u kojoj je učestvovalo preko 500 mališana.\nUdruženje takođe poziva sugrađane da budu odeveni u odeći plave boje: “Tim gestom će pokazati empatiju prema nama i našoj svakodnevnoj borbi za ostvarivanje svih prava svih osoba sa invaliditetom”.\nCivilni sektor Gradsko udruženje za pomoć osobama sa autizmom Subotica Građanski aktivizam Ljudska prava Svetski dan osoba sa autizmom\nUpišite tekst * 1 × 2 =


Foto: Nenad Borovcanin / Facebook\nPrvi čovek srpskog boksa, Nenad Borovčanin, stupio je u brak sa svojom izabranicom, Biljanom Danojlić.\nOni su se venčali u Solunu, gde su, posle zaključenja braka pred našim matičarem, rešili da u svečanoj odeći prošetaju ulicama čuvenog primorskog grada.\nNenad Borovčanin je, pre nego što je postao predsednik Bokserskog saveza Srbije, imao briljantnu karijeru u ringu.\nU 30 mečeva - ostvario je isto toliko pobeda.\nPostao je i prvak Evrope u kruzer kategoriji u verziji VBO i to 11. juna 2011.\nTada je, posle 12 rundi, u Banjaluci na poene pobedio Bugarina Konstantina Semerdžijeva.\nOd 2012. bio je državni sekretar za omladinu u Ministarstvu omladine i sporta Republike Srbije, a onda se posvetio razvoju ovdašnjeg boksa.


1. Prodaja Stan trosoban Zemun, Sava Kovacevic, renoviran, uknjizen, useljiv, centralno grejanje, cetvorosoban, agencija Winner Nekretnine - WinnerNekretnine\n1. Prodaja Stan trosoban Zemun, Sava Kovacevic, renoviran, uknjizen, useljiv, centralno grejanje, cetvorosoban, agencija Winner Nekretnine


S1000D | Cad Professional System\nSeptember 16, 2016 February 21, 2017 CPS Aviation\nS1000D je međunarodni standard za tehničke publikacije koje koriste objedinjenu bazu podataka. Standard propisuje način kreiranja, publikovanja, održavanja i upotrebe operativne, tehničke, eksploatacione i remontne dokumentacije za bilo koje složeno namensko sredstvo iz oblasti odbrambenih tehnologija, vojne i civilne vazduhoplovne industrije i ostalih tehničkih objekata i opreme od kapitalnog značaja.\nS1000D je razvijan i usavršavan prethodne dve decenije od strane udruženih asocijacija avio i odbrambenih industrija – AeroSpace and Defence Industries Association of Europe (ASD), Aerospace Industries Association of America (AIA) i Air Transport Association of America (ATA) i postao široko rasprostranjen i integrisan. U oblasti vazduhoplovne industrije, S1000D je jedini aktuelni i obavezni standard za tehničke publikacije za sve projekte novije generacije u velikom broju zemalja.\nStandardom i njegovim daljim razvojem upravlja međunarodno koordinaciono telo pod nazivom TPSMG – Technical Publications Specification Management Group koje je odgovorno za sve njegove aspekte i sačinjeno je od predstavnika vladinih sektora velikog broja zemalja kao i predstavnika proizvođača iz odgovarajućih industrija. Specijalna radna grupa pod nazivom EPWG – Electronic Publications Working Group zadužena je da se bavi informacionim razvojem kako bi standard S1000D konstantno pratio ubrzani razvoj informacionih tehnologija.\nKljučni princip na kome je zasnovan S1000D je taj da su informacije pohranjene u bazu podataka u modularnom obliku (moduli podataka) koji omogućuju višestruku upotrebu istih u velikom broju različitih izlaznih oblika elektronskih ili štampanih publikacija. Zahvaljujući svemu navedenom, vreme potrebno za izradu celokupne dokumentacije značajno je redukovano, kao i sam trošak za njeno kreiranje, održavanje i upotrebu.\nImplementacija standarda S1000D\nSve veća obimnost i složenost savremenih projekata nameće potrebu da se velika količina podataka sistematizuje u vidu elektronskih baza – CSDB Common Source Data Base. S1000D omogućuje da se iz obimne baze u kratkom vremenskom periodu sastavi kompilacija odabranih modula podataka koja bi činila publikaciju prema trenutnim potrebama korisnika.\nSadržaj baze podataka unet je u XML formatu koji je podržan od strane velikog broja različitih računarskih sistema i platformi, kako fiksnih tako i prenosnih. Ovo omogućuje primenu standarda S1000D i razmenu podataka bez ograničenja. Za potrebe kreiranja tehničkih publikacija saglasnih standardu S1000D, razvijena su specijalizovana softverska rešenja (Technical Guide Builder – TG Builder).\nZašto je bitan standard S1000D\nS1000D pruža jedinstvenu mogućnost višekratne upotrebe jedom razvijenog modula podataka i na taj način značajno umanjuje vreme i troškove izrade dokumentacije. Prednosti primene standarda su sledeće:\n• S1000D je zasnovan na međunarodno prihvaćenom neutralnom standardu\n• Mnogobrojni oblici publikacija mogu se dobiti od jednog objedinjenog izvora informacija\n• Značajno smanjenje troškova izrade i održavanja dokumentacije i vremena kreiranja iste\n• Smanjenje troškova održavanja finalnog proizvoda kroz optimizovanu upotrbu dokumentacije\n• Modularnost omogućuje kreiranje dokumentacije prema specifičnim potrebama korisnika\n• Razmena podataka moguća je između korisnika koji koriste različite IT sisteme\n• Koncept modula podataka moguće je primeniti i na staru dokumentaciju\n• S1000D zasniva se na javno dostupnom i ne vlasničkom principu\n• Čuvanje podataka u bazi (CSDB) omogućuje kreiranje izlaznog oblika dokumentacije kako u papirnom obliku, tako i u obliku Interaktivnih Elektronskih Tehničkih Publikacija – IETP\n• Omogućuje jedinstveni standard za univerzalnu razmenu podataka izmeđju većeg broja različitih kooperanata pri radu na zajedničkim projektima\nTipovi publikacija za proizvode iz oblasti vazduhoplovne industrije podržani standardom S1000D\n• Informacije za letačku posadu\n– Uputstvo pilotu\n– Uputstvo za rukovanje avionom\n– TT karaktristike\n– Ček liste\n– Kratka uputstva\n• Centraža vazduhoplova\n– Tehničko održavanje vazduhoplova\n– Opis vazduhoplova\n– Procedure održavanja\n– Ček liste za održavanje\n– Tehnološke karte\n– Uočavanje i otklon otkaza\n– Funkcionalne šeme\n– Elektro šeme\n– Planiranje periodičnog održavanja\n• Zahtevi pri održavanju\n– Tipska tehnolološka podrška i popravka motora\n– Održavanje motora\n– Ugradnja pogonske grupe\n– Održavanje opreme\n– On-board oprema\n– Oprema motora\n– Zemaljska oprema i dodaci\n– Nastavno trenažna oprema\n– Utovar tereta na vazduhoplov\n– Utovar ubojnih sredstava i municije\n– Utovar opreme na vazduhoplov\n• Integrisani servis vazduhoplova\n• Promena namene vazduhoplova\n• Reparacija zmaja vazduhoplova\n• Testiranje metodama bez razaranja\n• Antikoroziona zaštita\n• Ilustrovani katalog delova\n• Ilustrovani katalog alata i opreme\n• Reparacija oštećenja nastalih u borbenim dejstvima\n• Spasilačke operacije\n• Skladištenje vazduhoplova\n• Informacije opštih karakteristika\n– Standardne procedure na strukturi\n– Standardne procedure na sistemima\n– Standardne procedure na elektro opremi i avionici\n– Informacije regulativa i normativa\n• Podaci o materijalima\n– Karakteristike materijala\n– Lista potrošnih materijala\n– Podaci o materijalima sa ograničenim vekom trajanja\n• Servisni bilteni


Обиљежено 75 година од страдања у селу Осово | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nObilježeno 75 godina od stradanja u selu Osovo\nKod spomenika u selu Osovo kod Rogatice danas je obilježeno 75 godina od stradanja 90 žena, djece i staraca srpske nacionalnosti, koje su ustaše zloglasne Crne legije Jure Francetića 27. aprila 1942. godine zatvorile i zapalile u štali Koje Ristanovića na lokalitetu “Kula”.\nRogatica – pomen Foto: SRNA\nPredstavnici lokalne zajednice i opštinske Boračke organizacije položili su vijence i zapalili svijeće kod spomen-obilježja stradalih.\nNačelnik opštine Rogatica Milorad Jagodić rekao je da postoji bojazan da brojka od 90 svirepo ubijenih nije konačna.\n“Velika su stradanja našeg naroda u vjekovima iza nas, što je najtužnije, često su skrivana, posebno stradanja iz Drugog svjetskog rata. Stojeći na ovom mjestu pitamo se kako ljudski um može biti toliko zao da žive spali, između ostalog, djecu”, istakao je Jagodić.\nOn je dodao da je na takav način prekinuto hiljade i hiljade mladih života, da je srpska nacija sasijecana u korjenu.\n“Kažu da je sjećanje jedini način čuvanja od zaborava, te da svi imamo moralnu dužnost da se sjećamo svih stradanja srpskog naroda. Ovo kao i sva stratišta bolni su podsjetioci na žrtvu predaka ali opomena i motiv da sačuvamo našu slobodu, jezik i teritoriju”, istakao je Jagodić.\nMještanin Milovan Bajović rekao je da se strahota stradanja u selu Osovo ne može opisati riječima, te da su danas došli da odaju pomen onima koji su znali da su im male šanse da prežive.\nJedan odgovor na „Obilježeno 75 godina od stradanja u selu Osovo“\n29. aprila 2017. u 17:06\nTuga večita jadan srpski narod


