Južna Koreja će platiti troškove sjevernokorejske delegacije u PyeongChangu - Klix.ba\nJužna Koreja će platiti troškove sjevernokorejske delegacije u PyeongChangu\n14.2.2018. u 08:02\nJužna Koreja je odobrila plan koji podrazumijeva plaćanje troškova sjevernokorejske delegacije na Zimskim olimpijskim igrama koje se održavaju u PyeongChangu.\nSuma od 2,64 miliona dolara će biti osigurana iz budžeta južnokorejskog ministarstva za ujedinjenje. Grupa koju čini više od 400 sjevernokorejskih sportista i navijača stigla je u PyeongChang, a njihov dolazak je izazvao kontroverze jer neki Južnokorejci sumnjaju u želju Sjeverne Koreje za pomirenjem.\nPrisustvo Sjeverne Koreje na Zimskim olimpijskim igrama je iznenađenje, posebno zbog visokih tenzija izazvanih upornošću Pyongyanga u razvoju i testiranju nuklearnog oružja.\nIpak, Južna Koreja je pozvala Sjevernu Koreju da učestvuje na Olimpijskim igrama tvrdeći da je ovaj sportski događaj prilika za dijalog i smanjenje tenzija. Neki Južnokorejci su protestovali upozoravajući da je to zapravo platforma za propagandu Sjeverne Koreje. Odluka o zajedničkom ženskom hokejaškom timu je također izazvala reakcije, jer je to značilo da će neki južnokorejski hokejaši imati manju minutažu.\nUprkos svemu, južnokorejska vlada namjerava platiti smještaj i hranu sjevernokorejskoj navijačkoj grupi, kao i pomoćnom osoblju. Većina Sjevernokorejaca je odsjela u luksuznim hotelima u Seulu i blizu borilišta u PyeongChangu.\nJužna Koreja je platila troškove sjevernokorejske delegacije i 2002. godine tokom Azijskih igara održanih u Busanu.\nSjeverna Koreja Južna Koreja PyeongChang 2018\nSjevernokorejski lider Kim Jong-un dobio prvi službeni javni portret\n06.11.2018. u 09:59\n03.11.2018. u 12:48\nHouston savladao Minnesotu, sjajni Dragić nije spasio Miami poraza u Torontu\n14.02.2018. u 08:11\nReal Madrid spašava sezonu protiv rasipnog PSG-a, Liverpool gostuje Portu\n14.02.2018. u 08:00


Šta je jesen bez kaputa? | CityMagazine\nKada temperatura padne, nije baš svima bitno da budu šik obučeni. Ta jedna stvar, dolazak jeseni, u stanju je da ceo vaš stil preokrene. A sve zato da bi vam bilo toplo, naravno.\nAli, ako vam je pored toga da vam bude toplo, ove jeseni bitno i da izgledate moderno, mi znamo nekoliko modela kaputa koji imaju obe funkcije. Još je bolja stvar što će vas grejati i tokom zime, te ne morate da mislite o zimskoj jakni, ukoliko ne želite. Potpuno stilizovani, neobičnog kroja, zanimljivih boja, kaputi u kojima možete da se osećate kao umetnica, jarkih boja, i oni standarnog kroja, sve se to nosi ove sezone. Da imate na umu kakve krojeve da tražite za ovu jesen i njenu prijateljicu zimu, proverite stanje u našoj galeriji.\nVince - jer tako izgleda klasičan kaputOtvori galeriju\nDugački kaputi se nose ove jeseni i zime, a znate već da je bitno da imaju što veći postotak vune da bi bili topli.\nNajlepši „pametni“ satovi za muškarce jesen 2016 · jesen zima · kaputi


Back KULTURA MUZIKA Srpski novogodišnji koncert u Beču\nponedeljak, 13 januar 2014 01:12\nSPKD Prosvjeta Austrija treću godinu zaredom organizuje Srpski novogodišnji koncert u Beču, 14. januara 2014. godine u Svečanoj sali Magistrata u trećem okrugu.\nKoncert je ovog puta posvećen tradicionalnoj srpskoj i evropskoj muzici. SPKD Prosvjeta Austrija želi da gostima predstavi deo srpskog muzičkog stvaralaštva i ukaže da muzika može, a i povezuje različite evropske kulture.\nNa ovogodišnjem Srpskom novogodišnjem koncertu učestvuju sopran Suzana Šuvaković-Savić, prvakinja Opere Narodnog pozorišta u Beogradu, braća Teofilovići, jedinstveni izvođači drevne srpske i balkanske vokalne muzike, Prvi austrijsko-vizantijski hor, violinista Petar Maksimović i još nekoliko izvođača.\n-Srećna sam što ću sa svojom publikom proslaviti i rođendan i srpsku Novu godinu jer mi na isti dan padaju. Uživaću u Beču, gradu opere. A naravno i u šopingu, pa zaslužila sam zar ne? – izjavila je kroz osmeh primadona Narodnog pozorišta Suzana Šuvaković-Savić.\n+2 #1 milos 14-01-2014 00:47


Eksplozija i požar u Zavidovićima: Izgorila jedna kuća\nU Zavidovićima u naselju Ćumurana ,u ulici Brdska zbog dotrajalih i loših električnih instalacija sinoć je došlo do požara i eksplozije, javio je čitatelj Bh-index portala.\nKuća koje je već godinama sama bez ukućana bila je laka meta za požar, jer po samom nastanku požara niko nije mogao alaramirati Vatrgogasnu jedinicu. Nakon što je vatra već uzela maha jedan od mještana uočio je požar i pozvao je zavidovićke vatrogasce koji su u vrlo kratkom roku zajedno sa pripadnicima Policijske uprave Zavidovići stigli na mjesto događaja.Gašenje je bilo otežano iz razloga što se u potkrovlju kuće ostavljalo raznog materijala,razne boce i još dosta toga do sada neutvrđenog. U jednom momentu tokom višesatnog gašenja odjeknula je jača eksplozija koja je razvalila i odbila manji dio krova i zida,ali na sreću nije bilo povrijeđenih, javlja naš čitatelj.\nKako kažu mještani velika je vjerovatnoća da je u pitanju neka manja eksplozivna naprava koja se od silne toplote aktivirala.\nPožar je nakon višesatne borbe stavljen pod kontrolu,iza ponoći vozilo PVB Zavidovići napustilo je mjesto dogadjaja,a pripadnici PU Zavidovići ostali su na licu mjesta radi mogućnosti ponvonog javljanja požara.


ALF-OM - Prodaja, servis, kopir aparati, štampači, birooprema, računari, POS aparati\nServis i održavanje računara, čišćenje računara od virusa, reinstalacija windowsa ili nekog drugog operativnog sistema…\nZa svaki model aparata predviđeno je da se poslije izvjesnog broja kopija izvrši redovan servis.\nNudimo servisiranje štampača, fax-aparata i sve ostale opreme koja omogućava i olakšava rad u kancelariji.\nOsigurajte svom preduzeću najbolje rješenje za razmjenu i upravljanje informacijama te prilagodbu rješenja vašim specifičnim zahtjevima.\nIznajmljivanje printing sistema (printeri, MFC uređaji, kopir aparati), implementacija i održavanje raznih programskih rješenja za upravljanje MFC uređajima.\nNaš servis broji 40 sertifikovanih servisera koji posjeduju vrhunsko znanje iz oblasti savremenog održavanja i popravke birotehničke i računarske opreme.\nMi imamo rješenja za Vaše svakodnevne probleme\nIskustva naših klijenata:\nPrije implementacije Toshiba MDS sistema bilo je teško pratiti flotu uređaja za štampu na više od 90 benzinskih stanica širom BiH, sedam poslovnih jedinica i dva upravna objekta. Zajedno sa firmom ALF-OM smo riješili dostavu potrošnog materijala na udaljene lokacije, organizovanje servisnih intervencija, a više ne investiramo u opremu. Danas kontrolišemo troškove, znamo koliko nas svaka štampa košta i kroz izvještaje imamo podatak koliko trošimo na ovaj segment našeg poslovanja.\nDarko Zrnić, IT sektor, NESTRO PETROL\nCiljevi koje smo željeli ostvariti kroz iznajmljivanje uređaja za štampu bili su prestanak investiranja i smanjenje operativnih troškova. Firma ALF-OM nam je pomoću Toshiba rješenja za optimizaciju štampe to u potpunosti omogućila. Opremu više ne kupujemo, troškovi štampe su nam niži, poznati i predvidljivi.\nVanja Dupljanin, IT sektor, DUNAV OSIGURANJE\nSaradnjom sa firmom ALF-OM smo značajno unaprijedili printing sistem u kompaniji Sport Vision. Profesionalnost, brzina, fleksibilnost su neke od karakteristika sa kojima se svakodnevno susrećemo u radu sa firmom ALF-OM. Precizno vođenje odštampanih stranica sa jasno definisanom potrošnjom su dovele do smanjivanja troškova u ovom segmentu našeg poslovanja.\nDejan Lazarević, Rukovodilac IT Sektora, SPORT VISION\nOsoba u prodaji\nNaša misija je veoma jasna!\nOsigurati sigurno, jednostavno i ekonomično poslovanje naših klijenata inovativnim poslovnim rješenjima i uslugama\nuz stalno usavršavanje zaposlenih.\nPošaljite Vaš komentar!\nTu smo za sva vaša pitanja i sugestije.\nMolimo vas da popunite formular kako bismo mogli da vam pružimo pravovremen i precizan odgovor.\nMladena Stojanovića 43-45, 78000 Banja Luka\nTel.: 051/334-900, Fax: 051/334-901\nSva polja označena zvjezdicom (*) su obavezna!


Dešavanja | Page 5 | Savez vojvođanskih Mađara\nPred parlament Srbije došao je predlog na osnovu kojeg može biti produženo radno vreme pojedinih graničnih prelaza. Na 175 kilometara dugoj srpsko-mađarskoj granici postoji osam graničnih prelaza, od čega tri rade neprekidno. Ostalih pet otvoreni su u vremenu od 7 ujutru do 19 časova. Na ove granične prelaze odnose se upravo predložene izmene zakona. Automobili, dokle pogled doseže, trubljenje,... dalje\nDržavna revizorska institucija održala je danas u Skupštini Autonomne pokrajine Vojvodine konferenciju na kojoj je predstavila dva revizorska izveštaja i to: Izveštaj o reviziji svrsishodnosti poslovanja: ”Protivgradna zaštita u Republici Srbiji” i Izveštaj o reviziji svrsishodnosti poslovanja:”Subvencije jedinica lokalne samouprave u javnim preduzećima”. Predstavnicima Državne revizorske... dalje\nPredsednik Skupštine AP Vojvodine Ištvan Pastor razgovarao je danas sa direktorkom UNICEF-a za Srbiju Ređinom De Dominićis o modelima i mogućnostima za unapređenje saradnje i budućim zajedničkim aktivnostima. Predsednik Pastor upoznao je direktorku UNICEF-a sa najznačajnijim programima koje Pokrajinska vlada i Skupština APV sprovode vezano za unapređenje prava i položaja dece i mladih u AP... dalje\nSrbija je otvorenija za rešavanje manjinskih pitanja od zemalja u okruženju – izjavio Ištvan Pastor. Na snimanju emisije "Subjektiv" Pannon televizije su evropski poslanici Kinga Gal, Andor Deli razgovarali sa predsednikom Saveza vojvođanskih Mađara Ištvanom Pastorom o ostvarivanju manjinskih prava i stanju mađarske zajednice u Vojvodini. Naglasili su i da izbori za Evropski parlament 26.... dalje


PCVesti - Ukoliko možete da pošaljete, onda možete i da štampate\nby newsmasteron 29.07.2010\nHP Photosmart e-All-in-One štampač je prvi uređaj koji omogućava štampanje putem elektronske pošte, uz pomoć HP ePrint tehnologije\n29. jul 2010 – HP Photosmart e-All-in-One je prvi u novoj liniji štampača sa internet konekcijom koji poseduje funkciju ePrint, uz pomoć koje je moguće poslati priključeni dokument štampaču putem email poruke. Štampač podržava različite formate poput Microsoft Office dokumenata, PDF fajlova ili JPEG slika, sa bilo kog uređaja uključujući i pametne telefone i tablet računare, bez instaliranja dodatnih drajvera ili aplikacija. Ovi štampači će se uskoro naći i na srpskom tržištu.\nOvaj štampač sa bežičnom vezom po standardu 802.11n ima ugrađeni ekran osetljiv na dodir veličine 2,36 inča i štampa brzinom od 29 strana u minuti crno (do 600dpi) i 23 strane u minuti u boji sa veličinom od 4800x 1200 dpi na foto papiru. Skeniranje se može obaviti u rezolucijama do 1200dpi (optički). Takođe, ovaj multifunkcionalni uređaj pruža mogućnost štampe direktno sa interneta ili preko USB i SD / MemoryStick Duo memorijskih kartica, ukoliko je to potrebno.\nHP Photosmart e-All-in-One nema ugrađeni faks. Kompatibilan je sa PC i Mac računarima i radiće sa budućim servisom kompanije Google Cloud Print koji bi kompanija Google trebalo da pokrene ove jeseni.\nHP ePrint tehnologija radi po principu: ukoliko možete da pošaljete, onda možete i da odštampate. Svaki HP ePrint štampač će imati jedinstvenu jednostavnu email adresu koja omogućava pošiljaocu da pošalje dokument na štampu na isti način na koji šalje poruke. Korisnici takođe mogu poslati dokumenta na štampu, uz pomoć HP ePrint mobilne aplikacije na svom pametnom telefonu, štampaču koji se nalazi u kući, kancelariji ili nekoj javnoj lokaciji.\nKompanija HP kreira nove mogućnosti kako bi tehnologija ostvarila značajan uticaj na ljude, preduzeća, vlade i društvo. HP je najveća svetska tehnološka kompanija sa portfolijom koji obuhvata proizvode i rešenja za štampu, personalne računare, softver, usluge i IT infrastrukturu, koje rešavaju probleme korisnika. Za više informacija o HP-u (indeks HPQ na Njujorškoj berzi) posetite www.hp.com


U akciji “Bety” SIPA uhapsila 14 osoba | Objektivno\nNaslovnica Vijesti Crna hronika U akciji “Bety” SIPA uhapsila 14 osoba\nU akciji “Bety” SIPA uhapsila 14 osoba\nPostupajući po naredbama Suda BiH i Tužilaštva BiH, policijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) u koordiniranoj akciji sa MUP-om Srbije danas su, u okviru operativne akcije „Bety“, slobode lišili 14 osoba, te su izvršeni pretresi objekata na većem broju lokacija s ciljem pronalaska predmeta koji mogu poslužiti kao dokaz u daljem postupku.\nNavedene aktivnosti realizirane su uz asistiranje pripadnika MUP-a Kantona Sarajevo i MUP-a RS. Slobode su lišene osobe inicijala: Z.M. (1960), D.V. (1967), V.M. (1959), R.V. (1978), D.A. (1981), G.S. (1974), M.N. (1976), R.B. (1979), S.D. (1981), V.D. (1987), V.Z. (1986), A.Š. (1993), A.P. (1981) i J.M. (1978) zbog postojanja osnova sumnje da su izvršile krivično djelo iz člana 250. KZ BiH „Organizirani kriminal“, u vezi sa krivičnim djelom iz člana 195. KZ BiH „Neovlašteni promet opojnim drogama“, krivičnim djelom iz člana 205. KZ BiH „Krivotvorenje novca“, krivičnim djelom iz člana 373. KZ FBiH „Krivotvorenje isprave“, krivičnim djelom iz člana 377. KZ RS „Falsifikovanje isprave“, krivičnim djelom iz člana 381. KZ RS „Navođenje na ovjeravanje neistinitog sadržaja“, krivičnim djelom iz člana 238. KZ FBiH „Neovlaštena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga“, krivičnim djelom iz člana 29. KZ BiH „Saučesništvo“ i krivičnim djelom iz člana 31. KZ BiH „Pomaganje“.\nU okviru ove akcije izvršeni su pretresi stambenih i poslovnih objekata na 18 lokacija na području Sarajeva, Istočnog Sarajeva, Višegrada, Gackog i Trebinja. Prilikom izvršenih pretresa pronađeni su i privremeno izuzeti predmeti koji mogu poslužiti kao dokaz u daljem postupku, i to: veći broj mobilnih telefona, SIM kartice, eksterni nosači elektronskih podataka, falsificirane diplome i svjedočanstva, obrasci i druga dokumentacija, određena količina zeljaste biljne materije koja svojim izgledom asocira na opojnu drogu „kanabis“, precizna vaga i drugi predmeti.\nOsobe lišene slobode privedene su u službene prostorije Državne agencije za istrage i zaštitu, gdje će nad njima biti izvršena kriminalistička obrada, nakon čega će biti predate na dalje postupanje Tužilaštvu BiH.\n(Press služba SIPA-e)


“Gradimo sa manje CO2” - Naša Mesta\nNaslovna Eko - Paraćin “Gradimo sa manje CO2”\n„Gradimo sa manje CO2“ naziv je projekta Udruženja UNEKOOP iz Paraćina kojim se istražuju mogućnosti smanjenja negativnog uticaja sekrora građevine na klimatske promene.\nSrbija je potpisnik brojnih konvencija u kojima se obavezala da će u pomenutom sektoru uticati na građevinare da koriste materjiale koji manje zagađuju životnu sredinu i samim tim smanjuju negativan uticaj na klimatske promene.\n– Projektne aktivnosti Udruženja UNEKOOP prilikom realizacije ovog projekta ogledaju se u izradi aplikaije za opreativne sisteme android i iOS. U nju će biti implementiran kalkulator pomoću kog će građevinari i projektanti moći lako da izračunaju karbonski otisak što praktično znači – koju količinu gasova tačnije CO2 emituje ili proizvodi objekat koji grade jer svaki material ima određenu emisiju CO2, kaže Vlada Janković osnivač Udruženja UNEKOOP.\nOve metode se gotovo ne koriste u Srbii kao što je to slučaj u Evropskoj uniji, dodaje Janković i navodi da u zemljama Unije ovaj faktor je samo jedan koji utiče na oporezivanje ali i na tržišnu cenu stanova u zgradama ili objekata šire namene.\n– Ovim se motivišu građevinska preduzeća da koriste prirodne materijale koji vežu CO2 i smanjuju njegovu emisiju u atmosferu. Aplikacija je u fazi testiranja, a prilikom rada na aplikaciji koristili smo bazu podataka Međunarodnog foruma zelene gradnje. Aplikaciju ćemo završiti do kraja novembra kada će biti spremna za preuzimanje, zaključuje Janković iz Udruženja UNEKOOP iz Paraćina.\nProjektne aktivnosti su počele 1. septembra i predstavnici UNEKOOP-a će uskoro održati i prezentaciju svog proizvoda. „Gradimo sa manje CO2“ je projekat Udruženja UNEKOOP jednog od ovogodišnjih pobednika konkusa Partnerstvo za budućnost kompanije CRH Srbija. Udruženje je osnovano 2006. godine i njegova je misija promocija održivog razvoja na lokalnom, regionalnom i nacionalnom nivou.\nPrethodni tekstObradović: Digitalizacija veliki zadatak\nSledeći tekstKompanije sele poslovanje na internet – Porast kupovine domena u Srbiji\nUspešan projekat „Moj eko vrtić“ u Paraćinu


Foto: N.N. | Sberbank Banjaluka i ove godine podržala akciju “Movember”\nN.N. 02.12.2019 15:37\nSberbank Banjaluka već četvrtu godinu za redom podržava ovu akciju, koja se u mjesecu novembru obilježava u svijetu, i koja pritom ima i humanitarni karakter.\n„Sberbank Banjaluka je i ove godine dio humanitarne akcije „Movember, koja se kao dio svjetske kampanje već sedmu godinu održava u Banjaluci. „Movember“ predstavlja globalnu kampanju, koja ima za cilj da se u mjesecu novembru u što većoj mjeri probudi svijest o opasnostima karcinoma prostate i testisa, te da se u istom periodu prikupi što više sredstava za pomoć oboljelima od ove teške bolesti. Prepoznali smo značaj ove akcije, koja je edukativnog i humanitarnog karaktera, te se i ovog „Movember-a“ prikupljeni novac uručuje dvojici momaka, koji se hrabro bore sa ovim oboljenjem.„ izjavila je ovom prilikom Biljana Ševa, rukovodilac Službe marketinga i komunikacija Sberbank Banjaluka.\n„S ponosom možemo da kažemo da je ovo do sada najuspješnija akcija, s obzirom da ove godine imamo najveći broj partnera. Ove godine su u pitanju dva momka Jokić Dalibor (42) iz Trna koji je otac troje djece i bori se sa ovom bolešću pet godina i Mirel Kovač (32) iz Gradiške. Njihova materijalna situacija je jako teška i u saradnji sa Univerzitetsko-kliničkim centrom u Banjaluci odlučili smo da prikupljamo sredstva kako bi im bar malo olakšali borbu sa ovom bolešću. Veliko nam je zadovoljstvo što je Sberbank Banja Luka i ove godine uz nas, te što je prepoznala značaj naše akcije te se ovom prilikom još jedanput zahvaljujemo na donaciji koja nam je svake godine od velikog značaja”, izjavili su ovo članovi Neformalnog udruženja građana „Superbrke“.\nMovember je nastao 2003. godine u Australiji među nekolicinom prijatelja koji su na šaljiv način pokušali da prenesu veoma ozbiljnu poruku - prevencija karcinoma prostate. Novembar je tako postao mjesec tokom kojeg muškarci puštaju brkove s ciljem podizanja svijesti o karcionomu prostate i testisa. Movember je kasnije, iz godine u godinu, prerastao u jednu od najvećih globalnih humanitarnih kampanju u okviru koje se prikupljaju donacije i obavljaju edukacije o bolesti.\nSberbank Banjaluka Movember


Klop o Salahu! | Meridian Sport\nNaslovna Fudbal Klop o Salahu!\nKlop o Salahu!\nJirgen Klop trener fudbalerA Livrpula danas je rekao da je razgovarao sa napadačem Mohamedom Salahom o njegovom prisustvu na vjenčanju svog brata u Egiptu, nakon čega je dobio pozitivan rezultat na COVID-19.\nKlop nije pojasnio da li je Salah predmet bilo kakve disciplinske mjere.\n“To je između Moa i mene. To smo riješili, tako da je sve u redu”, kazao je Klop.\nNjemački trener iznio je svoj lični stav o prisustvu proslavama u toku pandemije. Kako bi i on mogao da prisustvuje jedan njegov prijatelj pomjerio je rodjendasku proslavu.\n“Prisustvovalo je 50 ljudi i u poslednjem trenutku sam odlučio da ne idem. To je bila rodjendanska zabava, koja je u to vreme bila dozvoljena u Njemačkoj. Bilo je napolju… sve te stvari, ali nisam otišao”, rekao je Klop.\nNaime, Salah je usnimljen kako nekad i bez maske na licu, pleše među desetinama ljudi na vjenčanju svog brata. Ceremoniji koju su organizovali sportski zvaničnici Egipta, takođe je prisustvovao.\n“U nekim drugim zamljama, u drugim situacijama, veći je društveni pritisak na vas”, rekao je Klop.\nNa koronavirus Salah je bio prvi put pozitivan prošlog petka, po dolasku u reprezentaciju Egipta, zbog čega je propustio utakmice protiv selekcije Togoa u kvalifikacijama za Kup afričkih nacija.\nFudbalski savez Egipta je saopštio da je fudbaler Liverpula bio pozitivan i na drugom testiranju.\nSalah će u petak doputovati za Englesku i proces povratka na trening počeće kada dobije negativan test.\nUtakmicu protiv Lestera u nedelju na Enfildu, Salah će sigurno propustiti.\nŠampion Engleske sledeći meč igra protiv Atalante u srijedu u Ligi šampiona, a nakon toga gostuje Brajtonu.\n“Osjeća se dobro, nema simptome, tako da je sve u redu”, kazao je Klop.\nPrethodni tekstRaković među prvacima na Karate festu\nSljedeći tekstNovak se borio kao lav i obezbijedio plasman u polufinale Mastersa!\nZanimljivosti Kristina Perkovic - 26 Novembra, 2020 0\nKuman pred potencijalnim problemima!\nAnđela Mugoša - 4 Novembra, 2020 1\nGvardiola: Siti će se boriti za titulu i naredne sezone\nLuka Milosevic - 22 Juna, 2020 17