Milioni idu bivšoj Putinovoj ženi? - Vijesti.me\nROJTERS O LJUDMILINIM VEZAMA SA UNOSNIM BIZNISOM\nBivša supruga ruskog predsjednika Vladimira Putina je pomogla u formiranju i sada podržava fondaciju koja je vlasnik istorijske zgrade u Moskvi i koja ostvaruje milionske zarade od zakupa.\nIstraživanje agencije Rojters je otkrilo da su renoviranje zgrade pomogli Putinovi prijatelji, a kirija se plaća privatnoj kompaniji u vlasništvu osobe s istim imenom kao i Putinova bivša supruga, Ljudmila Aleksandrova Škrebnjova.\nRiječ je palati Volkonski u istorijskom centru Moskve. Nekad je to bila palata aristokrata, ali je sada u vlasništvu Centra za razvoj interpersonalne komunikacije (CRIK), fondacije koju je Ljudmila Putina osnovala 2002. godine.\nFondacija ima nekoliko kancelarija u palati, ali većinu zgrade iznajmljuju raznim kompanijama, među kojima su i dvije velike državne banke.\nLjudmila je bila Putinova supruga od 1983. do razvoda, koji je objavljen 2013. godine.\nSama palata ima skoro 6.000 kvadratnih metara i nešto je veća čak i od Bijele kuće. Zanimljivo je da je nekad bila u vlasništvu generala Nikolaja Volkonskog, djeda slavnog pisca Lava Tolstoja. Poznato je i da je pjesnik Sergej Jesenjin napisao neka svoja djela u njoj.\nZakupci redovno plaćaju kompaniji Meridijan, koja je u 99% vlasništvu kompanije Interservis. Ta kompanija je, pak, u vlasništvu žene po imenu Ljudmila Aleksandrova Škrebnjova. Rojters navodi da nije uspio da nađe dokumenta koja potvrđuju da su Škrebnjova i Putinova bivša žena ista osoba. Međutim, postoje dokazi da je bivša šefica Interservisa bila Olga Aleksandrova Comajeva, koju ruski mediji pominju kao sestru Putinove supruge.\nOsim toga, preostalih 1% Meridijana je u rukama Tatjane Šestakove, bivše supruge Vasilija Šestakova, starog Putinovog prijatelja i džudo sparing partnera.\nKad je riječ o novcu, teško je procijeniti koliko tačno dobijaju od stanara. Poznato je da banka VTB plaća više od 2 miliona dolara godišnje, a kad se pogledaju finansijski izvještaji Meridijana, nemoguće je procijeniti koliko novca ukupno zarađuju od stanarina i koliko tog novca isplaćuju CRIK-u. Rojters navodi da se to uklapa u šablon funkcionisanja Putinove Rusije, gdje ljudi bliski predsjedniku profitiraju od ugovora, zajmova i drugih beneficija od državnih kompanija blisko povezanih sa Kremljom.\nBritanska agencija je nedavno pisala o Putinovom zetu Kirilu Šamalovu, koji je postao milijarder nakon što je oženio predsjednikovu kćer. On je stekao veliki udio u vodećoj ruskoj gasnoj i petrohemijskoj kompaniji. Šamalov je takođe kupio i značajnu imovinu u Bijaricu u Francuskoj, od jednog Putinovog bliskog prijatelja.\nArtur Očeretni, kojeg mediji opisuju kao Ljudmilinog supruga od 2015, takođe je dobro prošao. Naime, nakon karijere u organizovanju događaja i on se obogatio pa sada u vlasništvu ima vilu u Bijaricu navodno vrijednu oko 6 miliona eura.\n*** a gde je pečat\nrajan3 11 mjeseci\nE mrceni ,,Rojterse,, jadan li si...\ncrnogorac cz 11 mjeseci\nsad ce dukljani da pljuju po putinu kako je lopov i kriminalac, a nezanima ih to sto njihov gospodar sa bratijom ima deset puta vece bogatstvo, a pritom smo 250 puta manja zemlja od rusije. kazu milas je sve to posteno zaradio, stedijo od premijerske plate.\nM♡n✞enegringo☠ 11 mjeseci\nkako tebi nije dobro...


Do sada ste sigurno imali prilike da se susretnete sa brendom Alverde, dostupnim u DM drogerijama širom Srbije. U pitanju su potpuno prirodni proizvodi preparativne i dekorativne kozmetike koje odlikuju solidan kvalitet i povoljne cene. Nažalost, Alverde je trenutno jedini drogerijski brend ovog tipa dostupan na našem tržištu. Ali, ako posetite susednu nam Hrvatsku, na policama njihovog Mullera naći ćete proizvode Terra Naturi, nastale pod okriljem ovog lanca trgovina. U pitanju su kozmetički preparati proizvedeni u Nemačkoj, sa sertifikatima koji garantuju potpuno prirodno poreklo sirovina koje ulaze u njihov sastav. Suštinski, to znači da oni ne sadrže mineralne ili silikonske sastojke, kao i sintetičke parfeme, emulgatore i kozervanse. Umesto toga sadrže veliku koncentraciju biljnih ulja i ekstrakata, parfimisani su eteričnim uljima, a konzervisani prirodnim konzervansima - kalijum sorbatom i natrijum benzoatom.\nProizvodi Terra Naturi mogu se pohvaliti i sertifikatom o veganskom poreklu sirovina. Dakle, u njihovom sastavu nećete pronaći sastojke životinjskog porekla, poput jaja, mleka, ili životinjskih masti i voskova. Tu se, naravno, podrazumevaju i oni sastojci ekstrahovani iz životinjskih tkiva, poput placente, kolagena, elastina, hijaluronske kiseline, itd.\nBrend Terra Naturi takođe odlikuju izuzetno povoljne cene, te su dosupniji široj polpulaciji, za razliku od premijum brendova prirodne kozmetike. Jednostavno, nismo uvek u prilici da priuštimo sebi celu kolekciju proizvoda prirodnog porekla, bez obzira na veliku želju da budemo zdravi i živimo u harmoniji sa priodom. Prilikom moje posete Mulleru odlučila sam se na kupovinu dva proizvoda brenda Terra Naturi, a oba su deo njihove limitirane kolekcije. Gel za pranje ruku sa mirisom limete i krem za tuširanje sa uljem nara učinili su mi se kao savršena postavka za moje kupatilo. U narednim redovima imate priliku da se malo bliže upoznate sa njihovim osobinama, sirovinama i efektu koji ispoljavaju na koži.\nTERRA NATURI TEČNI SAPUN ZA PRANJE RUKU SA MIRISOM LIMETE\nU nekom od prethodnih postova (link OVDE) mogli ste detaljno da čitate o tome zašto se prilikom pranja ruku uvek odlučujem za prirodne preparate i kako sam se uspešno rešila isušivanja ruku u zimskom periodu. U suštini, prirodni gelovi za pranje ruku ne sadrže ozloglašene SLS i SLES, surfaktante poznate po tome što sa površine kože uklanjaju prirodne masnoće i na taj način dovode do dodatnog isušivanja kože ruku.\nU Terra Naturi tečnom sapunu, baš kao i u drugim prirodnim proizvodima, agresivni surfaktanti zamenjeni su onim prirodnog porekla, koji stvaraju manje pene, ali su blagi prema koži i manje je odmašćuju ili iritiraju.\nIako se pena često vezuje za efikasnost preparata, zapravo ona ni malo ne utiče na njegovo delovanje. Terra Naturi tečni sapun sa limetom ima gelastu teksturu, a već nakon prvog pranja ruku primetićete da ne odmašćuje kožu i ne ostavlja osećaj suvoće i zatezanja kao konvencionalni sapuni.\nOsim što poseduje prijatan, osvežavajući miris limete, dodatno je obogaćen i njenim ekstraktom koji tonira kožu i usporava njeno starenje. U sastavu se nalaze i sastojci poput lecitina i glicerina za dodatnu hidrataciju i omekšavanje kože ruku.\nTERRA NATURI KREM ZA TUŠIRANJE SA ULJEM NARA\nBaš kao kod tečnog sapuna, sastav ovog krema za tuširanje je bez dodatih agresivnih surfaktanata koji uklanjaju prirodni površinski masni film sa površine kože i na taj način je isušuju. Prirodni surfaktanti korišćeni u ovom kremu za tuširanje ne stvaraju nimalo pene, već proizvod samo klizi po koži i na taj način rastvara nečistoće sa njene površine.\nBaš kao što naziv kaže, tekstura je kremasta i ni malo ne podseća na standardne proizvode za pranje tela. Prednost ovog prirodnog preparata za tuširanje vidljiva je već nakon prvog korišćenja: sa površine kože ne uklanja prirodni vodeno-masni film i ne ostavlja “škripav” osećaj kože.\nU sastav krema ulazi kvalitetno ulje semenki nara iz kontrolisanog ekološkog uzgoja, bogato vitaminima, mineralima i antioksidansima koji štite kožu od nepovoljnih spoljašnjih uticaja i prevremenog starenja. Takođe, poznato je i po tome što stimuliše stvaranje i regeneraciju ćelija kože.\nMiris mu je osvežavajući, voćni i iako se ne zadržava dugo na koži, prilikom tuširanja ispuni kupatilo svojim nežnim notama. Oba proizvoda dostupna su u hrvatskim Muller drogerijama, a cena im oko 250 dinara.\nDa li ste probali proizvode brenda Terra Naturi?\nTrudim se da kupim nešto od njih uvek kada idem u inostranstvo, napr. njihovo ulje od ruže za negu tela mi je bilo fenomenalno (ne znam da li se i dalje proizvodi), gelovi za tuširanje skroz ok, kao i neke mazalice za telo. :)\nBaš je velika šteta što nam nisu dostupniji proizvodi. Po komentarima primećujem da su gelovi za tuširanje definitivni favoriti. Ulje od ruže zvuči baš interesantno, probaću da ga potražim sledeći put. :-)


Sećate li se ŠARMANTOG EJDENA iz "Seks i grada"? DANAS izgleda POPTUNO DRUGAČIJE, žene kažu da je GLUMAC KOJI JE NAJBOLJE OSTARIO U HOLIVUDU! - Žena.rs\nOd početka snimanja jedne od najpopularnijih serija svih vremena "Seks i grad" prošlo je 22 godine, a glavni akteri su tokom emitovanja bili na vrhuncu lepote i slave, i bili su u najboljim godinama.\nPiše: S.M.P. 28.06.2020. 15:27\nDžon Korbet u seriji "Seks i grad" Foto: Profimedia\nMnoge žene će se razočarati: Konačno otkriven PRAVI RAZLOG zbog kog je Keri završila sa Zverkom, a ne sa Ejdanom\nDanas svi oni imaju preko 50 i većinu zub vremena nije poštedeo, no jedan od glumaca ostario je baš ako vino i izgleda bolje nego ikada!\nReč je o Ejdenu, zgodnom, dobrom i šarmantnom izabraniku Keri Bredšo, za kog su mnoge dame navijale i nadale se da će biti konačni izbor slavne kolumnistkinje.\nDžon Korbet u seriji "Seks i grad"Foto:Profimedia\nLik Ejdena tumačio je glumac Džon Korbet, koji je već bio uspešan glumac, ali mu je ova uloga donela svetsku slavu i prve nominacije za Zlatni globus i Emi, te na neki način obeležila njegovu karijeru.\nKorbet danas ima 59 godina, prosedu kosu i nekoliko kilograma viška u odnosu na pre dve decenije, ali ništa od ovoga mu nije oduzelo na šarmu. Upravo suprotno, njegove obožavateljke tvrde da je još zgodniji i privlačniji u ovim zrelim godinama.\nI možda u seriji kao Ejden nije imao sreće sa Keri, ali ovaj glumac u privatnom životu živi ljubavnu bajku sa koleginicom Bo Derek. Par se upoznao na sastanku na slepo pre 18 godina, a žive zajedno na ranču u Kaliforniji i vode miran život daleko od svetla Holivuda.\nDžon sa suprugom Bo Derek Foto:Profimedia\n"Bila je dodela Oskara na koju je trebalo da idem sa prijateljicom, ali me je Džon pitao preko zajedničkog prijatelja da mu budem pratnja. Pomislila sam da bi to moglo da bude zabavno, pa sam pristala. Pokucao je na vrata moje hotelske sobe i bila je to ljubav na prvi pogled. Od tog trenutka luda sam za njim - on je šarmantan, zabavan i mlađi od mene", ispričala je Bo svojevremno.\nnekad i sad Seks i grad džon korbet Keri Bredšo


Opet mediji o Crnogorcima i Srbima | Probajuci's Blog\nPanika u New Yorku, stotine učenika zaraženo svinjskim gripom, potvrđen virus i u Njemačkoj\tOd čega se zapravo umire u Meksiku: Ljudi sve više sumnjaju u izjave tamošnje vlade\nOpet mediji o Crnogorcima i Srbima\nprobajuci\tRegion, SDP, SNP, Unutrašnja politika\tLeave a comment\nIzvor: Mina, Tanjug, PcNen\nCrnogorska pravoslavna crkva (CPC) najavila je danas da će podnijeti tužbu međunarodnom sudu u Strazburu protiv državne administracije koja odbija da izvrši konačno rješenje o uklanjanju metalnog objekta sa vrha planine Rumije. Predsjednik Odbora za promociju interesa CPC Stevo Vučinić rekao je da ta crkva ne može dopustiti da metalni objekat na Rumiji bude „svojevrsna prijetnja i objava rata beogradske patrijaršije našoj zemlji, kao i katolicima i muslimanima iz grada Bara i njegove okoline“.\nNajveća crnogorska opoziciona Socijalistička narodna partija (SNP) pozvala je juče vlast u Crnoj Gori da učini sve kako bi bila realizovana inicijativa Srbije o otvaranju konzulata u Nikšiću, Bijelom Polju i Herceg Novom.\nSocijaldemokratska partija Crne Gore, koalicioni partner Demokratske partije socijalista, ocijenila je “neprihvatljivim” predlog Srbije da u Crnoj Gori otvori tri konzulata. “Neobično je na maloj državnoj teritoriji, kakva je Crna Gora, koju možete za nekoliko sati obići iz ambasade u Podgorici, tražiti tri konzularna predstavništva po regionalnom principu”, prenijele su Vijesti izjavu potpredsjednika SDP Ivana Brajovića.\nPredsednik Srpskog nacionalnog saveta (SNV) u Crnoj Gori Momčilo Vuksanović zatražio je prijem kod crnogorskog I srpskog predsednika pre njihovog susreta u Beogradu koji je najavljen za 18. maj. U pismima upućenim dvojici predsednika navodi se da SNV želi predočiti status, ostvarivanje i unapređivanje prava manjinskog srpskog naroda u Crnoj Gori u skladu sa Ustavom, zakonima i opšte prihvaćenim međunarodnim pravima i ratifikovanim međunarodnim ugovorima.