Alen Šeranić koronavirus RS medicinska oprema | Info | Društvo\nAlen Šeranić za MONDO: Nema sumnjivih nabavki medicinske opreme u Srpskoj 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nPrema svemu što je ministar zdravlja Republike Srpske, Alen Šeranić, rekao u intervjuu za Mondo, korona virus nije najsmješniji virus na svijetu. Naprotiv, to je neprijatelj koji je nepoznat i koji se kao i ljudi, bori da preživi.\nProteklo je nešto više od dva mjeseca od početka borbe protiv epidemije virusa SARS CoV (Covid 19 je naziv za oboljenje koje virus uzrokuje) zbog kojeg sada živimo u dosta drugačije svijetu nego što je bio prije epidemije.\nSa Alenom Šeranićem smo pokušali razjasniti da li je korona virus stvarno to sve ''zaslužio''. Da li je pažnja koju smu mu ukazali - a to je bila sva pažnja svih ljudi - bila opravdana.\nMinistar je govorio kako su donošene ključne odluke tokom najjače borbe protiv epidemije, razgovarali smo Novaku Đokoviću i vakcinaciji, novim i starim virusima, tigrastim komarcima i teorijama koje kažu da nam ovo sve nije trebalo i da nas je neku namjerno zavjerenički u sve uvukao. Svi smo postali ''virusolozi amateri'', a virusologija i virusi, reći će Šeranić, sada su ''in'' i to će se nažalost nastaviti.\nU međuvremenu ''priroda se obnovila''. Fokus javnosti u BiH se sa vijesti o broju zaraženih i prebacio na utvrđivanje ko se i kako okoristio o nabavku medicinske opreme. U Srpskoj je prošla nedjelja završena najavom raskida ugovora o nabavci sada već famozne pokretne bolnice. Šeranić je u petak (kada je ovaj razgovor obavljen) objasnio zašto je ona (bila) kupljena i smatra to opravdanim.\nGospodine ministre, u Federaciji je BiH je aktuelna afera nabavke respiratora preko firme ''Srebrena malina''. Republika Srpska je medicinsku opremu nabavljala preko različitih firmi. Da li je kod nas bilo sumnjivih nabavki medicinske opreme i da li bi istraga mogla da pokaže nešto slično kao u slučaju respiratora u FBiH?\nPrema informacijama koje ja imam, nema sumnje, niti bilo kakvih mogućnosti po tom pitanju.\nOd onih koji su bili zaduženi za nabavke, Fonda zdravstvenog osiguranja Republike Srpske i Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske, imam informacije da je sve rađeno u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama i u skladu sa onim što treba da se izreguliše i završi.\nNemam drugačijih informacija i mislim da nema nikakve sumnje tu, što se tiče nabavki u RS.\nŠta je borba protiv korona virusa pokazala o stanju u zdravstvu Republike Srpske? Šta nam nedostaje?\nJa bih rekao prvo šta je pokazala da nam dostaje. Pokazala je ispred svega jednu odlučnost i požrtvovanost zdravstvenih radnika. Uradili su veliki dio posla i mislim da je javnost to imala priliku da vidi. S druge strane pokazala nam je da kao mali sistem, možemo vrlo brzo da se reorganizujemo i da preusmjeravamo kapacitete kako bismo što bolje odgovorili epidemiji. Pokazala je da je dobro što smo ulagali u zdravstveni sistem po pitanju samih objekata gdje su nam ostali ovi stariji objekti koje smo mogli brzo iskoristiti kada je trebalo (stara hirurgija u Banjaluci).\nImali smo jasan stav da sva lica iz staračkih domova prebacujemo u bolnicu dok su u mnogim drugim zemljama imali strategiju da ih ostavljaju u staračkim domovima pa nisu mogli da im pruže adekvatnu njegu.\nOno što smo prepoznali da će biti potrebno u narednom periodu jeste da nam treba nam više epidemiologa. Ne za to što sam ja epidemiolog, ali zasigurno je to nešto o čemu smo razmišljali. Takođe, spremamo se za reorganizaciju javnog zdravstva kroz novi Zakon o zdravstvenoj zaštiti gdje će postojeće higijensko-epidemiološke službe promijeniti namjenu u tzv. centre za promociju i prevenciju, kako bismo uveli više ljudi i napravili bolju sponu sa lokalnom zajednicom i segmentom javnog zdravstva.\nTrgovci i kupci pitaju kada će se moći normalno u kupovinu, odjeće prije svega?\n"To je stvar Instituta za javno zdravstvo, oni daju te preporuke. Ima tu dosta izazova vezanih za cirkulaciju vazduha i rad klima u toku ljeta. Žale se i ugostitelji. Struka sa aspekta higijene i epidemiologije zajednički mora da donese te odluke"\nSa aspekta ljudskih resursa trebaće nam više ljudi koji se bave virusologijom, epidemiologijom i stručnjaka iz oblasti imunologije Već smo o tome razgovarali sa dekanima medicinskih fakulteta.\nDa li to znači da nam se sprema, ne samo nastavak borbe protiv ovog virusa, već dolazak nekih novih?\nMožda ovo ne zvuči dobro, ali recimo to ovako: virusologija je ''in''. Nekad je to bila bakteriologija, zbog tuberkuloze, salmonele i salmoneloze, tifusa itd - to su bolesti iz prijašnjeg perioda. Sad je tu uglavnom virusologija. Imali smo virus ebole, pa pandemijski virus influence H1N1, a sada imate korona virusa, a i SARS virusi su svi korona virusi, tako da kapaciteti virusologije treba da se podižu.\nZato smo i pravili mrežu laboratorija u trouglu Banjaluka - Bijeljina - Foča, kako bismo pokrili cijelu RS, a aparate smještali prema kapacitetima i ljudstvu koje imamo, da bismo obezbjedili kapacitete za oktobar i bolju borbu i protiv influence i protiv korone i svih ostalih virusnih bolesti.\nŠirom Evrope lideri država se hvale da su "pobijedili korona virus." Može li se reći da smo ga i mi pobijedili?\nEpidemiju jesmo suzbili i ja vam mogu pokazati kako to izgleda (ministar nam je pokazao grafikon na kojem su podaci o oboljelima od marta do danas). Sa ovim padom mi možemo reći da smo obuzdali epidemiju.\nMožda je ovo prva bitka koju smo dobili. Ono što javnost mora da zna jeste da se i virus bori da preživi i tokom te borbe mutira. Te mutacije mu omogućavaju da se bori protiv lijekova ili da se prilagodi nekom drugom ''domaćinu''. Kao u ovom slučaju kada je prešao sa životinje na čovjeka jer životinja mu nije obezbjeđivala dovoljno uslova da preživi, pa je prešao na drugu jedinku i nastavio da joj se prilagođava.\nDakle, podaci koje imamo, broj lica u bolnicama koji se značajno smanjuje - sve pokazuje da smo iskontrolisali epidemiju. Osim broja zaraženih, meni kao ministru je značajan aspekt broj lica koja se liječe, koja su oboljela i koja mogu da izgube život.\nImate li podatke, među onima koji su nažalost izgubili život, koliko njih je umrlo od direktnih posljedica zaraze korona virusom? Doktor Nenad Stevandić je 18. maja iznio podatak da se za 38 osoba sa sigurnošću može reći da su umrli isključivo zbog zaraze infekcije korona virusa..\nŠto se tiče broja lica koja su umrla, postoji jasna definicija Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) i na osnovu nje kliničari prijavljuju smrt.\n"Možda ovo ne zvuči dobro, ali virusologija je sada IN"\nDa li je u tom trenutku tako bilo ili nije, to je stvar o kojoj kliničari mogu bolje mogu da govore i kolega Stevandić vjerovatno govori sa aspekta Kliničkog centra i postojanja tih podataka, ali mi baratamo sa ovim podacima prijava koje dođu u Institut za javno zdravstvo.\nDakle, to što je rekao možemo smatrati za tačno?\nVjerovatno, na bazi podataka UKC-a.\nZašto sada imamo mnogo manje zaraženih nego početkom maja? Zbog mjera koje smo donosili ili jer virusu ne odgovara ovo vrijeme?\nI jedno i drugo i treće vjerovatno.\nŠta je najviše uticalo na donošenje mjera koje smo preživjeli u proteklom periodu, sa medicinskog stanovišta i političkog. Da li države dobijaju preporuke SZO, i koliko odlučuju same, a koliko na osnovu preporuka i situacije u okruženju?\nTo je komplet svega što spominjete. U Zakonu o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti imaju tri segmenta mjera: opšte, posebne i vanredne i jasno je propisana koje mjere se kad primjenjuju i kako se procjenjuje situacija. Na osnvou toga su donošene mjere, od ograničavanja kretanja, zatvaranja škola, mjera za ponašanje građana, za izolaciju, karantin. Sve je to navedeno u zakonu i to se donosi u vanrednoj situaciji odnosno u vanrednoj prilici.\nS obzirom da je virus korona je nov virus, a po klasifikaciji virusa to predstavlja posebno opasnu zaraznu bolest, onda se tako i ophodite prema tome. Šta je caka? Caka je da se borite sa nepoznanicom i ne znate kako će virus odreagovati. Zato idete sa što restriktivnijim mjerama da pokušate da ograničite prenos virusa, prateći šta će se dogoditi. Istovremeno pratite nauku koja vam daje preporuke.\nSZO nema nalogodavan ton, ona uvijek daje preporuke i savjetuje da se sve prilagodi tradiciji i kulturi podneblja.\nEvo kada su u pitanju maske...Stvar je da ako vi u tradiciji i kulturi imate to da se grlite, dodirujete obrazima, da ne kažem još i da se ljubite, onda je to aspekt gdje se narušava fizička distanca od dva metra i dolazite u situaciju da prenosite virus.\nKad smo se odlučili na tu mjeru o maskama? To se desilo u onom trenutku kada smo prateći podatke vidjeli da većina 50-60 odsto zaraženih ne zna gdje se zarazila i ne može navesti jasan epidemiološki kontakt. To znači da je virus negdje u zajednici. Pošto su u tom trenutku radile prodavnice i tržni centri, strategija je bila da vidimo, ako je virus u zajednici, da nije možda lokacija tamo gdje se ljudi najviše okupljaju i cirukulišu, a to su trgovinski lanci. Uzeli smo uzorke radnicama i provjeravali ima li tu zaražnih. Ispostavilo se da nema.\nŠta je u tom trenutku još ''radilo''. ''Radilo'' je to da mi šetamo i da idemo jedni kod drugih.\nPretpostavka je bila da se tako širi virus, zbog druženja?\nDa, da se i tu može desiti širenje. Jer bio je minimum procesa rada i smanjena je bila mogućnost kontakta ljudi na poslu.\nAli vidimo da ponekad čak i ministri (ministar Dragan Lukač na jednom sastanku) ponekad ne nose masku, ili tokom slave Grada Banjaluka vidjeli smo gradonačelnika bez maske. Stiče se utisak da ljudi nekad nose, nekad ne nose i to onda može dovesti u nezavidan položaj one koji sprovode mjere i sankcije jer nošenje maske je, ako se ne varam, obavezno?\nJa nosim. To je do odgovornosti svakog pojedinca. To je bila uloga ministarstva zdravlja i uopšte štaba. Naše je bilo da obezbjedimo sistem, da damo ljudima smjernice i preporuke. To je na kraju krajeva bila moja uloga u cijeloj ovoj epidemiji, to sam govorio i tako sam se i ponašao.\nŠto se tiče samih maski upravo kriva sa podacima će nam reći: sada se maske na otvorenom preporučuju ili ne preporučuju. Ja pratim podatke i od zaraženih na dnevnom nivou tačno znam ko je na koji način zaražen.\nUglavnom su to kontakti sa pozitivnim licima. Npr. bude po jedan slučaj iz niza opština. To su uglavnom posljedični slučajevi iz tih džepova epidemije kao što su Derventa, Doboj, Kotor Varoš...\nPretpostavljam da ćemo maske ćemo nositi cijelo ljeto?\nNemojte da pretpostavljate. Pustimo podacima da kažu. Na osnovu njih ćemo izaći sa preporukama. Svjesni smo da nije komforno nositi masku napolju na 30 stepeni da to otežava rad, disanje. Ima ljudi koji imaju bronhitis, astmu, alergiju, ali mi ćemo procijeniti trenutak i vjerovatno će biti jedna nova preporuka o (ne)nošenju maski na otvorenom, ali u zatvorenom će sigurno ostati još neki period. Ne radim to samo ja već i Institut za javno zdravstvo.\nPostoji li mogućnost da su ljudi oboljevali ili imali dodira sa korona virusom i prošle godine, ili početkom ove godine i prije proglašenja epidemije, a da to nismo znali? Bilo je slučajeva i mediji su prenosili da su djeca u pojedinim školama oboljevala od oboljenja sličnih gripu u februaru, ili decembru.\nNismo imali slučajeva u februaru. U vrijeme kada se dosta pričalo o nedolasku djece u školu - moje dijete je bilo bolesno i završilo na infektivnom pet dana, sa suvim kašljem, temperaturom koja traje do pet dana, upalom pluća - ali sve su to bile influence B. U februaru je Klinički centar već krenuo da radi testiranja na bris nosa, kao što se radi kod korona virusa, da provjere da se ne radi slučajno o koroni, ali svi testovi su bili negativni!\nKlinički centar je od oktobra, kada počinje period respiratorne infekcije radio tzv. panel na korona virus gdje imate četiri korona virusa koja su inače zabilježena u humanom svijetu. Ostali su u životinjskom svijetu i ima ih preko 250. Nijedan od tih testova nije bio pozitivan na koronu. Nije je uopšte bilo u cirkulaciji. Brisevi su rađeni kod djece odnosno onih koji su imali upale pluća - sad govorim konkretno o Kliničkom centru jer je tu smještaj za teške akutne respiratorne infekcije i oni po difoltu rade te briseve - ali tada nije bilo korone, bila je potvrđena samo influenca B.\nOd prvog tog slučaja u martu (pozitivnog na koronu) imali smo slučajeva, malo influence, malo korone, da bi sa krajem marta influenca potpuno stala - što se i očekivalo s obzirom na njen sezonski karakter - a nastavila se samo korona. Kasnije, ljudi koji su imali teške upale pluća bili su samo sa koronom.\nNadzor na influencom koja ima sezonski karakter se vodi od četrdesete sedmice - to je početak oktobra do 20. sedmice naredne godine, a to je negdje otprilike kraj aprila i sredina maja. U toj sezoni imamo definisano kako se prati ta influenca\nOdakle smo nabavili prve testove za korona virus? Ko ih proizvodi i koliko su pouzdani? Šta biste odgovorili skepticima koji kažu da epidemije ne bi bilo da nije bilo testova, tj. pod pretpostavkom da nismo imali kako da utvrdimo korona virus, onda ne bi ni bilo mjera, vanrednog stanja, zaustavljanja ekonomije?\nSkeptike bih pitao: kako bismo onda objasnili porodicama od čega im umiru najbliži, kako bismo onda liječili ljude koji dolaze sa nepoznatim febrilnim stanjem pa morate da im date neke lijekove, a ne znate kako da pristupite i šta da dajete? Kako bismo onda utvrdili način sprečavanja širenja infekcije i kako bismo onda onemogućili da nam se najmlađi i najstariji ne zaraze tom infekcijom?\nRazumijete i pratili ste da postoje različite interpretacije i komentari cijele situacije sa korona virusom?\nJa sam osoba koja dozvoljava da se sumnja. S tim stvarno nemam problem. Ljudi imaju pravo da sumnjaju i da pitaju.\nKad su u pitanju PCR testovi, svi su nabavljeni sa liste validiranih testova Svjetske zdravstvene organizacije. Znači imate listu testova i onda kada dogovarate metod ponude, čak i kada su nam se obraćali za donacije testova, prvo naše pitanje je bilo da li su testovi sa liste SZO i da li odgovaraju aparatima koji se kod nas koriste.\nTo su aparati koje smo već imali?\nPCR aparati, zatvoreni sistem PCR aparata smo imali u Institutu i u UKC-u i proširili smo njihove kapacitete kao i kapacitete u Bijeljini i Foči gdje je štab odredio sredstva i kupljeni su ti aparati. Oni ne služe samo za utvrđivanje korone, to su aprati koji rade virusološke pretrage samo u zavisnosti od reagensa koji stavite. Kažem još jednom, virusi su ''in.''\nŠta je sa slučajevim kada test bude pozitivan, pa negativan, pa opet pozitivan i tako ukrug?\nJeste, bilo je tih slučajeva. Evo skoro je bio u Zadru ako sam dobro ispratio u medijima. Svaki test ima svoju osjetljivost i specifičnost . Ta senzitivnost govori o lažnoj pozitivnosti samog testa. Ovi testovi, a to su najbolji koji se koriste u svijetu, imaju senzitivnost 80 posto. Znači imaju mogućnost nedostatka (greške) od 20 posto.\nŠta mi radimo? Kad uzmemo test, ukoliko klinička slika ne govori u prilog testu, ne puštate tu osobu već je ponovo testirate. Zavisi i od količine i virulencije samog virusa koji se nađe u ždrijelu u trenutku kada se uzima. Sljedeći korak može biti da bronhoskopom uđete u pluća i uzmete bronhalni uzorak pa njega pošaljete na analizu.\nAli ako vam klinička slika pacijenta ukazuje nešto, nećete ga pustiti nego ćete gledati da dokažete šta mu se trenutno dešava.\nVi ste epidemiolog. Koliko ste se tokom studiranja, specijalizacije i profesionalne karijere bavili epidemijama i načinom borbe protiv virusa i da li u literaturi ima epidemija koje se mogu uporediti sa ovom?\nNisam imao priliku da se susretnem sa ovakvom situacijom tokom studija, ali tokom profesionalne karijere jesam. Prva stvar je bila pandemijska influenca 2009. godine i pripremali smo se kao i ovoj situaciji, kada smo sa 30. januarom imali plan i procjenu šta je moguće da se dogodi u Republici Srpskoj.\nŠeranić: Stižu nam tigrasti komarci\n"Svijet se jedno vrijeme borio i sa zika virusom. To nas nije toliko zakačilo zbog toga što soj tigrastih komaraca koji prenosi zika virus nije toliko zastupljen kod nas iako ga ima. Kod nas je najčešći obični komarac, to su oni mali, sitni. Tigrasti komarac je malo veći, vrlo je agresivan i on će vrlo brzo zbog klimatskih promjena naseliti ovo područje vjerovatno i to će biti poseban izazov."\nTo smo isto radili sa pandemijskom influencom 2009. godine jer smo imali pojavu novog virusa gdje smo trebali da se organizujemo, ali ta influenca nas nije u tolikoj mjeri zakačila koliko nas je sad zakačio korona virus. Nismo imali ovakve mjere. Postoji jedna stvar, ako imate imunitet na jedan tip influence vaš imunitet može dobro da odgovori i na drugi tip influence. Problem sa korona virusom je bio jer je potpuno novi i nismo dolazili u doticaj s njim pa nam je imunitet bio malo drugačiji\nImali smo slučaj ebole koja nas nije zakačila, ali ono što ne znate je da smo tada, 2014. godine, imali preko 28 preporuka koje smo izdali prema zdravstvenim ustanovama, pripremili smo aerodrom, način komunikacije, dovoza, prevoza.\nKolege iz Instituta, sa UKC-a i svi mi pohađali smo niz edukacija u SZO i Evropskom centru za kontrolu bolesti. Inače smo dio šire evropske mreže epidemiologa i mikrobiologa .\nDa li će vakcinacija protiv korona virusa biti obavezna? Vidjeli smo da je teniser Novak Đoković izazvao buru izjavom, parafraziram, da će razmisliti o vakcinaciji, ako bude primoran na nju. Šta vi kažete na to?\nPostoji već razvijena metodologija razvijanja vakcine protiv influence. Stvar je samo soja koji ćete da stavite u tu vakcinu. U ovom slučaju nemate razvijenu vakcinu protiv bilo kojeg korona virusa i morate razvijati od početka, sa prolaskom kroz sve kliničke studije i ispitivanja\nKada su u pitanju vakcinacija i javno-zdravstvene mjere ne treba da razmišljamo o sebi nego o tome šta mi činimo drugima. Možete nositi zarazu, a ne morate se razboljeti, ali vaša baka ili djed se mogu od vas zaraziti i nastradati.\nStiče se utisak da su bez obzira na broj slučajeva zaraze korona virusom sve države u regiji zajedno proglasile kraj epidemije odnosno ublažavanje mjera. To je bilo početkom maja. Da li su to političke odluke ili preporuke stručnjaka?\nBila je tu i preporuka SZO. Mi smo negdje na kraju treće sedmice aprila imali jednu video konferenciju sa predstavnicima i direktorima SZO za Evropu kada smo razgovarali već o izlaznim strategijama. Tada se već vidjelo da smo svi uspjeli da ograničimo širenje samog virusa i da treba razmišljati na koji način relaksirati i ublažavati mjere kako bismo se vratili u normalan život.\n"Ja novinare zovem vrlo važnim javno-zdravstvenim radnicima"\nTada smo i mi i druge zemlje krenuli da pravimo planove. Kod nas je ublažavanje mjera krenulo 27. aprila ako se ne varam, pa smo iz sedmice u sedmicu išli sa novim stvarima. Tako da, to sve jeste išlo sa jednog, da tako kažem, evropskog nivoa ali je svako prilagođavao sebi.Česi su vrlo brzo npr. pustili i sportske aktivnosti, bazene. Italijani su negdje sa nama zajedno dopustili rad restoranima iako su bili mnogo ugroženiji. Svako je prilagođavao sebi, ali jeste bila od strane SZO, ne preporuka, već zajednička aktivnost u smislu: hajde sad da razmišljamo kako ćemo izaći iz ovog i kako ćemo se ponašati na dalje.\nTokom epidemije mediji su se skoro isključivo i jedino bavili korona virusom. Pri tom stekao se utisak da su to radili skoro svi mediji svuda na svijetu. Prva vijest ujutru bila je o najnovijim brojkama oboljelih. Skoro preko noći, počevši sa prvim danima maja, to se promijenilo i sada postoje i neke druge informacije kojima se daje na važnosti ispred pomenutih brojki. Iz vašeg ugla koliki je bio doprinos medija u povećavanju ili umanjenju straha od virusa i kreiranju te atmosfere?\nJa novinare zovem vrlo važnim javno-zdravstvenim radnicima zato što su mediji kanal kojim se prenosi poruka do nekog na koga utiče neka mjera koja polazi, npr. od mene. Mislim da mediji imaju vrlo važnu ulogu u javno-zdravstvenom radu i ja čak mislim da bi svi novinari trebalo da idu na mastere i doktorate iz oblasti javnog zdravstva i mislim da je način komunikacije i socijalnog ponašanja zavisi od načina na koji se prenosi poruka.\nNa početku je bilo svega, bilo je "infodemije" i svako je pisao na neki svoj način sa relevantnim i nerelevantnim izvorom. Sad to više nije ni bitno. U jednom trenutku smo se svi zajedno fokusirali - ministarstvo i struka sa novinarima - u smislu diskusije oko nepoznanica u vezi korona virusa. Odgovor građana je bio vezan za način na koji su izvještavani.\nSmatrate da je opravdano što je cijeli svijet oko mjesec dana posvećivao pažnju isključivo koronavirusu i ničemu drugom?\nSa mog aspekta, epidemiologa i ministra zdravlja, mislim da je trebalo tako. Meni je bilo vrlo značajno da ljudi dobiju informacije i shvate o čemu se ovdje radi.\nJa sam privatno odgovarao na poruke; zaustavi me žena u prodavnici pa me pita: šta ćemo? U "Tropiku" okupim radnike oko sebe pa objašnjavam. Moja uloga kao javno-zdravstvenog radnika je da stanem i objasnim ono što u tom trenutku imam od informacija i da se sumnje razjasne.\nJesu li vas pitali da li je ovo "najsmješniji virus na svijetu" i da iza njega stoji neki drugi plan?\nBilo je pitanja oko zavjere. Ja nisam teoretičar zavjere. Kada obučete odijelo i popnete se u "Kovid bolnicu" i vidite 43 pacijenta koja leže u krevetu onda ne razmišljate o zavjeri već o porodicama. Imali smo slučaj gdje je virus ''odnio'' cijele porodice i kada kontaktirate sa rodbinom tih porodica, onda stvarno ne razmišljate o zavjeri.\nAli ljudi su pitali svašta o virusu. Na primjer, mogu li mačke i psi prenositi virus itd. Svašta je tu bilo jer se ljudi boje za svoju bezbjednost\nZašto je u Sarajevu i uopšte u Federaciji BiH bilo manje zaraženih?\nNe volim da komentarišem načine i strategije drugih zdravstvenih sistema. Svako se prilagođava svom sistemu i nadležnostima. U Federaciji je zdravstvo u nadležnosti kantona. Federalno ministarstvo uglavnom koordiniše aktivnosti. Ne ulazeći u to sve, suština je u definiciji testiranja i načina pristupa šta hoćete da uradite u tom trenutku.\nMi smo bili došli u fazu da imamo virus u zajednici i bili smo se fokusirali na zdravstvene ustanove, staračke domove, prodavnice i sve one koji su mogli da dobiju virus. Proširili smo strategiju testiranja tražeći virus. Da li je to opravdano sa aspekta brojeva? Po meni je bilo opravdano sa aspekta kontrole širenja epidemije unutar zajednice koju smo u toj fazi imali. Radili smo sve planski i to nam je dalo takve rezultate kakve imamo.\nŠta vam je bilo najteže? Da li je nedostajalo opreme, testova i jesu li se dešavale situacije kada se moralo improvizovati?\nNajteže je uvijek raditi sa ljudima. Oprema, testovi - to nije bilo najteže. Bilo je i tu izazova u smislu kako doći do opreme. Nabavke testova smo radili sa UNDP-om, pa i oni produže rok, jer takvo je bilo tržište pa onda očekujete i od SZO, ali uvijek smo imali ono što nam je bilo potrebno u tom trenutku.\nU javnom zdravstvu nemate opciju da dugo razmišljate oko odluka i morate brzo da ih donosite i da budu jasne.\nAlen Šeranić koronavirus intervju


Izložba: „Bogdan Bogdanović 2013/14“ fotografa Sebastijana Ilinga (Sebastian Illing) u Uličnoj galeriji | Univerzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet\nUniverzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet > Najnovije > Vesti > Izložba: „Bogdan Bogdanović 2013/14“ fotografa Sebastijana Ilinga (Sebastian Illing) u Uličnoj galeriji\nFoto: STIFFNESS, Vukovar, Croatia XII/2013 | © Sebastian Illing\nUlična galerija* u Beogradu predstavlja od 14. do 28. oktobra 2016. godine izložbu fotografija Sebastijana Ilinga (Sebastian Illing), koje su posvećene delu arhitekte Bogdana Bogdanovića, a nastale su tokom putovanja tog autora po prostoru bivše Jugoslavije 2013/14. godine.\n… “Često bih proveo sate posmatrajući njegove arhitektonske kompozicije (ili preciznije, “širu sliku” koju čine arhitektura i pejzaž, ali i ljudi, i životinje i zelenilo u koje ti spomenici zarastaju). Daleko od predstavljanja sinopsisa Bogdanovićevog rada (Achleitner publikacija iz 2013. godine poslužiće u te svrhe), crno-belim fotografijama tehnikom krupnog kadra ili fokusom na detalje želeo sam da pokažem ono što mene posebno fascinira. Godine 2007. kada sam prvi put u Kosovskoj Mitrovici video Bogdanovićev spomenik u znak sećanja na rudare, počeo sam osećati njegovu “doživotnu egzaltaciju” za i sa prostorom. Ovaj prostor imao je magnetni efekat za mene.\nBio sam opčinjen načinom na koji je arhaična forma u interakciji i čudnovatoj harmoniji sa okruženjem. Godinama nakon toga sam želeo da posetim još Bogdanovićevih memorijala, dok me konačno sudbonosne okolnosti nisu odvele na put 2013/14. godine. Tada su se stvari pokrenule. Kamera je svakako bila deo mog prtljaga, ali bez namere da jednoga dana napravim izložbu. Na kraju, izuzetno sam srećan što imam priliku da svoje fotografije “ukletog neimara” izlažem u Beogradu – gradu koji je dugo (do 1993. godine) bio središte njegovog života, gde su ga ljudi koji ga zateknu kako “luta” ulicama 1950-ih pozdravljali sa “Servus Caligari”, gde je bio gradonačelnik i gde je napisao otvoreno pismo gospodinu M. 1980. godine”. – Sebastijan Iling\n* Ulična galerija u Beogradu se nalazi u neposrednoj blizini Bezistana, u pešačkom prolazu između Trga Nikole Pašića i Nušićeve ulice, poznatijem kao Čavketov pasaž. (https://www.facebook.com/UlicnaGalerija/)\nSa otvaranja izložbe „Bogdan Bogdanović 2013/14“ | © Ulična galerija\nBogdan Bogdanović (1922-2010) bio je arhitekta, urbanista, pisac, filozof, umetnik, univerzitetski profesor i političar. Grad je za njega bio kulturni i moralni pojam, koji je istraživao, maštao i mislio, i o kome je pisao. Promišljao je i pisao o drugačijem gradu, o gradu koji nastaje odozdo, koji nastaje na osnovu građanske participacije, a njegovo kritičko promišljanje ne prestaje da bude izvor insipracija i ideja.\nAutor je preko 20 spomen-obeležja žrtvama fažizma u Drugom svetskom ratu, podignutih u drugoj polovini dvadesetog veka širom bivše Jugoslavije. Njegova memorijalna zdanja izvedena su iz topografije i okruženja u kojem su nastala i oblikovana u mesta pamćenja i komemoracije.\nOd 1970 – 72. godine bio je dekan Arhitektonskog fakulteta, nakon čega je formirana Nova škola arhitekture (1971-1973), ali je zbog nedostatka podrške da reformiše i modernizuje školu bio primoran da podnese ostavku. Nakon toga, posebnu vrstu pedagoškog poduhvata predstavljala je Seoska škola za filozofiju arhitekture u Malom Popoviću gde je sa studentima nastavio da razvija nove pristupe arhitektonskoj praksi zasnovane na istraživačkim igrama.\nBio je predsednik Saveza arhitekata Jugoslavije i član SANU do istupanja 1981. godine. Bio je i gradonačelnik Beograda od 1982-86. godine. Zbog antimiloševićevskog angažmana proteran je iz svog ateljea i škole u Malom Popoviću, a Beograd je napustio 1993. godine. Poslednje decenije života proveo je u Beču, gde je i umro 2010. godine. Dobitnik je velikog broja nagrada i priznanja za svoj rad, od Ordena za hrabrost, Piranezijeve nagrade, do Zlatne medalje grada Beča.\nFoto: “…AND MAGPIES LIVING CLOSE-BY…”, Slobodište/Kruševac_Serbia_VI/2014 | © Sebastian Illing\nFoto: LA FLEUR DU Bon, Jasenovac, Croatia I/2014 | © Sebastian Illing\nFoto: AFTER THE RAIN, Vlasotince Serbia VI/2014 | © Sebastian Illing\nSebastijan Iling (Sebastian Illing) je rođen 1980. u Verdau u bivšoj Nemačkoj Demokratskoj Republici, a odrastao je u ruralnom delu Saksonije, gde je stekao obrazovanje i bio društveno aktivan (posebno u radu sa osobama sa fizičkim i psihičkim poteškoćama). Studirao je sociologiju, psihologiju i interkulturne studije u Jeni u Nemačkoj i Urbinu u Italiji. Između 2000. i 2007. godine, živeo je u Bolzanu u Italiji, Bohumu, Madridu, i Bernu u Švajcarskoj, gde je stažirao.\nPrvu izložbu “Grac, Cirih, Priština, Bujtine” (sa Armendom Kabashijem i Viganom Nemanijem), imao je u Prištini (Ginger) 2014. Potom je usledila izložba “Dole ka Sarajevu” u Cirihu. Nakon toga, izložba “Bogdan Bogdanović 2013/14″ predstavljena je u Cirihu i Brestu (2014), Kopenhagenu i Beču (2015), a nakon Beograda, biće postavljena 2017. godine i u Makedoniji. Takođe, Iling za 2017. priprema izložbu u Štutgartu (Kaputt – Focus/Berlin) i Bernu (Coney Island Blues).\nU Beograd se vraća 14. novembra 2016. godine, kada otvara izložbu “Sunny place for shady people” u galeriji bARTcelona.\nFoto: BOGA, Berane, Montenegro I/2014 | © Sebastian Illing\nFoto: UPSIDE-DOWN, Jasenovac, Croatia I/2014 | © Sebastian Illing\nFoto: HUNGRY FOG, Kosovska Mitrovica XII/2013 | © Sebastian Illing\nFoto: GRIMACES AGAINST NATIONALISM I, Čačak Serbia I/2014 | © Sebastian Illing\nFoto: La Mappa, BOGDAN BOGDANOVIć 2013/14, Beograd VI/2013 Zürich VII/2014 | © Sebastian Illing\nKljučne reči:Sebastian Illing, Jugoslavija, Bogdan Bogdanović, gradonačelnik, dekan, dekan Arhitektonskog fakulteta, memorijalna arhitektura, Nova škola arhitekture, Ordena za hrabrost, otvaranje izložbe, Piranezijeva nagrada, Savez arhitekata Jugoslavije, SANU, Sebastijan Iling, Seoska škola za filozofiju arhitekture, Ulična galerija