Zvezda protiv RASIZMA: Ben, Žander, Boaći, VLP, Garsija i Degenek! (VIDEO) | Mondo Portal\nCrvena zvezda spot protiv rasizma\n4. jul, 01:46\nZvezda protiv RASIZMA: Ben, Žander, Boaći, VLP, Garsija i Degenek! (VIDEO) 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n05.11.2019. / 12:43 12:50\nIzvor mondo.rs 05.11.2019. / 12:43 12:50\nCrvena zvezda u kampanji protiv rasizma pred meč sa Totenhemom.\nBez obzira na to što na kalendaru piše da je 2019. godina, čini se da iz vikenda u vikend na terenima širom Evrope viđamo rasističke incidente, što je izuzetno porazno za čitavo čovenanstvo...\nCrvena zvezda je zbog toga odlučila da uđe u kampanju protiv rasizma objavivši video spot sa svojim igračima, a sve pred utakmicu sa Totenhemom u 4. kolu Lige šampiona koja će se odigrati u sredu na stadionu "Rajko Mitić (21.00, TV Arena Sport).\nU spotu se pojavljuju Ričmond Boaći, El Fardu Ben, Žander, Mateo Garsija, Radživ van la Para i Miloš Degenek koji su poslali poruke protiv rasizma na stadionima.\n"U Beogradu se osećam kao kod kuće", poručuli su Afrikanci iz Zvezde.\n"U Zvezdinoj svlačionici smo svi isti", dodao je Van la Para.\nPogledajte video spot Crvene zvezde!\nReci NE rasizmu | Say NO to racism ⚪ #crvenazvezdafk #fkcz #czv #zvezda #zvezdaježivot\nA post shared byFK Crvena zvezda(@crvenazvezdafk) on Nov 5, 2019 at 1:02am PST\nBorjan bi da malo odmori: Daj Bože da u sredu nemam posla!\nMarin poručio "londonskim pevcima": Naš stadion, naša snaga!\nFK Crvena Zvezda rasizam uefa liga šampiona totenhem\n06.11.2019. / 00:19\nNema vecih rasista od Engleza i Italijana,to se ovde samo jednom culo,i od tada vise ne. Nadam se da ce delije i svi ostali cutati i nece govoriti ista sto moze da poremeti sam mec,jer oni to silno zele i tako bi im samo dali prednost vise. A znamo svi da je Zvezdina snaga u navijacima,zato budimo normalni i pokazimo svetu DA SRBIJA NIJE RASISTICKA KAO STO UPORNO POKUSAVAJU VEC DVE NEDELJE DA PREDSTAVE SVIMA,a grdjih od njih nema po tom pitanju i dzaba se peru! A inace sto Bocko prica na spanskom,zar se u Gani tim jezikom sluze?


Usluge nadogradnje informacionog sistema bezbjednosnim komponentama - Akta.ba\nUsluge nadogradnje informacionog sistema bezbjednosnim komponentama\nDatum objave: 24.09.2019. 10:01 / Izvor: Akta.ba, 19.09.2019.\nJAVNA USTANOVA „VODE SRPSKE"\nNa osnovu člana 64. stav (1) tačka b), člana 70. stavovi 1., 3. i 6. Zakona o javnim nabavkama („Službeni glasnik BiH" broj: 39/14), člana 8. stav 2. tačka d) Pravilnika o uspostavljanju i radu Komisije za nabavke („Službeni glasnik BiH" broj: 103/14), u postupku javne nabavke za izbor najpovoljnijeg ponuđača za nadogradnju informacionog sistema bezbjednosnim komponentama (Obavještenje o nabavci broj: 1086-1-2-115-3-87/19 od 30.08.2019. godine), Zapisnika o pregledu i ocjeni ponuda (broj: 12/8.02.2-5219-4/19 od 18.09.2019. godine), Preporuke Komisije (broj:12/8.02.2-5219-5/19 od 18.09.2019.godine), člana 39. Pravilnika Javne Ustanove „Vode Srpske" Bijeljina (broj: 12/8.02.1-6822/17 od 01.12.2017. godine i člana 19. Statuta Javne ustanove „Vode Srpske" Bijeljina, v.d.direktora Javne ustanove „Vode Srpske" Bijeljina donosi\nPonuđač d.o.o. „IntellSec" Beograd, Srbija, proglašava se za najpovoljnijeg ponuđača u javnoj nabavci za izbor najpovoljnijeg ponuđača za nadogradnju informacionog sistema bezbjednosnim komponentama (Obavještenje o nabavci broj: 1086-1-2-115-3-87/19 od 30.08.2019. godine).\nSa pomenutim ponuđačem zaključiće se ugovor o pružanju usluga za nadogradnju informacionog sistema bezbjednosnim komponentama, u iznosu od 38.950,00 KM bez PDV-a.\nIzabrani ponuđač je dužan da u roku od 5 (pet) dana od dana dostavljanja ove Odluke dostavi originale ili ovjerene kopije dokumentacije iz člana 45.,47. i 50. Zakona o javnim nabavkama, kao i ostalu traženu dokumentaciju, osim dokumentacije koju je već dostavio u svojoj ponudi.\nUkoliko izabrani ponuđač ne dostavi navedenu dokumentaciju u navedenom roku iz prethodnog stava, ugovorni organ će odbaciti ponudu ponuđača kao nepotpunu.\nPrijedlog ugovora o navedenoj javnoj nabavci dostaviće se na potpis izabranom ponuđaču, kao jedinom ponuđaču u navedenoj javnoj nabavci na osnovu člana 98.stav 2.) tačka a) Zakona o javnim nabavkama.\nOva Odluka objaviće se na veb-stranici www.voders.org istovremeno sa upućivanjem ponuđačima koji su učestvovali u postupku javne nabavke, u skladu sa članom 70. stav. 6. Zakona ojavnim nabavkama.\nNalaže se Odjeljenju za javne nabavke da u skladu sa odredbama Zakona o javnim nabavkama realizuje ovu Odluku.\nPostupak javne nabavke pokrenut je Rješenjem broj:12/8.02.2-5219/19 od 13.08.2019.godine.\nJavna nabavka je provedena putem otvorenog postupka. Procijenjena vrijednost javne nabavke je 42.735,04 KM bez PDV-a.\nObavještenje o nabavci broj: 1086-1-2-115-3-87/19, poslato je na objavljivanje dana 30.08.2019.godine, a sažetak obavještenja o nabavci objavljen je u „Službenom glasniku BiH", broj: 60/19.\nRješenjem broj: 12/8.02.2-5219-2/19 od 11.09.2019. godine, imenovana je Komisija za javnu nabavku.\nKomisija za javnu nabavku, dostavila je Zapisnik o pregledu i ocjeni ponuda broj: 12/8.02.2-5219-4/19 od 18.09.2019. godine, Preporuku o izboru najpovoljnijeg ponuđača broj: 12/8.02.2-5219-5/19 od 18.09.2019. godine i Izvještaj o radu broj: 12/8.02.2-5219-6/19 od 18.09.2019. godine, u postupku navedene javne nabavke.\n- da je u predmetnom postupku primljena ukupno 1 ponuda;\n- da je dostavljena ponuda kvalifikovana i prihvatljiva, da su dostavljeni svi traženi dokazi propisani tenderskom dokumentacijom, na propisan način;\nNavedena javna nabavka je raspisana na procjenjenu vrijednost od 42.735,04 KM bez PDV-a, sa kriterijumom za odabir najpovoljnije ponude - najniža cijena.\nKako je ponuda d.o.o. „IntellSec" Beograd dostavljena na iznos od 38.950,00 KM bez PDV-a ( u okviru je procjenjene vrijednosti) ugovorni organ je donio odluku da navedenu ponudu prihvati i proglasi je za najpovoljniju.\nNaime, u postupku je ocijenjeno da je Komisija u svemu pravilno postupila te da je izbor najpovoljnijeg ponuđača izvršen u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama, podzakonskim aktima i Tenderskim dokumentom.\nUvidom u priloženu dokumentaciju, nesporno je da je izabrani ponuđač najbolje ocijenjen zbog najniže cijene.\nNaziv ponuđača čija je ponuda ocijenjena kao najpovoljnija:\nD.o.o. „IntellSec" Beograd\nSjedište i adresa ponuđača\nAutoput za Novi Sad broj 103 11 283 Beograd; Srbija\n38.950,00 KM bez PDV-a\nRok realizacije posla\n60 kalendarskih dana od dana zaključenja ugovora ,\nPodaci o podugovaranju\nNije navedena namjera podugovaranja\nIz navedenih razloga, primjenom člana 64. stav (1) tačka b) Zakona o javnim nabavkama, člana 70. stavovi 1., 3. i 6. Zakona o javnim nabavkama („Službeni glasnik BiH", broj: 39/14), člana 8. stav (2) tačka d) Pravilnika o uspostavljanju i radu Komisije za nabavke („Službeni glasnik BiH", broj: 103/14), i člana 19. Statuta Javne ustanove „Vode Srpske" Bijeljina, odlučeno je kao u članu 1. ove Odluke.\nProtiv ove Odluke može se izjaviti žalba, najkasnije u roku od 10 (deset) dana od dana prijema ove Odluke. Žalba se izjavljuje Kancelariji za razmatranje žalbi Bosne i Hercegovine, putem ugovornog organa u pisanoj formi direktno ili preporučenom poštanskom pošiljkom na adresu:\nJavna ustanova „Vode Srpske" Bijeljina, ulica Miloša Obilića broj 51, 76 300 Bijeljina.\nIntellSec d.o.o. Beograd - Autoput za Novi Sad 103 11283 Beograd\nCOMSOFT GmbH Karlsruhe - Wachhaus str. 5a 76227 Karlsruhe\nORACLE d.o.o. Beograd - Bulevar Zorna Đinđića 64 a 11070 Novi Beograd\nOracle Hrvatska d.o.o. Zagreb - Budmanijeva 1/ IV 10000 Zagreb\nNabavka usluga nadogradnje informacionog sistema bezbjednosnim komponentama


Olimpijski dan u Hajd parku | Министарство омладине и спорта\nOlimpijski dan u Hajd parku\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić, sa saradnicima, prisustvovao je danas na manifestaciji "Olimpijski dan", koja se ove godine održava pod sloganom "Trčimo zajedno", na Trim stazi u beogradskom Hajd parku.\nOlimpijski komitet Srbije je ovaj događaj organizovo povodom obeležavanja rođendana Međunarodnog olimpijskog komiteta, koji se obeležava u 206 zemalja sveta, a u našoj zemlji je proslavljen 23. put.\n“Danas smo ovde da svima pokažemo da je bavljenje sportom najveća investicija u zdrav i uspešan život. Naš zajednički zadatak , ne samo danas već svakog dana, je da što više dece izvedemo napolje, da trče, igraju fudbal, košarku, tenis, da plivaju, da se bave sportom i tako razvijaju i duh i telo. A možda jednog dana kao vrhunski sportisti osvajaju olimpijske medalje.“, rekao je ministar Udovičić.\nOsnovni ciljevi "Olimpijskog dana" su podsticanje građana na zdrav način življenja, fizičku aktivnost u prirodi, promovisanje porodičnih vrednosti i zaštite životne sredine, kao i popularizacija Olimpijskog pokreta i duha.\nU Hajd parku su organizovane trke za decu, trka za osobe sa invaliditetom, trka zadovoljstva na 3.600 metara, kao i porodična i štafetna trka.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: Ciklus filmova Gorana Radovanovića\n22. 12. 2021. 17:48 >> 17:49\nNikšićko pozorište u saradnji sa Filmskim centrom Crne Gore organizuje ciklus filmova scenariste i reditelja Gorana Radovanovića. Na repertoaru će se naći četiri filma (dva dokumentarna i dva igrana).\nU petak 24. decembra u Nikšićkom pozorištu u 18h, prikazaće se dokumentarni film "Uz Fidela do kraja“ (2012), u 20 h je planirana projekcija igranog filma "Hitna pomoć“ (2009).\n"Ovo je savremeni istorijski film, koji oslikava dramatiku dubokih promjena srpskog društva s početka vijeka. Priču o slomu posljednjeg evropskog totalitarizma 2000. godine, do pucanja krhke srpske demokratije pred predvorje Evropske unije sedam godina kasnije, pratimo kroz razvoj službe Hitne pomoći. Ovaj razvoj je dat kroz tri različite priče, u tri različita vremena, sa međusobno povezanim i uslovljenim likovima", navode u najavi.\nZa 25. decembra u 18h, planiran je dokumentarni film "Slučaj Makavejev ili proces u bioskopskoj sali“ (2018), film koji istražuje poziciju umjetnika u socijalističkoj Jugoslaviji i fokusira se na političku i društvenu klimu u kojoj je s javnih govornica i pod pokroviteljstvom Komunističke partije osuđivan film Misterije organizma reditelja Dušana Makavejeva.\nU 20 h, na programu je igrani film "Enklava“ (2014).\n"Nenad, desetogodišnji dječak iz srpske enklave na Kosovu, da bi sahranio djeda mora da zađe iza neprijateljskih linija u ratom duboko podijeljenom Kosovu. I tamo nalazi prijatelja", kratki je sinospis filma.\nKako napominju u Nikšićkom pozorištu, ulaz na zakazane projekcije je slobodan uz poštovanje aktuelnih epidemioloških mjera.


Biznis.ba - AS Group preuzeo još jednu bh. kompaniju\nAS Group preuzeo još jednu bh. kompaniju\nA. A. 10:39 / 07.05.2018.\nAS Group preuzeo je još jednu kompaniju i time proširio broj preduzeća koja posluju u okviru ove tešanjske grupacije.\nNaime, prije nekoliko mjeseci na Sarajevskoj berzi je obavljena trgovina oko 40 posto dionica Zeničke industrije mlijeka (ZIM), ali se vlasnik (ili vlasnici) na listi dioničara pojavio preko skrbničkih računa u Raiffeisen i UniCredit banci, pa nije bilo poznato o kome je riječ, piše Biznisinfo.ba.


Izrada sajta na organizovan i intuitivan način olakšava korisnicima upotrebu vaše web stranice, privlači prave ljude vašem brendu, i prenosi vrednosti vašeg brenda u nekoliko sekundi.\nPromišljena i profesionalna izrada sajta pruža kupcima bolje i lako iskustvo korišćenja vaših usluga, a ono što je dobro za vaše kupce, dobro je i za vaše poslovanje.\nDobar dizajn sajta se ne dešava preko noći\nPotrebno je ispuniti određene korake, pre nego što dizajner može započeti sa crtanjem vašeg projekta.\nŠta to znači - dizajner mora uzeti u obzir vašu kompaniju, vašu marketinšku strategiju, vašu poruku, ličnosti/profil vaših kupaca, vaše jedinstvene izazove, vaše konkurente.\nSve se to naravno rešava već na prvom sastanku - uz tim projekt menadžera i dizajnera određujemo i definišemo vaš zahtev. Uz vašu viziju dolazimo do zaključaka kao što su željeni izgled/stil sajta, na sastanku takođe ustanovljujemo i funkcionalnosti sajta.\nPodrazumeva se, ali naglasićemo, svi dugmići, sve ikonice, stil fotografija - se prati sa usvojenog dizajna početne strane, i prenosi na unutrašnje strane.\nElementi koje stranice sadrže ne smeju izgledati različito! Sajt mora biti vizuelna celina.\nNaše iskustvo garancija kvaliteta\nPoenta je da uz što manje klikova, a što više čistog i preglednog dizajna, omogućimo intuitivno i jasno korišćenje vaše web stranice korisniku, bez suvišnih i bespotrebnih koraka, koje ga mogu odvratiti od korišćenja platforme.\nUvek imajte na umu da ceo tim radi na stvaranju idealne platforme za lako snalaženje korisnika, i verujte merodavnom stručnom timu.\nŠta je to UI i UX?\nTo se sve odnosi na UI i UX, koji zajedno čine celinu, i jedan funkcionalan sajt:\nUser Interface (UI) se odnosi na: boje, ilustracije, stil dizajna i vizuala, fotografiju, tipografiju, ikonice, grafiku.\nUser Experience (UX) se odnosi na: prototip sajta, upotrebljivost, psihologiju, korisnikovu interakciju sa dizajnom, kakva je strategija sadržaja sajta, razumevanje problema, istraživanje o ciljnoj grupi korisnika, istraživanje okvira dizajna.\nSastanak povodom izrade sajta\nFokus sastanka je na tome da napravimo savršen prototip vašeg sajta, na kojem ćemo stvoriti jasnu skicu strukture i funkcionalnosti sajta, nakon čega dizajner može preći na crtanje.\nNakon sastanka prave se prve skice početne strane, u dve ili tri varijante, što je takođe zahtev koji klijent iznosi na sastanku - koliko različitih predloga dizajna želi da vidi.\nSajt dizajniran na pravi način pruža mnogobrojne benefite koje morate iskoristiti i tako vaše poslovanje podići na viši nivo. Naša agencija je tu da vam u tome pomogne. Za sve informacije koje vas interesuju, kao i konsultacije, možete nas kontaktirati.\nKada je početna strana usvojena, i kada je ustanovljen stil dizajna početne strane, ona nam služi kao primer za kreiranje svih ostalih stranica koje sajt treba da sadrži.\nKljučne stavke uspešnog sastanka:\nStrpljenje i poverenje;\nDobar proces dizajna;\nRešavanje potencijalnog problema;\nRazumevanje projekta i razumevanje potreba vašeg biznisa;\nKada se radi dizajn sajta, tokom sastanka, bitno je da obratimo pažnju na sledeće iskustvo korisnika:\nPrvi utisak: Lako za korišćenje / jasna poruka, ili ne?\nZatim: Zaključak o tome da li imaju kontrolu nad svojom potrebom preko vašeg sajta?\nNakon iskustva sa vašim dizajnom i platformom, korisnik će procenjivati iskustvo u glavi, prednosti i funkcionalnost sajta.\nAko je korisnik zadovoljan - nastaviće da koristi vaše usluge na osnovu emotivne povezanosti koju je stekao pri prvom susretu sa vašim sajtom, a činjenica da se iskustva u vidu priče šire dalje je plus, ukoliko je iskustvo naravno pozitivno.\nZašto je dizajn tako važan?\nDizajn je igrao veliku obaveštajnu ulogu i pre digitalne ekspanzije, a sada, zahvaljujući tehnološkom razvoju, dobija još jaču komunikativnu vrednost.\nDizajn je taj koji prenosi jasnu i preciznu poruku korisniku. A sa druge strane, neorganizovan i vizuelno zbunjujući dizajn nanosi poslu više štete, nego koristi.\nAko smatrate da je dobar dizajn skup, verujte da je loš dizajn skuplji.\nNa primer, možemo uporediti dizajn sa odećom na crvenom tepihu. To je ono što svet vidi kada su sve oči uprte u vas. Kvalitet dizajna koji vas predstavlja odražava se na kvalitet vašeg poslovanja, i na kvalitet korisnikovog utiska o vama.\nDizajn priča vašu priču.\nVizuelni indetitet igra značajnu ulogu vašeg poslovanja\nSvojim vizuelnim identitetom šaljemo emotivni signal, čak i kada to nije naša svesna namera - razlog zašto dobar UI i UX ima uticaj na čoveka je taj što ljudi jesu emotivna bića, koja imaju svoja uverenja i stavove.\nDizajner se uvek fokusira na potrebe i interakciju korisnika vaše platforme.\nDizajn oslikava i još mnogo toga, kao što je stanje uma i mentalitet biznisa, oslikava na koji način pristupate problemu... Vaša pobednička strategija je jasan i konkretan vizuelni prikaz vaših mogućnosti.