Prijedor24 - Više od informacije! Danas počinje 62. Evrosong\nHome / Vijesti / Svijet / Danas počinje 62. Evrosong\nTakmičenje za “Pjesmu Evrovizije”, 62. po redu, počinje danas u Kijevu, kada će u okviru prve polufinalne večeri nastupiti predstavnici 18 zemalja.\nDrugo polufinale je zakazano za 11. maj, a otvoriće ga srpska predstavnica Tijana Bogićević sa pjesmom “In Too Deep”, dok je finale 13. maja.\nNajpopularnije muzičko takmičenje u Evropi ove godine se održava u glavnom gradu Ukrajine, zahvaljujući prošlogodišnjoj pobjedi Džamale sa pjesmom “1944”. Ovo je drugi put da je Ukrajina domaćin takmičenja, prethodni put su domaćini bili 2005.\n“Pjesma Evrovizije” ove godine je okupila predstavnike 42 zemlje.\nSrpska predstavnica izvešće u Međunarodnom izložbenom centru pjesmu “In Too Deep” u pratnji vokala Jelene Ðurić, Sanje Bogosavljevć i Jelene Pajić i uz ples Borisa Vidakovića.\nPrije tačno 10 godina Marija Šerifovć je sa pjesmom “Molitva” pobijedila na najgledanijem muzičkom takmičenju i dovela “Evrosong” u Beograd.\nOba polufinala, kao i finale 62. “Pjesme Evrovizije”, gledaoci će moći da prate u direktnom prenosu na kanalima RTS 1 i RTS Satelit.


Nenad Božović , Aleksandar Latas\nŠumarski fakultet odbio da da zemljište za izgradnju mini-hidroelektrane na Goču\n- Zbog toga je u ovoj reci došlo do potpunog pomora zaštićene potočne pastrmke i ostalog živog sveta - rekao je Ristić.\nJoš jedan investitor, "Hidro-Tan" d.o.o. iz Beograda, koji je istovremeno i projektant građevinske dozvole za MHE "Kunara", planira gradnju mini-hidroelektrane - MHE "Karaula" - na Brezanskoj reci, u Specijalnom rezervatu prirode "Goč-Gvozdac", i već je prijavio radove. Ovome se oštro usprotivio Šumarski fakultet u Beogradu, inače upravljač pomenutog specijalnog rezervata prirode, i najavio da šumske posede neće dati u zakup za ovakve namene.\nS druge strane, Bojan Milovanović, član Upravnog odbora Nacionalnog udruženja mini-hidroelektrana, kaže da je 850 samo potencijalnih lokacija za izgradnju, a investitor treba da se obrati nadležnima i vidi mogućnosti i ograničenja za gradnju. Studije Ministarstva energetike govore da od ovog broja može da bude izgrađeno oko 400 MHE.\n- Tu postoje i lokacije gde nema ekonomske opravdanosti da se postrojenje gradi. MHE najmanje utiču na prirodu, 250 puta manje od termoelektrana. Ljudi su obmanuti i treba ih edukovati koliko je izgradnja ovih postrojenja dobra - izjavio je Milovanović.\nNigde se ne radi kao u Srbiji\nAtlas Srbije za najmlađe, poklon knjiga svakog ponedeljka


SKVOŠ: Sport koji je osvojio planetu stanuje i u Novom Sadu | (Vesti - 01.12.2015) Novi Sad\n01.12.2015 u 18:11h\nIzvor: mojnovisad.com / Fotografija: Aleksandar Jovanović/ Privatna Arhiva\nSKVOŠ: Sport koji je osvojio planetu stanuje i u Novom Sadu\nNjegova pravila su jednostavna. Igraju ga svi bez obzira na godine i pol. Nastao je kao zabava za engleske robijaše sredinom XIX veka, a danas se smatra najmasovnijim rekreativnim sportom. Dovoljno je da mu se prepustite na samo nekoliko trenutaka i vrlo brzo će vam ući pod kožu. Reč je o skvošu, sportu koji se u svetu igra već dugo, a u poslednjih 12 godina prisutan je i kod nas. Te 2003. godine u Beogradu je otvoren prvi skvoš teren, tri godine kasnije otvaraju se tereni u Subotici i Novom Sadu, a 2012. i Sombor ulazi na listu gradova u Srbiji koji se mogu pohvaliti terenom za skvoš. Pored ovih gradova, teren za skvoš se nalazi i na Kopaoniku. Za igranje skvoša potreban vam je reket, loptica, i želja da se u terminu koji traje 45 minuta zabavite, ali i dobrano oznojite.\n- Sa skvošom sam se upoznao u inostranstvu, gde sam radio desetak godina. Mogu reći da je to bila ljubav na prvi pogled. Skvoš je generalno takav, ili vam se svidi ili ne. Kada sam odlučio da se vratim u Srbiju želeo sam da napravim nešto što nema u gradu i tako se rodila ideja o prvom skvoš terenu u Novom Sadu - počinje razgovor za portal mojnovisad.com Pero Mandić, vlasnik skvoš kluba Adut, jedinog mesta u našem gradu na kojem možete da se oprobate u ovom dinamičnom i zanimljivom sportu.\nUprkos svetskoj popularnosti, skvoš je u užem izboru za učešće na Olimpijskim igrama 2020. godine, ovaj sport je još uvek enigma za ljude u Srbiiji. Recite nam nešto više o njemu?\n- Ljudi iz neznanja skvoš smatraju mondenskim sportom, što nema veze sa istinom. Skvoš mogu da igraju svi. Ovaj sport se jako brzo uči. Tehnički nije zahtevan, ali fizički jeste. Poenta je da ga igramo sa igračem koji je približno na našem nivou, jer kada su igrači po kvalitetnu slični obojica će se zabaviti i potrošiti istu količinu energije. Može da se igra i u parovima, ali to uglavnom praktikuju oni koji se skvošom bave na vrhunskom nivou. U jako malo sportova imamo angažovanje tolike grupe mišića kao u skvošu. Nagle promene kretanja, intenziteta, loptica koja vam dolazi sa svih strana. Potrebno je da brzo razmišljamo i delujemo. U potpunosti smo fokusirani na igru sve vreme i praktično moramo da mislimo brzinom loptice, jer ako zakasnimo sa odlukom, pogrešićemo i izgubićemo poen.\nDakle, pored tela, na ovaj način razvijamo i svoje intelektualne kapacitete?\n- Tako je. Sem tog fizičkog dela, skvoš u velikoj meri utiče i na inteligenciju i koordinaciju. Rekao bih da je ovaj sport neka vrsta trodimenzionalnog šaha.\nKoja je donja granica za bavljenje ovim sportom?\n- Deca sa 10,12 godina već počinju da igraju skvoš i odličan je za njihov razvoj. Povrede u ovom sportu nisu česte, a sva pravila su bazirana na bezbednosti igrača. Naravno, dešavaju se i povrede, kao i u svakom sportu, ali ništa što je dramatično. Bitno je da se čovek dobro zagreje pred početak meča i nema problema.\nPre devet godina ste otvorili klub Adut. Da li je vidljiv pomak u interesovanju Novosađana za skvoš u odnosu na početke kluba?\n- Kako da ne. Ja danas imam probleme sa nedostatakom kapaciteta zbog velikog broja zakazanih termina, pa razmišljam i o proširenju.\nNedavno je u Novom Sadu završeno 10. klupsko Državno prvenstvo u skvošu. Kakvi su utisci?\n- Bilo je odlično. Učestvovalo je pet klubova. Mi smo bili treći, a dve beogradske ekipe su zauzele prvo i drugo mesto. Još uvek nemamo svoju ligu, ali često organizujemo turnire na kojima odmeravamo snagu. Nadamo se da će se oformiti još dva kluba, pa da možemo da igramo I ligu.\nUprkos malom broju terena i skromnim uslovima, Srbija ima svoju skvoš reprezentaciju. Na kormilu nacionalne ekipe nalazi se Branimir Carić, koji već 10 godina svoje znanje o skvošu prenosi na mlađe generacije. Pored trenerskog angažmana, osam godina je proveo na funkciji tehničkog direktora Skvoš asocijacije Srbije, a kroz njegovu “školu” su prošli svi juniorski prvaci Srbije.\nOd Branimira smo saznali kako izgleda jedan skvoš trening.\n- Trudim se da deci i starijim klijentima učinim svaki trening zanimljivim i posebnim. Svaki trening ima klasične delove kao i u svakom drugom sportu. Ja primenjujem metodiku obučavanja koju sam sam formirao iz iskustva u radu sa raznim trenerima. Mislim da je nama najbliža egipatska škola u kojoj postoji dosta slobode i kreativnosti, a da smo slabiji sa engleskom školom koja propagira disciplinovanu i dosta jednostavniji igru. Svaka škola ima svoje prednosti. Ja se trudim da nađem srpski modus. Skvoš treninzi se najčešće sastoje od ponavljanja situacionih vežbi gde se uvežbavaju određena rešenja u igri. Inače, u skvoš sportu najveći broj faktora utiče na rezultat.\nŠta je to što čini skvoš tako posebnim, pa ga naučnici svrstavaju među najzdravije sportove?\n- Skvoš je energična i veoma mentalno zahtevna igra, stoga utrošak energije je ogorman. Naučnici jako često gledaju rekreativni efekat kroz taj ogroman utrošak energije pa stoga kažu da je najzdraviji. Po meni je izlišno govoriti da je jedan sport mnogo zdraviji od drugog. On što je bitno je da povećava unos kiseonika što je ključno za održavanje zdravlja.\nDa li igranje skvoša zahteva posebnu fizičku spremnost?\n- Svaki sport kada se upražnjava rekreativno zahteva određenu početnu fizičku pripremu, mnogi ljudi greše misleći da nije tako. Posle se povrede i misle da je za to kriva posebnost te aktivnosti ili sporta. Mojim klijentima savetujem određene vežbe koje će pomoći da se ne povrede i da uživaju u igri. Kada radim sa decom prilagođavam čak i pravila igre kako bi deca mogla da uživaju. Skvoš je po metodici obuke zapao u svojevrsnu krizu zbog toga što svetska skvoš federacija (kao FIFA recimo) želi da ukalupi sve trenerske škole i da svi treneri rade po istim principima. To neminovno dovodi do jednoličnosti. Lično se sa tim ne slažem i ugrađujem principe koje sam naučio na Fakultetu za sport i fizičko vaspitanje u Novom Sadu, gde smo uvek govorili da trener mora da poštuje nauku, ali da bude kreativac. To naš sport krasi godinama i naši treneri u drugim sportovima su zbog toga veoma poštovani.\nKoje su po vama glavne prednosti skvoša u odnosu na neke druge sportove? Zbog čega biste nekome preporučili da počne da se bavi baš skvošom?\n- Skvoš nije komercijalan sport. Slobodan je. Deca koju sam vodio na turnire širom Evrope mnogo puta su mi govorili da nisu ni pretpostavljali da toliko dece igra skvoš. Nakon toga, oni su presrećni što imaju svoj svet prijatelja gde su posebni i slobodni. Uzori su im kvalitetni ljudi, najbolji svetski skvoš igrači nisu mega zvezde (sem u Egiptu). Oni ne zarađuju bilione i ne ponašaju se kretenski. Rekreativno bavljenje skvošem savetujem svim ljudima koji nemaju mnogo vremena za rekreaciju. Za skvoš je dovoljno 45 minuta. Za to vreme ste potrošili mnogo energije i jako se dobro zabavili. Skvoš možete posmatrati kao kombinaciju eksplozivnog kretanja, šaha i bilijara. Mislim da su ovo dovoljni argumenti da privuku svakoga ko želi da iskaže sve svoje potencijale kako bi se zabavio i rekreirao.\nKako vidite skvoš danas u Srbiji? Koliko su se stvari promenile od trenutka kada je počeo da se igra kod nas, i kakvu mu budućnost predviđate?\n- Skvoš asocijacija Srbije je krovna organizacija skvoš sporta. U početku je sve teklo kako treba i razvoj je tekao dobro, ali se odjednom desio zastoj. Mislim da je problem bio u krovnoj organizaciji, raspodeli sredstava, podsticanju projekata, reorganizaciji, ali i u pojedinim klubovima koji nisu želeli da daju svoj doprinos sveukupnom razvoju. Ja sam osam godina bio tehnički deo asocijacije, prestao sam sa radom početkom ove godine. Moram priznati da se više nisam slagao sa ostalim članovima, a nisam mogao da promenim organizaciju iznutra i da izguram svoje ideje. Mislim da možemo i moramo drugačije da radimo na razvoju našeg sporta. Dvanaest godina je dosta i mnogi ljudi u Srbiji znaju za naš sport. Krupne promene su potrebne u srpskom sportu kako se ne bi raspala naša najbolja privredna grana u vremenima koja dolaze. U vremenima kada se primenjuje novi zakon o sportu i kada se klubovi i sportska društva moraju prilagođavati novim zakonima tržišta i ekonomskog sistema u koji smo ušli. Sada se ponovo bavim samo trenerskim poslom i polako gradim neku novu priču skvoša u Srbiji. Mislim da skvoš, kao i svaki drugi sport, u Srbiji ima dobru budućnost, zato što smo mi sportska nacija. Ono što je bitno je da pronađemo model razvoja i podršku za njegovu implementaciju, mislim da ne treba da izmišljamo svoj put. Takve modele možemo pronaći u Poljskoj i Rumuniji, koje su veće zemlje od nas pa im je time bilo mnogo lakše da pronađu sredstva, ali su modelima razvoja pokazali celom svetu pravi put razvoja našeg sporta. U Poljskoj se održavaju svetska prvenstva, imaju najveći klub na svetu, itd, a skvoš postoji 10 godina, dakle sve je moguće. Rumuni su takođe, kao Poljaci, primenili model javno-privatnog partnerstva u razvoju i uspeli su za 10 godina da eksplodiraju. Videćemo, nadam se da će Srbija biti u skvošu kao i u svim drugim sportovima, najbolja na svetu.\nDa li su ljudi ovde dovoljno upoznati sa skvošom?\nVuk Brcanski se skvošom bavi sedam godina. Za to vreme prošao je put od rekreativnog udaranja loptice od kaučuka, do statusa reprezentativca Srbije, a ove godine je izabran za kapitena nacionalnog tima.\n- Skvošom sam počeo da se bavim sasvim slučajno. Drugar mi je jedan dan rekao: „E, moj ujak je otvorio skvoš klub, hoćeš da idemo da probaš?“, i tako je počelo. Prvi moj ulazak u teren je bio malo komičan, ali sam uspevao da pogodim lopticu što je jako bitno za prvi put. Na moju veliku sreću tada je u klubu bio prisutan moj, ispostaviće se dugogodišnji trener i sadašnji trener reprezentacije, Branimir Carić, koji mi je rekao da imam smisla za skvoš. Bilo je dovoljno da ga pitam kad možemo da odradimo trening. Od tog dana sam manje, više svaki dan u terenu.\nKako je tekao put od rekreativnog bavljenja skvošom do trenutka kada ste počeli da nastupate pod državnom zastavom?\n- Put je bio težak... Mnogo sam trenirao, ali rezultati nisu bili adekvatni. Na turnirima sam gubio od igrača od kojih sam bio možda i bolji, ali iskustvo je jako bitno u skvošu. Često su se dešavale i situacije da sam gubio "dobijene" mečeve, ali to su neke dečije bolesti koje moraju da se preleže. Veliki korak za moju karijeru je bio kad sam na šest meseci otišao u London radi usavršavanja jezika. Tamo sam trenirao u klubu na Wimbledonu koji se zove Christopher's. To je sasvim neka druga priča, igrači i treneri sa po 20-30 godina rada u skvošu, to kod nas ne postoji. Napredak je bio očigledan. Posle mog povratka u Srbiju, na Državnom prvenstvu te godine sam ušao kao poslednji igrač u žreb ( samo najboljih 16 sa SAS liste ima pravo nastupa ) i završio učešće na 9. mestu. Već sledeće sezone sam bio sedmi i onda je usledio poziv selektora na širi spisak reprezentacije ( četiri igrača čine reprezentaciju ). To sam veoma ozbiljno shvatio i to leto otišao u London u vec pomenuti klub i tamo se spremao da bih se u septembru 2012. godine kroz kvalifikacije izborio za dres sa državnim grbom.\nRecite nam nešto više o međunarodnim takmičenjima i uspesima reprezentacije? Gde smo u odnosu na druge?\n- Najveći uspeh sa reprezentacijom smo postigli prošle godine u septembru kada smo osvojili 3. mesto na Balkanskom prvenstvu u Bukureštu, pobedivši domaćine u borbi za bronzu. Od strane saigrača sam izabran za kapitena i na to sam veoma ponosan. Kod nas nema sujete, mi smo prava ekipa! Balkansko prvenstvo je ove godine igrano u Beogradu, ali na žalost, kako to obično biva, podlegli smo pod pritiskom da se pokažemo pred domaćom publikom. Izgubili smo prvo u polufinalu nesrećno od Slovenije, a onda i od Bugarske za treće mesto. U odnosu na sve reprezentacije u regionu mi smo ubedljivo najmlađi tim i sa verovatno najmanjim sredstvima, ali to nije moj deo, to je na državi i ljudima iz Asocijacije. Naše je da damo sve od sebe i igramo najbolje što možemo.\nSa kojim se problemima najčešće susreću skvošeri u našoj zemlji? Nedostatak terena, nedostatak kvalitetnih takmičenja?\n- Ove sezone sam dobio poziv iz Austrije da igram njihovu prvu ligu (Landesligu) za klub koji se zove CCCS (City & Country Squash Club ) iz Beča. Tako da jednom mesečno idem tamo da igram za njih. Upravo je to prouzrokovano problemima sa kojim se susrećemo ovde pa tražimo bolje van države. Mali broj klubova, samim tim i terena, čak i oni klubovi koji postoje i super rade kao naprimer Skvošlend iz Beograda imaju velikih problema sa pojedincima koji žele da ih spreče u tome što rade, a rade veoma dobro. Takođe, nedovoljna medijska pažnja za skvoš, malo ljudi zna za sport, ne znaju ni da mogu da probaju, misle da to samo ima u filmovima.\nPrvi skvoš klub u Srbiji, Skvošlend iz Beograda, trenutno prolazi kroz najteže trenutke od osnivanja i preti mu zatvaranje. Naime, uprava Pionirskog grada i Grad Beograd pokušavaju da sruše objekat u kojem se nalazi Skvošlend uprkos ugovoru koji važi do 2018. godine. Ovaj klub je i dom Skvoš asocijacije Srbije, pa moguće gašenje Skvošlenda može dovesti u pitanje i opstanak skvoša u Srbiji.\n07.12.2015. - Senka Bajić, zaštitno lice planinskog borda u Srbiji: Sa osmehom u najopasnije izazove\nPovezane teme Branimir Carić Pero Mandić skvoš skvoš asocijacija srbije skvoš klub Adut squash Vuk Brcanski