BOSNA I HERCEGOVINA 02.03.2019 | 19:18 | Objavio: Ibrahim Š.\nAko pitate mljekare, ili inspektore, Bosna i Hercegovina ima evropski kvalitet mlijeka, organizovan lanac kontrole i detekcije mogućih štetnih tvari. Svakodnevno se kontroliše prisustvo toksina, posebno među njima najpoznatijeg - aflatoksina. Nivo ove supstance u posljednjih godinu dana na domaćim farmama nije odstupao od dozvoljenog. Ali postavlja se pitanje, koliki je aflatoksin u mlijeku koje uvozimo, te ko to kontroliše?\nSa bh. farmi u laboratorije, pa na tržište. Proces kontrole sirovog mlijka, svakodnevnim uzimanjem uzoraka posao je koji jednu deceniju u Mlijekoproduktu, iz Kozarske Dubice, obavlja Davorka Kovačević.\n"Od 2001. godine smo kao jednu od redovnih mjera kontrole uveli i analizu aflatoksina M1 u sirovom mlijeku, tako da na svim linijama pratimo uredno eventualno prisustvo aflatoksina u sirovom mlijeku. Tako da možemo garantovati za svoje proizvode", kaže Kovačević, direktorica Obezbeđenja kvaliteta u Mlijekoproduktu.\nMlijekoprodukt je jedna od vodećih kompanija na tržištu Bosne i Hercegovine. U sastavu su Imlek grupacije iz Srbije, zemlje koja ima pet puta veći dozvoljeni nivo otrovne, kancerogene supstance aflatoksina, u odnosu na Bosnu i Hercegovinu.\nU dubičkoj mljekari tako tvrde da svakodnevno kontrolišu kvalitet, posebno nivo aflatoksina u sirovom mlijeku. No, šta je sa onim pasterizovanim?\nPasterizovano mlijeko iz Srbije radi prerade, te često ponovnog izvoza, uvozi dubička mljekara, te još 20 kompanija u BiH, pokazuju to podaci Uprave za indirektno oporezvanje. Svi ti uvoznici, od onih iz Čitluka, Rudog, Sarajeva, Tuzle, ili Bihaća, dužni su poštovati bh. normu od 0,05 mikrograma aflatoksina.\n"Uvijek postoji mogućnost da neko zloupotrijebi stanje na tržištu i mogućnosti koje se pojavljuju. Postoji mogućnost uvoza takvog mlijeka, postoji mogućnost i da neko frizira te rezultate. Niko normalan to ne bi radi. Smatram da bi samo lud čovjek, uprava neke kompanije, mogla sebi dozvoliti da se bavi tim stvarima", tvrdi Adin Fakić, Milkos Sarajevo.\nTrgovinska razmjena u mlijeku između BiH i Srbije 2018. godine teška je blizu 20 miliona evra.\nSrbija, koja dozvoljava pet puta veći nivo aflatoksina, pri izvozu poštuje pravila Bosne i Hercegovine, te u ovu zemlju, makar papirološki, uvozi mlijeko sa minimalnim prisustvom ove tvari.\n"Zemlja izvoznica, proizvođači koji izvoze, trebaju poštovati norme i propise zemlje u koju uvoze. Mi dvogodišnje najmanje obilazimo izvozne objekte i tamo se ti kriterijumi poštuju", ističe Indira Mulalić, šefica Odsjeka za veterinarsko javno zdravstvo FBiH.\nU Inspektoratu Republike Srpske, ali i u Kancelariji za veterinarstvo Bosne i Hercegovine kažu da brige zbog aflatoksina iz Srbije ili drugih zemalja - nema.\n"U poslijednje vrijeme Kancelarija za veterinarstvo BiH nije registrovala slučajeve prisustva aflatoksina u mlijeku iz uvoza", poručuju iz Kancelariji za veterinarstvo BiH.\nKada je u pitanju uvoz svaka pošiljka se provjerava dokumentacijski, odnosno kontroliše se veterinarsko-zdravstvena dokumentacija (certifikat), jer na tim dokumentima službeni veterinar zemlje izvoznica mora da potvrdi da je pošiljka koja se uvozi u BiH usklađena sa zahtjevima važeće legislative u BiH.\nNakon afere sa zaraženim kukuruzom, te mlijekom 2013. godine, Srbija je definisala da je 0,25 mikrogama po litru dozvoljeni gornji nivo aflatoksina. Bosna i Hercegovina, u skladu sa EU direktivama ima pet puta manji nivo, te u zemlju ne dopušta uvoz mlijeka sa većim prisustvom ovog mikrotoksina.


Stranci vole da snimaju u Srbiji Prolog\nStranci vole da snimaju u Srbiji\n“Od kada je osnovana SFA mnogo toga se promenilo. Ranije su firme pojedinačno nastojale da dovedu strane projekte u Srbiju. Napravili smo mini bum u samo nekoliko godina kada smo počeli da pod jednim brendom promovišemo Srbiju kao destinaciju”, izjavila je Tanjugu operativni menadžer SFA Milica Božanić.\n“Mi smo cenovno konkurentni, a imamo i dobre ekipe sa kojima stranci sarađuju. Oni ovde osećaju profesionalni nivo kao bilo gde drugde u svetu i ta ocena nam dovodi sve veće i raznovrsnije projekte”, istakla je ona.\nPostprodukcija je, takođe, dobar segment kojim se bavimo. Reč je o uslugama za vizuelne efekte i animaciju koje rade naši kreativci ovde u zemlji, za projekte u inostranstvu. Među najpoznatijima je studio “Krater” iz Beograda koji je radio i za holivudske blokbastere.\n“Ima mnogo toga što mi kao zemlja možemo da ponudimo i u čemu smo vrlo kvalitetni, što nam vrlo lako ostvaruje prohodnost na međunarodnom tržištu. Kao i u svakoj profesionalnoj branši, to se pročuje i jedan dobar projekat povuče za sobom nove”, istakla je menadžerka SFA.\nDosta gradova već ima značajnu filmsku produkciju. Snima se u Subotici, Valjevu, Novom Sadu, u okolini Beograda. “Ima potencijala i za urbane i za prirodne lokacije”, napominje Božanićeva.\nNa pitanje koliko sve to znači u novcu, odgovara da je teško dati precizne podatke, ali da “od 2009. kada je SFA počeo rad, više od 50 miliona evra iznosi ukupna vrednost produkcija koje su došle u zemlju, uzimajući u obzir sve vrste projekata – film, te-ve, reklame”.\n“Procenjujemo da je to godišnje desetak miliona evra koje zarađujemo na ovom nivou. Ali, da bismo zaokružili paket koji nudimo strancima, da bismo Srbiju učinili još konkurentnijom u odnosu na zemlje u okruženju, treba uvesti podsticajne mere kakve one već primenjuju”, naglasila je ona.\nU ovom poslu prednjače Mađarska i Češka, a značajne su i Hrvatska, Rumunija i Bugarska.\nUvođenjem podsticajnih mera koje daje država za strane producente, još veći broj projekata mogao bi da bude privučen u Srbiju, pa bi veći bio i godišnji priliv po tom osnovu.\nIstina, podsticajne mere su već propisane u našem Zakonu o kinematografiji (član 7), ali su kočnica podzakonski akti kojima treba da se reguliše način sprovođenja tih mera.\n“To treba da uradi vlada. Predlog smo već poslali i u Ministarstvo kulture i u Ministarstvo finansija. Predlog je dobio određena odobrenja, ali se još čeka da uđe u proceduru usvajanja”, kaže Božanićeva.\nSajt SFA redovno posećuju zainteresovani iz Amerike, Nemačke, Velike Britanije, Italije, Skandinavije, ali bi Srbija uskoro mogla da postane lokacija i za snimanje indijskih filmova.\n“Pratimo dešavanja na svim rastućim tržištima, u ekonomskom i u kinematografskom pogledu. Tako smo u februaru imali u Beogradu prvu južnokorejsku produkciju, a ta zemlja snima 180 filmova godišnje», rekla je Božanićeva.\nKontakt sa indijskom ambasadom, kako je dodala, iniciran je preko Privredne komore Srbije, jer je nova ambasadorka zainteresovana da se uputi u to šta Srbija ima da pruži, da se upozna sa našim kapacitetima kako bi mogao da se napravi most za saradnju.\n“Njena ideja je da se organizuje odlazak u Indiju. Cilj posete bio bi da se napravi prvi kontakt. Mi smo za to vrlo zainteresovani i nadamo se da će već krajem ove i početkom naredne godine biti nešto realizovano na tom planu”, rekla je menadžerka SFA. napominjući da su to tek prvi koraci, ali jako značajni jer dolaze od ambasade zemlje sa najobimnijom filmskom produkcijom na svetu.\nInače, SFA upravo danas počinje realizaciju projekta koji u fokusu ima Dunav kao lokaciju za snimanje, odnosno sve lokacije u blizini reke i u opštinama koje izlaze na Dunav.\n“To je projekat za koji smo dobili sredstva od Evropske unije i austrijske agencije za razvoj. Kroz njega ćemo nastaviti da radimo i na izgradnji ”film frendli” okruženja, našeg prethodnog projekta u okviru kojeg smo već sertifikovali kao ”prijateljske prema filmu” deset opština i gradova, dva javna preduzeća i jedno ministarstvo”, podsetila je Božanićeva.\nSuština novog projekta je da se definišu lokacije i da se zatim radi na njihovoj promociji, a i da se bolje povežemo s podunavskim zemljama koje su uspešne u privlačenju stranih filmskih produkcija.\nPreuzeto sa: www.bktvnews.com


Ruski pisac Jurij Poljakov otvorio treći Sajam knjiga u Andrićgradu | 058.ba\nSRNA - Jovana Borovčanin - 02. јула 2018.\t058.ba\nANDRIĆGRAD – Ruski pisac Jurij Poljakov otvorio je danas u Andrićgradu treći Sajam knjiga, na kojem će se predstaviti brojni izdavači iz Srbije, Republike Srpske i svijeta.\n„Velika mi je čast što otvaram ovaj sajam, posebno što su moje knjige prevedene na srpski jezik. Osim toga, bio sam na stotinjak sajmova knjiga u svijetu, ali na ovako jednistvenoj manifestaciji, sam prvi put“, rekao je Poljakov, koji je i član Savjeta za kulturu Ruske Federacije.\nOn ističe da mu je zadovoljstvo što čuveni režiser Emir Kusturica propagira knjigu i naglašava da to nije neobično budući da u osnovi filma leži – književnost.\nPoljakov kaže da očekuje da će Sajam ljude podstaći da više čitaju knjige.\nRukovodilac Odjeljenja za književnost pri Andrićevom institutu Aleksandra Vraneš rekla je da je Sajam knjiga izuzetan događaj, budući da je organizovan na jednom izuzetno bogatom duhovnom mjestu, kojim se ispisuje nova tradicija srpskog naroda.\nOna je istakla da Sajam knjiga u Andrićgradu posjećuju brojni izdavači iz Srbije, Republike Srpske i cijelog svijeta.\n„Nama je veliko zadovoljstvo što ćemo tokom ovog velikog Sajma knjiga u gradu koji nas uvek pleni svojom plemenitošću i duhovnim bogatstvom, zahvaljujući direktoru Andrićevog instituta Emiru Kusturici, moći da pozdravimo veliki broj pisaca i izdavača. Svi zajedno se borimo protiv krize čitanja, koju nikada nismo osećali na Sajmu knjiga u Andrićgradu“, kaže ona.\nUrednik Sajma knjiga Želidrag Nikčević rekao je da je velika čast i zadovoljstvo osmišljavati program manifestacije, ali i da to nije lako u ambijentu kakav je Andrićgrad.\n„Moramo pozvati najbolje srpske pisce, naučnike i goste koji će činiti čast Andrićgradu“, istakao je Nikčević.\nPredstavnik Andrićgrada Milan Ružić rekao je da otvarati Sajam knjiga znači zatvarati rupe na brodu kojim plovimo brzim i dubokim vodama banalnosti i nekulture.\n„Sa ovim sajmom, Andrićgrad je dobio dubinu i još veći značaj. Ivo Andrić je dobio na poklon nešto čemu bi se silno obradovao za života“, istakao je Ružić.


Pecarski vodio "orliće" do nove pobede u Moskvi - BasketballSphere\nJuniori Srbije ponovo su bili bolji od vršnjaka iz Rusije. Srpski košarkaši do 18 godina spremaju se za prvenstvo Evrope koje uskoro startuje u Letoniji, a posle jučerašnjeg trijufma u Moskvi (85:82), danas su na istom mestu savladali istog rivala – 75:71 (14:22, 22:10, 18:22, 21:17).\nKao i u prvom trijumfu, srpsku selekciju predvodio je Marko Pecarski (22 poena, 8 sk), a zapažene role imali su još Filip Petrušev, Dalibor Ilić i Zoran Paunović.\nRUSIJA: Šćerbenev 13, Rogustov 10, Mihajlovski 12, Kovalev 3, Konovlaov, Zaharov 5, Petenev 9 Eršov 2, Odinokov 16, Kvitkovski 9, Šaškov 4, Kadošnikov 5.\nSRBIJA: Petrušev 12 (5/9 za dva, 2/4 sl. b), Islamović 8. Rutešić, Paunović 10 (7 sk), Trifunović 8 (9 sk), Šrajer, Vasiljević, Pecarski 22 (8/15 za dva, 6/7 sl. b, 8 sk), Grbović, Lakić, Ilić 11 (9 sk), Cerovina 2, Kuzmanović 2.