Studija dr Vere Kovačević i dr Luke Anđelića objavljena u prestižnom američkom časopisu | (Vesti - 07. 12. 2018) Subotica.com\n07.12.2018. u 00:00h\nU časopisu iz ginekologije i akušerstva "Fertility & Sterility", tokom prošlog meseca objavljena je studija pod nazivom "Changes in serum antimullerian hormone levels in patients 6 and 12 months after endometrioma stripping surgery". Ova studija deo je višegodišnjeg stručnog i doktorskog rada dr Vere Kovačević, specijaliste ginekologije i akušerstva i dr Luke Anđelića, jednog od lidera endoskopije u ginekologiji na prostoru Balkana.\nMentor u pomenutoj studiji bila je prof. dr Ana Mitrović Jovanović sa Klinike za ginekologiju i akušerstvo "Narodni front" u Beogradu, a kakvom se značaju radi, govori i podatak da je kratak uvodni video autora, jedan od šest videa koji su stavljeni na zvanični sajt časopisa "Fertility & Sterility" za ovu godinu. Na rang listi od 100 najznačajnijih časopisa iz ginekologije i akušerstva, ovaj časopis zauzima visoko osmo mesto, a ovo je prvi put da je u njemu objavljena jedna prospektivna studija iz ginekologije i akušerstva iz Srbije.\nDr Vera Kovačević i dr Luka Anđelić održali su dva plenarna predavanja, kao jedini predavači iz Srbije, na 27. Evropskom kongresu iz Ginekološke endoskopije, koji se održao u Beču od 7. do 10. oktobra. Za održano predavanje primili su specijalnu nagradu za naučni rad.\nStručno predavanje održali su i na 22. Svetskom kongresu iz ginekologije i akušerstva, koji se održao od 14. do 19. oktobra u Rio de Jeneiro u Brazilu, a od 22. do 24. novembra održan je i Evropski kongres endometrioze u Beču, na kojem je dr Vera Kovačević imala prezentaciju.\nTeme svih gore navedenih kongresa bile su iz oblasti endometrioze, laparoskopskog operativnog lečenja endometriotične ciste jajnika primenom tzv. "stripping" tehnike, uz korišćenje različitih izvora energije za uspostavljanje hemostaze najpre bipolarne struje, a sada i diodnog lasera, praćenja promene rezerve jajnika, kao i mogućnosti lečenja steriliteta.\nginekologija dr luka anđelić akušerstvo studija dr vera kovačević naučni rad\npre 15 časova i 11 minuta\npre 6 časova i 46 minuta\npre 16 časova i 30 minuta


Banja Luka korisnici zainteresovani za sexbook dejt, Sexbook Bosna\nBanja Luka Korisnici Zainteresovani Za Sexbook Dejt\nDa li tražite partnera? Proverite profile u nastavku i možda baš naletite na svog idealnog saputnika. Stupite u kontakt s njima i dogovorite dejt još večeras. Naš sajt ima na 1000 članova koji su oduvek tražili da se druže sa osobom kao Vi! Registrujte svoj potpuno besplatan nalog sad


Pamela "šutnula" Radonjićevog saigrača, sebe je videla kao smetnju u jednoj velikoj stvari | Telegraf - Najnovije vesti\n8. septembar 2018 | 13:32 » 13:33\nPamela "šutnula" Radonjićevog saigrača, sebe je videla kao smetnju u jednoj velikoj stvari\nZvezda plejboja i Čuvara plaže stavila tačku na romansu sa fudbalerom\nHolivudsko-fudbalska veza Pamele Anderson i Adila Ramija nije više "na snazi". Prsata američka glumica, najpoznatija po "nastupima" u Plejboju i ulogom u seriji "Čuvari plaže", napustila je 19 godina mlađeg francuskog reprezentativca i člana Olimpika zbog, kako se poverila prijateljima, osećaja da zbog nje Adil ima manje vremena za svoju decu.\n>>> Čim prestanem da izgledam ovako, ljubav će nestati... Pamela Anderson progovorila o vezi sa 20 godina mlađim fudbalerom\nFrancuz ima dvogodišnje sinove blizance Zajn i Madi sa svojom bivšom devojkom Sidon Bijemont, koje ne viđa onoliko koliko bi trebalo upravo zbog previše vremena koje provodi sa Pamelom, smatra ona.\nPamela, i sama majka (sa muzičarem Tomijem Lijem ima sinove Brendona i Dilana), razume da je roditeljstvo važnije od bilo čega, pa je u skladu sa svojim uverenjima žrtvovala vezu sa Ramijem i vratila se kući.\n- Pamela smatra da je ona razlog što Adil ne provodi vremena sa svojom decom koliko bi trebalo. Zato se povlači iz njihovog zajedničkog života kako bi on mogao da bude češće sa decom. To je ona, nesebična Pamela, istinski romantik - kaže izvor blizak američkoj glumici.\nPrethodne nedelje je prelomila, upravo posle vremena koje je provodila sa njegovim dečacima. Ti momenti su joj slomili srce, shvatila je koliko je važno da roditelji budu uz svoju decu, što mu je i saopštila, pre nego što se spakovala i otišla.\nPar se zabavljao nešto duže od godinu dana, ona se pre nekoliko meseci doselila kod njega na francusku rivijeru gde su započeli zajednički život. Izvor dobro upoznat sa dešavanjima u njihovoj vezi otkrio je da Pamela sada navija da se Adil ponovo spoji sa bivšom devojkom i oboje, zajedničkim snagama, podižu decu.\n20. godina legendarnog hita “Lepa si Pamela”: Velika žurka u nedelju na Beer Festu uz Blažu i Kljunove (VIDEO)\nČim prestanem da izgledam ovako, ljubav će nestati... Pamela Anderson progovorila o vezi sa 20 godina mlađim fudbalerom\nTagovi: adil rami, FK Olimpik Marselj, Fudbalska reprezentacija Francuske, Pamela Anderson\nТодорић 08.09.2018 19:25\nДобар изговор пара вреди...\nBorat 08.09.2018 19:22\nSlomila si mi srce ali i dalje te volim.\nKika 08.09.2018 19:15\nAko je ovo istina bravo Pamela. Ko ne voli svoju decu neće ni tudju!