Usvojen rebalans budžeta Grada Šapca – Podrinske\nRazlog pokriće duga Apotekarske ustanove i subvencije za javni prevoz\nGlavna tačka dnevnog reda šestog skupštinskog zasedanja održanog u četvrtak bio je rebalans budžeta Grada Šapca. Razlozi su rashodi za pokriće obaveza Apotekarske ustanove prema poveriocima, subvencije za javni prevoz, kao i troškovi za izradu IKP strategije za potrebe digitalizacije. Rebalansom se prihodi i rashodi utvrđeni odlukom o budžetu u ukupnom iznosu četiri milijarde 119 miliona nisu menjali, a nove pozicije ustanovljene su na osnovu smanjivanja postojećih i preraspodele sredstava, objasnila je načelnica Odeljenja za finansije Marijana Kostadinović.\n-Nismo radili rebalans posle 40 dana zato što nešto nismo dobro isprogramirali. Ustanovili smo otvaranjem samo jedne godinama zatvorene fioke da je neverovatan dug koji svi Šapčani moraju da plate u narednom periodu- dug Apotekarske ustanove veći od 160 miliona na koji smo upozoravali svih ovih godina od kada je na vlasti bio Nebojša Zelenović. Došli smo do toga da moramo to da platimo. Grad je pregovarao sa poveriocima i veliki uspeh je da je oko 40 miliona kamate otpisano, tako da smo ovaj dug rasporedili do sredine 2023. godine i za ovu godinu predvideli 54 miliona. Videćemo da li će isplivati još neki dugovi, ali zaduženost grada je u ovom trenutku vrlo visoka- rekao je gradonačelnik Šapca dr Aleksandar Pajić.\nZbog gubitaka od 16. avgusta do 31. decembra prošle godine prevoznik „Duga“ Petlovača zahtevao je subvencije od 38 miliona, ali je Grad odobrio 23, 5 miliona dinara.\n-Prethodna vlast nas je ubeđivala da je prevoz besplatan i da će iz budžeta Grada biti izdvojeno nula dinara. Krajem prošle godine smo dali 19 miliona. Sada je bio zahtev prevoznika na 38 miliona. Nezavisni ekspert je izvršio analizu i ustanovili smo da je taj dug 23,5 miliona, tako da ćemo iz budžeta Grada platiti još 4,5 miliona- objasnio je Pajić.\nOn se osvrnuo na stavljanje van snage odluke o raspodeli sredstava od povraćaja poreza na imovinu, dodajući da je to „samo do sledeće sednice Skupštine“.\n-Ustavni sud je osporio način na koji se sprovodila ta odluka. Skupštinska većina ne osporava da je potreba mesnih zajednica da raspolažu tim sredstvima, ali ćemo pravilnikom omogućiti da saveti mesnih zajednica koji nisu političke, već građanske organizacije, plasiraju svoje projekte. Ti projekti će biti plaćeni iz budžeta Grada na osnovu poreza na imovinu građana. Nama je interes da se što više građana uključi u odlučivanje koji će se projekti raditi. Za Grad je bitno da to budu infrastrukturni objekti. Očekujemo da ta sredstva budu veća od 200 miliona i siguran sam da će naši sugrađani znati šta su njihovi prioriteti- podvukao je Pajić.\nPredsednik Skupštine grada Nemanja Pajić naveo je da je karakteristično za prvu sednicu u novoj godini da se usvajaju programi poslovanja javnih preduzeća.\n-Imali smo i prvi rebalans budžeta koji je bio neophodan samo za dve stavke. Skupština aktivno izlazi u susret potrebama sugrađanima, ne kočimo odluke bitne za grad. Imali smo konstruktivnu raspravu o svim tačkama dnevnog reda važnim za funkcionisanje grada, ali nam nedostaje opozicija. Mislim da njihovo prisustvo može da poboljša raspravu i rezultira kvalitetnijim odlukama- napomenuo je Pajić i dodao da svaki odbornik koji dođe na Skupštinu grada može da dobije poslovnik.\nSa mesta vršioca dužnosti direktora Centra za socijalni rad razrešena je Danijela Selenić, a uesto nje postavljena Biljana Mrkonjić. Usvojen je predlog dopune i revizije energetske politike Grada, kao i dve tačke dnevnog reda u vezi sa pogrebnom delatnošću i upravljanjem grobljima.


Investicije u Srbiji: Ko ulaže više, Rusija ili Zapad?\nBy GLASRAZUMA.RS , in DRUŠTVO , at 16/05/2018\nSkoro četiri milijarde evra bespovratne pomoći dostavile su Srbiji Sjedinjene Američke Države i Evropska unija od 2000. godine do danas, pokazuju zvanični podaci. Sagovornici Radija Slobodna Evropa (RSE) smatraju da građani Srbije nedovoljno znaju kolika je pomoć Zapada.\n“Mislim da to nije dovoljno promovisano ni od strane samih donatora. U Srbiji je nekako postao utisak da je mnogo više dobila od Rusije, ili od Kine ili Japana, nego od Evropske unije i Sjedinjenih Američkih Država”, kaže za RSE Nataša Dragojlović, koordinatorka Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji.\nSrbija je, od petooktobarskih promena na početku trećeg milenijuma, prema zvaničnim informacijama SAD, samo od Amerike do danas dobila skoro milijadu dolara bespovratne pomoći. Taj iznos, do kraja 2016. procenjen na 696 miliona evra, kako govore zvanični podaci Ministarstva za evropske integracije Republike Srbije, predstavlja skoro 15 odsto svih međunarodnih donacija koje su stigle u zemlju. Prema informacijama Ministarstva za evropske integracije, od Evropske unije, zaključno sa 2016, u Srbiju je stiglo 2,96 milijadi evra donacija, što je 60 odsto sve primljene bespovratne pomoći.\nO donacijama iz Rusije, kako nezvanično kažu u državnim organima Srbije, informacije ne postoje jer ta zemlja nema praksu dostavljanja podataka o upućenoj bespovratnoj pomoći.\nIvan Vujačić, nekadašnji ambasador Srbije u Vašingtonu, smatra da su informacije o pomoći Zapada zatrpane odnosom tabloidnih medija koji ga, kako navodi, tretiraju kao neprijatelja.\n“Kada se sve sabere, očigledno je animozitet prema Zapadu najviše vezan za pitanje Kosova. I postoji priča o Rusiji kao velikom prijatelju, koja je inače po podacima koji su dostupni faktički donirala otprilike nula evra ili dolara ovoj zemlji. Tako da je u suštini sve to jedna politička igra, jer mislim da iza toga stoji politika. Ali sa druge strane moram da kažem da krivim Evropsku uniju, SAD i druge donatore što nisu na plastičniji način uspeli da objasne koliko su pomogli Srbiju”, kaže Vujačić.\nOsim Nemačke, članice Evropske unije, koja se posebno ističe pomoći sa 358 miliona evra zaključno sa 2016, tradicionalni partneri Srbije na tom planu su Norveška, sa 171 milionom evra, i Japan sa ukupnih 127 miliona evra. Tu su i Švedska, Italija i Švajcarska, sa po 233,192 i 176 milona evra. Srbiji bliska Kina od 2000. do kraja 2016. donirala je 31,4 miliona evra, što je, kako navodi Ministarstvo za evropske integracije, 0,6 odsto ukupnih donacija.\nNataša Dragojlović smatra da nije tačno da se o najvećim donatorima ne govori.\n“Više puta sam čula od naših zvaničnika da potenciraju priču o zapadnoj pomoći. Ali rezultati istraživanja javnog mnjenja pokazuju da građani to drugačije vide. Izgleda da nije sve u novcu. Na pitanje o tome šta misle ko je Srbiji najveći prijatelj – oni ne nabrajaju zemlje koje su dale najveću novčanu pomoć, nego je očigledno nešto drugo kriterijum”.\nDonacije Srbiji dolaze u svim oblastima života: za borbu protiv korupcije, pravosuđe, poljoprivredu, privredu, obnovu puteva, školstvo, zdravstvo, kulturu, modernizaciju državne uprave…\nAmbasada SAD u Beogradu objavila je mapu sa više od 1.850 tačaka u Srbiji gde je Amerika pomogla lokalne zajednice širom zemlje.\n“Američka pomoć dodatni je dokaz naše posvećenosti da pomognemo Srbiji da dostigne učlanjenje u Evropsku uniju. To je i dokaz naše podrške nastojanjima građana Srbije da stvore demokratsku i prosperitetnu zemlju za sebe i svoju decu”, rekao je američki ambasador u Beogradu Kajl Skat.\nPoslednji međudržavni sporazum za novu američku pomoć Srbiji, vredan 22 miliona dolara, za unapređenje medijskog okruženja i jačanje konkurentnosti privrede potpisan je 15. maja 2018.\nTom prilikom Jadranka Joksimović, ministarka za evrointegracije Srbije, rekla je da je važno da građani Srbije znaju koliko Amerika pomaže.\n„Politički odnosi Srbije i SAD imaju uspone i padove, ali ono gde Amerika već godinama konkretno pomaže naše reforme i evropski put je oblast razvojne pomoći.“\nUkupne brojke pomoći Evropske unije Srbiji veće su od tri milijarde evra, jer se poslednji podaci koje je objavilo Ministarstvo za evropske integracije ne odnose na proteklih godinu i po dana.\nIvan Vujačić zaključuje da obim pomoći ukazuje na situaciju u kojoj se Srbija nalazi:\n“Mislim da je problem u ozbiljnom zaostajanju u reformama na putu ka Evropskoj uniji. To je najočitije u reformi zakonodavstva. Drugi primer je izrada medijske strategije kada se uz odbijanje svih mogućih primedbi došlo do ideje da će OEBS da nam pomogne da ostvarimo slobodu medija. To znači da u postojećim strukturama u suštini postoji dubok otpor reformama”.\nU poslednjoj deceniji važna zemlja partner Srbije je i Turska. Ta država je, kako je za RSE saopštila turska Agencija za saradnju i koordinaciju TIKA, od 2010. do 2017. Srbiji pružila razvojnu pomoć vrednu 42,3 miliona dolara. Cilj projekata realizovanih u socijalnim, ekonomskim i kulturnim oblastima, kako je navela TIKA, je osiguranje trajnog mira i zajedničkog razvoja.\nDržava lišila radnike međunarodne zaštite\nSindikat “Sloga” ocenio je da odbijanje aktuelne vlasti da u ime Srbije potpiše pakt o ekonomskim i socijalnim pravima prvorazredni…\nNovi zakon predviđa humaniji pristup prema osuđenicima\nSvi osuđeni kojima bude izrečena kazna zatvora do godinu dana, uskoro će imati zakonsku mogućnost da kaznu izdržavaju u prostorijama…\nViši sud u Beogradu osudio je bivšu predsednicu JUL-a Mirjanu Marković i nekadašnjeg dirketora Diposa Miloša Lončara na godinu dana…\nEvo kako je Vučićević nekada pisao o Vučiću i još nekim političarima\nO Tomislavu Nikoliću April 2004. – Ako Tomislav Nikolić pobedi na izborima i postane predsednik Srbije, za to će najzaslužniji…\nU Srbiji ubijeno 20 žena za četiri meseca\nŽene u Srbiji u najvećem broju slučajeva ubijaju njihovi partneri ili bivši partneri i to upotrebom noža, davljenjem ili vatrenim…


Ekonomist: Evropu treba da brine ruska sila na Baltiku | Burina.NET :: Novosti iz zemlje i sveta\nOno što bi više trebalo da brine Evropu od razmetanja nuklearnim oružjem u kojem ruski predsednik Vladimir Putin uživa, jeste ogromna konvencionalna sila Rusije koja se polako razvija, posebno u baltičkom regionu, piše britanski nedeljnik "Ekonomist"....\nObjavio: RTS :: Svet - Tuesday, 13 March\nMakron ima "ideju": Migrante u "zatvorene centre" B92 (2 dana ) - Francuski predsednik Emanuel Makron izjavio je da Francuska i ?panija ?ele da migranti koji sti?u u Evropu brzo budu sme?teni u "zatvorene centre". On je naveo da to treba u?initi...\nPlenković: Bez prihvatnih centara za migrante u susedstvu Hrvatske\n"Vizna liberalizacija za Srbiju nije ugro?ena" B92 (3 dana ) - Srbija nema razloga da brine za viznu liberalizaciju, izjavila je danas mnistarka za evropske integracije Jadranka Joksimovi?. Govore?i za RTS za?to Brisel zamera Srbiji ukidanje viza za pojedine zemlje poput...\n"Policajci u Kosti?evom stanu na?li 'neke papire'"\nRAT ZVEZDA JE POČEO: Ovo su pri osetili američki piloti iznad Pacifika, svetska sila demantuje napade! (VIDEO) Kurir :: Planeta (3 dana ) - Kineski laseri su u bar 20 navrata ciljali američke avione iznad Pacifika, saopštila je za Si-En-En (CNN) neimenovana vojna zvaničnica SAD....\nDa?i?: ?ta ?e vam onda Srbija, ako ste sve re?ili?\n"Rešenje spora Grčke i Makedonije pozitivno za Zapadni Balkan i CELU EVROPU" Blic :: Svet (3 dana ) - Franc Šusberger, specijalni savetnik evropskog komesara za proširenje i susedsku politiku Johanesa Hana za Zapadni Balkan, ocenio je da bi dogovor oko višedecenijskog spora o imenu Makedonije mogao izazvati niz...\nĐOKOVIĆ TUŽAN POSLE PORAZA: Evo šta je Novak rekao posle meča sa Čilićem!\nUPOZORENJE MERKELOVOJ "Ako Merkelova nije zadovoljna mojim radom, neka me smeni, ali onda stižu POSLEDICE" Blic :: Svet (3 dana ) - Ministar unutrašnjih poslova Nemačke Horst Zehofer upozorio je danas nemačku kancelarku Angelu Merkel, sa kojom se spori oko politike prema migrantima, na posledice njegovog mogućeg otpuštanja iz vlade.Zehofer je, u...


Turističkim filmom svetu predstavio "Niš iz dva ugla" (VIDEO)\nPočetak/Video/Turističkim filmom svetu predstavio „Niš iz dva ugla“ (VIDEO)\nTurističkim filmom svetu predstavio „Niš iz dva ugla“ (VIDEO)\nPetar Veljkovic 19. marta 2020.\nIvan Mančić je rođen u Pirotu, u Niš je došao da završi Elektronski fakultet i tu ostao da živi i radi. Od 2004. se aktivno bavi fotografijom, a učestvovao je na mnogim međunarodnim izložbama fotografija, foto kolonijama i samostalnim izložbama. Nakon 2014. počinje da se bavi video produkcijom, a krajem februara meseca Niš je predstavio svetu kratkim turističkim filmom „Niš iz dva ugla“.\nFilm prenosi deo atmosfere koja se može doživeti u Nišu i prikazuje poznate turističke atrakcije i destinacije, razne manifestacije koje se održavaju u letnjem periodu i druge manifestacije koje se organizuju u Nišu u toku godine.\nIvan Mančić za Niške Vesti rekao je da se ideja o ovakvom projektu javila 2001. godine kada je prvi put došao u Niš, ali i počeo da putuje svetom.\n„Ideja se oblikovala vremenom i pojačavala posle svakog mog putovanja. Do sada sam obišao 30-ak zemalja u svetu i po povratku sam uglavnom pravio izložbe fotografija iz tih zemalja ili sam svojim prijateljima pričao o svemu što bi trebalo da posete u tim zemljama. Nakon povratka iz Južne Amerike 2014. imao sam nekoliko samostalnih izložba fotografija sa motivima iz tih zemalja, ali sam po prvi put napravio i film „Putevima Inka“ koji je bio je prikazivan na tim izložbama“, kaže Mančić.\nPošto je sugrađanima i prijateljima prepričavao svoja putovanja i dočaravao im razna mesta širom sveta, poželeo je da i svetu prikaže mesto gde živi već 19 godina – Niš. Film je stvarao postepeno.\n„Godinama unazad sam pratio turističke filmove preko Jutjuba u mnogim zemljama i video da i Nišu nedostaje jedan sveobuhvatan kratak film koji će za kratko vreme turistima predstaviti najbitnije turističke, kulturne, istorijske, sportske i ostale ponude koje grad ima. Tako da sam još tada počeo da eksperimentišem i snimam novim tehnikama kao što su hiperlaps i timelapse tehnika. Neki kadrovi u filmu Niš iz dva ugla su upravo iz tog vremena. Tako da sam ja na tom filmu radio bukvalno svake godine po malo“, priča Mančić.\nIvan Mančić; Foto: Nemanja Jovanović\nNajveći deo snimaka je nastao prošle godine.\n„Na proleće 2019. sam konkurisao kod sekretarijata za kulturu i informisanje grada Niša i oni su podržali ovaj projekat i na taj način su pored produkcije Orlovlet postali još jedan finansijer filma i ubrzali nastanak filma. U Nišu ima puno lepih kulturnih manifestacija i muzičkih festivala, pogotovo tokom leta, tako da je u pomoć pritekao i Miroslav Mitić iz MMD studia koji je video obogatio pre svega sjajnim snimcima iz vazduha. Pored njega pomagale su još neke naše kolege jer je tokom leta bilo puno dogadjaja pa nismo uspevali sve sami da pokrijemo. Tim ljudi koji je radio na filmu se tako vremenom povećao. Muziku za film je napisao Goran Lilić koji je imao težak zadatak da spoji tradicionalno i moderno. Tako se na početku videa prepoznaje melodija Niške Banje, a pred kraj videa su uzeti motivi iz naših tradicionalnih kola“, kaže autor filma „Niš iz dva ugla“.\nIdeja za naziv filma potiče odatle što, kako kaže, sve što nam se dešava i čemu pristupamo može se sagledat iz dva ugla, pa tako i ovaj film.\n„Naziv „Niš iz dva ugla“ je deo većeg projekta koji je obuhvatio istraživanje i snimanje poznatih turističkih lokacija i kulturnih manifestacija koje Niš nudi turistima tokom cele godine, kao i utiske domaćina sa jedne strane i utiske turista sa druge strane (iz drugog ugla). Pored ta dva ugla, sa nekim stranim turistima smo, osim o lepim utiscima, razgovarali i o tome šta je ono što Niš treba da promeni da bi bio bolji grad. Bilo je interesantnih primedbi i one su prosleđene sekretarijatu za kulturu kako bi se te primedbe prenele nadležnima i na taj način unapredio grad“, objašnjava Ivan.\nIz svog iskustva Ivan Mančić kaže da postoje dve vrste gostiju koji dolaze u neki grad, oni koji svraćaju i oni koji dođu.\n„Niš može puno toga ponuditi turistima i to sve ne mogu videti i obići ako svrate na par sati, zato poručujem svima da dođu u Niš! Da ostanu nekoliko dana, da upoznaju i grad i okolinu i stanovnike. Da ih pitaju uživo gde je najbolja hrana, najbolji provod i šta treba obići. Jer to što pre dolaska svako od nas gugla, pročita i pogleda na internetu o mestu koje želi da poseti je samo digitalna karta i ulaznica koja ih je dovela u Niš, a kad već dođu, neka uživaju. Niš je grad sa velikom istorijom i grad čiji će se građani tek radovati svakom gostu“, ističe Mančić.\nOn se na kraju osvrnuo i na trenutnu situaciju i zabrane putovanja.\n„Čak i da nisu zabranjena, neki ljudi ni tada ne bi mogli da putuju i posete Niš iz više razloga. Za njih pripremamo jednu novinu koja je deo novog projekta koji će im omogućiti da ipak posete Niš u budućnosti“, poručio je Ivan Mančić.\nNiš Niš iz dva ugla Turistički film


Za Vas i Vaš novi život | Boom93\nZa Vas i Vaš novi život\nZbog parova koji se, uprkos nastojanjima, još nisu ostvarili u roditeljstvu u Poliklinici Tectum će u subotu, 26. novembra boraviti stručni tim iz Austrije sa KinderWunsch Klinike, koji će biti predvođen Dr Leonardom Loimerom.\nOvo je peti put da Poliklinika Tectum organizuje susret naših sugrađana sa vrhunskim specijalistima iz Beča, a ovakve prilike su se već višestruko pokazale kao početni korak na putu koji je doveo do stvaranja novog života.\n“U cilju da parovima olakšamo izbor i da im pružimo mogućnost da se upoznaju sa mnogobrojinim metodama i načinom lečenja steriliteta, u subotu će od 12 sati u Poliklinici Tectum u Požarevcu biti Dr Leonard Loimer i Dr. Monika Stroh-Weigert iz Austrije sa KinderWunsch Klinike”, kaže za “Puls grada” psiholog Mr Jadranka Živanović-Matejić, koja je i sama deo ovog stručnog tima.\n“I do sada smo težili da to bude interaktivno predavanje, grupna ili individualna konsultacija sa parovima, ali kako nisu parovi uvek stizali da postave sva pitanja koja su želeli ovaj put će svi zainteresovani imati mogućnost da sa stručnim timom ponaosob porazgovaraju i predstave svoj problem. Savetovanje je potpuno besplatno, neobavezujuće i služi samo za lično informisanje”, naglašava Živanović-Matejić.\nSavtovanje počinje u podne. Kako bi se vreme koje će stručni tim provesti u Poliklinici Tectum što bolje iskoristilo, zainteresovani parovi treba da prijave svoj dolazak na telefone 012-531-041 i 065-3-531-041 i da sa sobom ponesu svu raniju dokumentaciju.\nSvakodnevica u ratnim vremenima\nI Požarevac u borbi protiv nasilja nad ženama


Projekat: Ozelenjavanje ekonomskog razvoja na zapadnom Balkanu kroz primenu neksus pristupa i identifikovanje prednosti prekogranične saradnje\nFinansira: Italijansko ministarstvo životne sredine, kopno i more\nZemlje: Bosna i Hercegivina, Crna Gora i Srbija\nGlavna implementaciona agencija: Ekonomska komisija Ujedinjenih nacija za Evropu (UNECE)\nRazvojni planovi u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori i Srbiji, zemljama koje dele sliv reke Drine, a posebno razvojni planovi u vezi sa planiranjem nekih 20 novih hidroelektrana, mogu uticati na ekosisteme, ali isto tako uticati i na druge sektore, naročito na energetiku, poljoprivredu i upravljanje vodama. Obaveze koje su preuzele zemlje u vezi sa životnom sredinom i klimatskim promenama, kao i izmenjene ekonomske perspektive, trebalo bi uzeti u obzir kada se diskutuje o planovima.\nU okviru projekta urađena je participativna procena međusobne povezanosti (neksusa) voda-hrana-energetika-ekosistemi u slivu reke Drine, a projekat se sprovodi u okviru Konvencije o zaštiti i korištenju prekograničnih vodotokova i međunarodnih jezera (Konvencija o vodama). Procena takođe promoviše široko razumevanje koristi od prekogranične saradnje.\nProjekat je posebno usmeren na ostvarivanje sledećih ciljeva:\nIdentifikovanje međusektorskih problema i kompromisa među sektorima, kao i moguća rešenja koja dalje treba istražiti i primeniti;\nUtvrđivanje mogućih rešenja, politika i aktivnosti koje pozitivno deluju na sve stejkholdere, koje mogu doprineti izbegavanju nenamernih posledica upravljanja resursima i koje mogu smanjiti tenziju među sektorskim ciljevima;\nJačanje saradnje među zemljama u basenu pri upravljanju prekograničnim vodama.\nKorišćenje i upravljanje resursima posmatra se kao jedinstveni proces, identifikovani su najveći intersektorski problemi sa nekim mogućim scenarijima budućeg razvoja. Među glavnim problemima identifikovani su regulacija toka na koju utiče proizvodnja električne energije u hidroelektranama, zatim izazovi ruralnog razvoja i modernizacija poljoprivrede, kao i problem sa upravljanjem optadnim vodama i čvrstim otpadom.\nProjekat je identifikovao čitav niz međusektorskih i prekograničnih mogućnosti za saradnju koje bi bile korisne za sve, a koje bi takođe smanjile pritisak na vodne resurse i životnu sredinu.\nPreporuke ili rešenja za unapređenja su dati, uključujući i predloge za unapređenje investicija, koji idu od kombinovanja lokalnih, visoko kvalitetnih poljoprivrednih proizvoda u kombinaciji sa eko turizmom do ažuriranja studija izvodljivosti novih hidroenergetskih infrastruktura i evaluacije uticaja novih projekata na sliv.\nParticipatorni proces, uključujući i tri radionice koje su održane, povećao je svest nacionalnih administracija o međusektorskim uticajima i sinergijama.\nTagovi: Drina, UNECE\nPočetna » UNECE » Neksus voda-hrana-energetika-ekosistemi i benefiti saradnje na Zapadnom Balkanu


Naslovnica Islam PRESS Ubijen osumnjičeni za napad u Berlinu\nAmer 23. Decembra 2016. At 16:00\n……barem da su ovako kao pseta pobijeni i svi Srbi koji su klali i inspirisali i naredjivali klanje Bošnjačke djece……


Otvoren konkurs za nastup na Exit festivalu – RTV Panonija\nHomeVestiOtvoren konkurs za nastup na Exit festivalu\nEXIT festival i Studentski kulturni centar Novi Sad i ove godine pokrenuli su konkurs za mlade muzičare kojima se pruža šansa da nastupe na nekoj od vodećih bina na Petrovaradinskoj tvrđavi od 7. do 10. jula. Proteklih godina na ovaj konkurs prijavljivalo se ukupno blizu 5.000 izvođača, a samo prošle godine od 411 prijavljenih izvođača iz 31 zemlje, izabrano je rekordnih 43 izvođača, među kojima su dva pobednika konkursa nastupila na glavnoj bini festivala. Ove godine EXIT otvara svoja vrata za 30 najboljih sastava i umetnika iz celog sveta! Bendovi, disk džokeji i svi muzičari već od juče mogu da se prijave putem aplikacije na sajtu Exitmusic.rs, a konkurs će trajati do srede, 11. maja, kada je poslednji dan za popunjavanje prijave.


Vesti online / Sport / Košarka / Nikada ne biste pogodili u kojoj zemlji igra Kvinsi Miler\nNikada ne biste pogodili u kojoj zemlji igra Kvinsi Miler\nAmerički košarkaš Kvinsi Miler je našoj javnosti postao poznat kada je oktobra 2015. došao u Crvenu zvezdu.\nKvinsi Miler karijeru nastavlja u Portoriku\nPružio je odlične partije i sa crveno-belima je osvojio ABA ligu i šampionat Srbije, a imao je zapažene igre u Evroligi. Potom je otišao u Makabi iz Tel Aviva, a prošle godine se kratko zadržao u Bambergu.\nSada je našao novi klub za koji niko u Srbiji nije čuo. U pitanju je Piratas de Kuebradiljas, koji je šampion Portorika, prenosi portal Eurohups. Miler je 2012. izabran kao 38. pik na draftu, a u NBA je igrao za Denver, Sakramento i Detroit.\n* Prepoznajete li ga: Ovaj dečkić nam je doneo mnogo medalja (FOTO)


WD Eksterni hard disk 3.5 My Book 3TB WDBBGB0030HBK-EESN: Eksterni USB Hard Diskovi: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: WD Eksterni hard disk 3.5 My Book 3TB WDBBGB0030HBK-EESN\nEksterni hard disk 3.5 My Book\nDimenzije: 170.6 x 139.3 x 49mm\nOpis proizvoda: WD Eksterni hard disk 3.5 My Book 3TB WDBBGB0030HBK-EESN\nPrebacite, sačuvajte i zaštitite svoje fotografije, video zapise, muziku i druge velike datoteke i oslobodite prostor na vašem računaru. Uz izuzetno brz prenos podataka, lokalnu, cloud i sistemsku backup opciju, tu je i zaštita lozinkom. My Book disk je vrhunsko rešenje za smeštaj podataka koje nudi kapacitet i zaštitu koja vam je svakom potrebna.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 73546\nSifra 73546, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 73546, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


GRINVALD: PRUŽITE AZIL SNOUDENU I SAZNAĆETE VIŠE | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna VESTI SVET GRINVALD: PRUŽITE AZIL SNOUDENU I SAZNAĆETE VIŠE\nGRINVALD: PRUŽITE AZIL SNOUDENU I SAZNAĆETE VIŠE\nAmerički novinar Glen Grinvald, poznat kao “veza” sa tajnim dokumentima koja preko “Gardijana” objavljuje bivši saradnik CIA Edvard Snouden, poručio je vlastima Brazila da bi trebalo da daju azil Snoudenu – ako žele još obaveštajnih podataka o američkoj špijunaži.\nGrinvald, kolumnista “Gardijana” koji živi u Rio de Ženeiru, svedočio je sinoć pred kongresnom komisijom Brazila koja ispituje navode o špijunaži.\nSnouden, kojeg traže Sjedinjene Države, trenutno je na nepoznatoj lokaciji u Rusiji, pošto mu je zvanična Moskva odobrila privremeni azil.Brazil još nije odgovorio na njegov zahtev da u toj zemlji dobije azil, iako ga je podneo odmah po objavljivanju eksplozivnih saznanja o američkom sistemu špijunaže.\n[quote_box_center]Grinvald je optužio Vašington i saveznike da vode “rat protiv novinarstva” i principa javnosti informacija. “Saznao sam da SAD koriste sistem za nadgledanje da bi kažnjavale novinare”, rekao je Grinvald, ne precizirajući na šta misli.[/quote_box_center]\nKolumnista “Gardijana” takodje je najavio skoro objavljivanje podataka koji se tiču Francuske i Španije.\n– Bavimo se visoko rizičnim novinarstvom. Nastavićemo to da radimo sve dok ne objavim i poslednji dokument koji imam, rekao je Grinvald senatorima, prenosi Blic.\n– Ne krijem informacije. Sve što znam o špijuniranju Brazila, sada i Francuske i Španije – a radim zajedno sa njihovim novinarima – ja objavljujem, dodao je na portugalskom jeziku.\nGrinvald je primetio da su vlade, uključujući brazilsku, zahvalne zbog otkrića o američkom sistemu špijuniranja, ali očigledno nisu spremne da zaštite čoveka koji je sve razotkrio, piše Blic.\n– Ako vlada hoće informacije, trebalo bi da ga zaštiti i omogući mu slobodu da radi, kazao je Grinvald.\nGrinvald tvrdi da je skoro svakodnevno u kontaktu sa Snoudenom.\nDokumenti koje je do sada objavio potvrdjuju da je američka obaveštajna Nacionalna agencija za bezbednost (NSA) presretala komunikaciju vladinih zvaničnika Brazila, zvaničnika državne energetske kompanije Petrobras, ali i telefonske razgovore i elektronsku poštu miliona “običnih” građana.\nPosle tih otkrića, brazilska predsednica Dilma Rusef oštro je kritikovala SAD u obraćanju Ujedinjenim nacijama prošlog meseca, a skratila je i planirani boravak u Vašingtonu.\nPrethodni tekstKIDNAPOVAN PREMIJER LIBIJE\nSledeći tekstĆerka češkog predsednika na orgijama!?


FRANCUSKA ZABRINULA VUČIĆA: Kosovo ima pravo da se kandiduje za Vijeće Evrope, sada je prioritet… | Slobodna Bosna\nFRANCUSKA ZABRINULA VUČIĆA: Kosovo ima pravo da se kandiduje za Vijeće Evrope, sada je prioritet…\nDijalog bi „doprinio njihovom evropskom približavanju i trajnoj stabilizaciji Balkana“, navela je ambasada Francuske na svom Twitter nalogu.\nFrancuska ambasada u Prištini saopćila je da je odluka o podnošenju kandidature za članstvo u Vijeću Evrope na Kosovu kao suverenoj zemlji, te je sada prioritet ponovo pokretanje dijaloga Kosova i Srbije.\n„Pozivamo dvije strane da se u punoj mjeri angažuju na tome i da se uzdrže od svake jednostrane akcije koja bi mogla da podstakne tenzije“, navela je ambasada.\nPodsjetimo, nešto ranije predsjednik Srbije Aleksandar Vučić kazao je kako građane Srbije ne treba čuditi ako u narednim danima čuju riječi podrške Kosovu iz Elizejske palače za članstvo u Vijeću Evrope jer su ih, kako je kazao, oni i stvorili.\nPrije 53 min2\nMILANOVIĆ POTPISAO KAPITULACIJU: Uputio pismo Stoltenbergu, pisao o BiH ali ni spomena o...\n20. Maj 20227\n20. Maj 202211\nLOŠE VIJESTI ZA ZORANA MILANOVIĆA: Ovo bi ga moglo jako zabrinuti...


Pozivno pismo za Pedijatrijski Kongres | APPCG\nPozivno pismo za Pedijatrijski Kongres\nCreated on Tuesday, 22 Aug 2017 21:30:13\nZadovoljstvo nam je da vas obavijestimo o aktivnostima Asocijacije za preventivnu pedijatriju Crne Gore (APPCG) koja je održala i svoju I redovnu sjednicu 31.05.2016. u Bečićima. Sjednicom je predsjedavao predsjednik asocijacije Doc.dr Nebojša Kavarić. O detaljima toku, sadržaju i zaključcima donešenim na ovoj sjednici možete se upoznati iz Zapisnika, koji vam ovom prilikom dostavljamo.\nOno što nam predstavlja posebno zadovoljstvo da vas obavijestimo da je u toku priprema Prvog kongresa preventivne pedijatrije Crne Gore sa međunarodnim učešćem, koji će biti održan 21-23. oktobra 2016. godine u Hotelu Splendid u Bečićima, Budva, pod nazivom „Preventivna pedijatrija kao temelj zdravstvenog sistema“. O detaljnijim informacijama vezanim za ovaj naš Prvi kongres moći ćete se uskoro više informisati na slijedećim adresama:\nOvim putem vam dostavljamo pristupnicu kojom bi i formalizovali vaše učlanjenje u APPCG. Nadamo se da ćete svojim aktivnostima i neposrednim učešćem dati svoj profesionalni i lični doprinos u smislu unaprijeđenja i očuvanja pedijatrije, kao temeljne medicinske grane i značajnog nosioca zdravstvenog sistema uopšte. Takođe vas molimo da obavijestite ostale kolege u svojom institucijama i sredinama čije adrese nijesmo imali ovom prilikom.\nO samoj organizaciji Asocijacije i aktivnostima koje sprovodimo moći ćete naći na slijedećim adresama:\nDoc dr Nebojša Kavarić