MOJE PUTOVANJE IZ SNOVA: Jovana Miljanović – Island : Nadlanu.com\nObjavljeno 23. jun 2017. / 11:45:46\nU nastavku teksta Jovana će vas provesti kroz jednu od svojih avantura, podeliti sa vama značajne savete, smernice i preporuke koje će vam umnogome pomoći ukoliko se odlučite da pođete njenim stopama i posetite ovu tajanstvenu i uzbudljivu zemlju. Odlazak na Island, ukoliko sa pažnjom iščitate redove koji slede, doneće vam mnogo više od uobičajenih uzbuđenja koje posete komercijalnim turističkim destinacijama donose, te ćete moći u svoj dnevnik života upisati jedinstveno i neponovljivo iskustvo.\nPutovale smo preko avio prevoznika Wow Air, preko kojeg možete da nađete karte od čak 35 eura iz Londona, ako let bukirate unapred. Pored Wow Air, na Island lete Wizz Air i Icelandair. Najbolje vreme za posetu Islandu je od maja do avgusta, pa su tada i logično karte najskuplje. Međutim, Island ima poseban šmek u periodu oko novogodišnjih praznika, ako se odvažite da zbog vremenskih uslova odete u tom periodu.\nŠto se tiče smeštaja, on je na Islandu papreno skup. Ako imate veliki budžet preporučujem hotel Ion, a ako želite da prištedite pogledajte lokalne hostele i AirBnb stanove. Na Islandu ćete ionako najmanje vremena provoditi u hotelskoj sobi, pa je samo bitno da je ona topla. Lokacija zaista nije toliko važna, budući su sve prirodne lepote satima udaljene od Rejkjavika, a turistički autobus za ture skuplja putnike po celom gradu.\nNa Islandu su popularna jela od ribe, ali i puno specijaliteta veganske kuhinje koje možete naći uzduž i popreko Rejkjavika. Za listu mojih omiljenih mesta na Islandu, posetite moj Foursquare nalog. Pošto ne jedem životinjske proizvode, nisam htela da probam ovčiju glavu, ajkulu ni krvavi puding. To ostavljam mesožderima koji nisu gadljivi.\nPIĆE - PROVOD - MODA\nIslanđani uveče izlaze u pabove, vole dobro pivo, ukusne koktele i prepoznaćete ih po neobičnom stilu, frizurama i autentičnom nakitu. Moda je alternativna, a cene u radnjama su visoke, dok dominiraju brendovi iz Švedske i Danske. Vikinška tradicija oslikava se u modi, umetnosti, ali i muzici, što ćete iskusiti već prvog dana boravka na Islandu.\nSLOBODNO VREME I OBILAZAK\nKada se umorite od šetnje i poželite da se ugrejete, najbolji kapućino naćićete u kafiću Kaffibrennslan u centru Rejkjavika, gde uz kafu možete uživati i u zanimljivoj selekciji knjiga i magazina o raznim temama. Rejkjavik je meka za sve ljubitelje dizajna, autentične garderobe i unikatnog nameštaja. Centar grada je mali i ušuškan, a ako obratite pažnju videćete na skoro svakom uglu prodavnicu nakita, gde umetnici koriste lokalne lava kamenčiće u izradi.\nUkoliko želite da povoljno kupite nešto lokalno, posetite vikendom Kolaportid Flea Market, za sve od starih ploča do fermentisane ajkule. Najlepši pogled imaćete prilike da vidite iz restorana Perlan, gde su takođe odlični i deserti - banana split i kokos čokoladne kuglice.\nOno što me je naročito oduševilo je Harpa, koncertni i konferencijski centar koji svojim jedinstvenim dizajnom privlači turiste iz celog sveta. Harpa je 2013. osvojila Mies van der Rohe - nagradu Evropske unije za savremenu arhitekturu. U prodavnici unutar Harpe naćićete dizajnerske komade lokalnih dizajnera, autentične suvenire i predivne mirišljave sveće.\nPlava Laguna je zaista nešto najlepše što sam ikada imala priliku da posetim. Po ceni od samo 35 eura, na 45 minuta vožnje od centra, moćićete da uživate svim čulima u ovom geotermalnom izvoru, da se mažete lekovitim blatom i banjate satima. Obratite pažnju da unutra ulazite bez nakita i šminke i sa kosom podignutom u punđu, jer ne želite da znate kako kosa izgleda nakon što je izložite ovoj vodi.\nSeverna svetlost je zaista doživljaj za sve nas iz ovog regiona, i da biste je najbolje uhvatili posetite Island u periodu od oktobra do marta.\nJokursalon gejzir se nalazi na pet sati vožnje od centra, ali ga zaista vredi posetiti, jer je osećaj kao da ste upali u crtać Ice Age. Ovako neverovatnu prirodu zaista možete videti retko gde u svetu! Za 26 eura moćićete da se provozate brodićem po ovoj magičnoj laguni, što je isto doživljaj za sebe, jer takvo prelamanje svetlosti po lednicima kristalnih boja malo gde imate da vidite i doživite.\nZa više informacija posetite ovaj post https://jovanamiljanovic.com/2016/05/iceland-guide/ ili instalirajte mobilnu aplikaciju Reykjavik Appy hour, da vidite kada koji barovi imaju 'happy hour', pa uživajte u koktelima i upoznajte lokalce kako dolikuje.\nZa sve ekskurzije koje možete da odradite na Islandu pogledajte ovaj link: icelandexcursions.is\nSledeće putovanje koje planiram je odlazak u Njujork u septembru, gde ću održati moju radionicu za blogere, a potom San Francisko u oktobru.\nNeostvarena želja mi je da posetim Australiju, zagrlim koalu, pojedem 'acai bowl' na plaži i doživim Sidnejsku operu.


18.05.2020 u 17:07\nMOSKVA - Predsednici Rusije i Turske Vladimir Putin i Redžep Tajip Erdogan naglasili su danas važnost saradnje u razvoju vakcina i terapija protiv korona virusa, saopštila je danas pres služba Kremlja nakon njihovog telefonskog razgovora. Dvojica predsednika su razgovarali detaljno o problemima borbe protiv pandemije korona virusa, preneo je Tass. Putin i Erdogan su istakli značaj dalje saradnje između relevantnih agencija dveju zemalja u razvoju vakcine i terapija za lečenje infekcije, navedeno je u saopštenju, prenosi Tanjug. Predsednik Rusije je zahvalio turskim partnerima na pomoći u organizaciji repatrijacije ruskih državljana i za humanitarnu pomoć u velikom broju ruskih regiona. Putin i Erdogan su pozvali na jačanje napora na primeni rusko-turskih sporazuma o Idlibu u\n21.04.2020 u 17:01\nErdogan: Nakon završetka ramazana povratak u normalan život\nISTANBUL - Epidemija virusa kovid-19 bliži se vrhuncu, a zemlja planira da se vrati u normalan život nakon završetka ramazana krajem maja, izjavio je turski predsednik Redžep Tajip Erdogan. U Turskoj je do sada obolelo 90.980 osoba, dok je preminulo 2.140 osoba, prenosi Rojters. „Ova pandemija je postala najveća kriza od izbijanja Drugog svetskog rata u smislu ekonomskih posledica. Želimo da postignemo maksimalno poštovanje mera tokom meseca ramazana i da se vratimo normalnom životu nakon praznika”, rekao je Erdogan, prenosi Tanjug. On je dodao da će pojačane mere biti uvedene u 31 gradu u Turskoj i da će podrazumevati četvorodnevni policijski sat. Ovog petka počinje islamski sveti mesec Ramazan.\n10.04.2020 u 22:00\nErdogan zvao Vučića, podrška u borbi protiv epidemije\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan pozvao je večeras telefonom srpskog predsednika Aleksandra Vučića i preneo mu da je svojim pozivom želeo da izrazi podršku predsedniku Vučiću i građanima Srbije u borbi protiv zarazne bolesti kovid 19. Dvojica predsednika su se saglasili da korona virus ne razlikuje nacije i religije i da je saradnja među državama od presudnog značaja za uspešno suprotstavljanje širenju zaraze u svetu. Kako je saopštila pres služba predsednika Republike, Vučić je, osim na prijateljskoj podršci, Erdoganu zahvalio na konkretnoj pomoći u zaštitnoj opremi koju je Turska pre dva dana poslala u Srbiju, naglasivši da je ona simbol razumevanja i prijateljstva dveju zemalja, posebno kad se zna da Turska ima više od 40. 000 obolelih.\nISTANBUL - Pandemija koronavirusa ponovo je podgrejala rivalitet u Turskoj između predsednika Redžepa Tajipa Erdogana i istanbulskog opozicionog gradonačelnika Ekrema Imamoglua, oko prikupljanja sredstava i potencijalne blokade koja bi mogla ugroziti koordinisani napor u borbi protiv epidemije korona virusa. Centralna vlada u Ankari je saopštila da je kampanja za prikupljanje novca koju je pokrenuo gradonačelnik Istanbula ilegalna i zapretio da će odgovarati oni koji su u to uključeni odgovarati, preneo je Rojters. Imamoglu je pokrenuo kampanju ove nedelje pod sloganom „Uspećemo zajedno”, tražeći gotovinu i druge donacije od bogatijih Turaka za stotine hiljada onih koji nemaju. Erdogan je potom pokrenuo rivalsku kampanju „Nacionalna solidarnost” i obećao sedam svojih mesečnih\n22.03.2020 u 20:00\nBivši Erdoganovi saradnici na udaru vladajućih struktura\nVisoki funkcioneri koji su napustili vladajuću Partiju pravde i razvoja (AKP) i osnovali svoje stranke odmah su se našli na udaru turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana i njegovih političkih sledbenika. Reč je o bivšem premijeru Ahmetu Davutogluu i potpredsedniku vlade i ministru ekonomije Aliju Babadžanu. „To je zavera, jer u Turskoj nema potrebe za novim partijama. Poslanici nisu roba koja se preprodaje”, poručuju iz vladajuće koalicije. Predsednik Erdogan je izjavio, ne pominjući imena bivših bliskih saradnika, da te takozvane nove političke formacije u stvari potvrđuju da je Turskoj dovoljna samo njegova AKP, kao i da su oni unapred osuđeni na poraz. Posle formiranja Partije budućnosti vlada je odmah preuzela kontrolu nad Fondacijom za nauku i umetnost čiji je osnivač i\n08.03.2020 u 18:39\nISTANBUL - Turski predsednik Redžep Tajip Erdogan pozvao je Grčku da otvori svoje granice i propusti migrante na putu ka evropskim zemljama. „Ovi ljudi neće ostati (u vašoj zemlji), oni će ići u druge evropske zemlje. Zašto ne otvorite i svoja vrata, pustite ih da odu u druge zemlje i oslobodite se tog tereta”, poručio je Erdogan Grcima, prenosi Tanjug. On je u govoru u Istanbulu povodom Dana žena, istakao da su žene i deca podneli najveći teret krize, prenosi AP. „Da li je srce Zapada slomljeno zbog svega toga? Ne. Da li podiže svoj glas? Ne”, rekao je Erdogan.\nDemokrata i diktator\nKada je pre osamnaest godine mimo očekivanja pobedio na izborima mnogi su verovali da je to prolazna epizoda. Pogotovo što je bio u zatvoru zbog recitovanja islamističkih stihova: džamije su naše kasarne, minareti naši bajoneti, vernici naši vojnici. Pravo iz kazamata zaseo je u premijersku fotelju. „U Turskoj više ništa neće biti kao što je dosad bilo”, izjavio je tada Erdogan. Mnogi su sumnjičavo vrteli glavom. Više ne. Malo je ličnosti u modernoj istoriji Turske koja je tako brzo izbila u prvi plan. Bio je gradonačelnik Istanbula, tri puta premijer, sada je predsednik republike. Ako pobedi na sledećim izborima ostaće na vlasti do 2028. godine. Kada se u Turskoj pomene njegove ime jedni mu aplaudiraju a drugi zvižde. Čuju se dileme: islamista ili reformator, harizmatična\n07.03.2020 u 10:15\nErdogan veruje da će sporazum sa Rusijom doneti mir u Idlib\nANKARA - Najnoviji sporazum Rusije i Turske o Idlibu daće opipljive rezultate, rekao je turski predsednik Redžep Taijip Erdogan novinarima na povratku iz Rusije. „Primirje je u nekoliko oblasti donelo značajne dobitke. Štiti naše granice od terorista i režima. Primirje pruža teren za stabilizaciju i normalizaciju u Idlibu. Štiti i naše vojno osoblje tamo, kao i civile”, rekao je Erdogan, javlja Tass prenosi Tanjug. Predsednici Rusije i Turske sastali su se u Moskvi na pregovorima u četvrtak kako bi se dogovorili o prekidu vatre i nizu drugih mera za rešavanje situacije u sirijskoj provinciji Idlib. Prema postignutim sporazumima sva neprijateljstva trebala su da prestanu duž čitave linije borbe počev od 6. marta. Rusija i Turska će 15. marta započeti zajedničku patroliranje


131.990 km2 (96.)\n10.768.477 (2017) (74.)\nGini (2018) ▲32,3\nHDI (2018) ▲ 0.872\nZatim je Grčku anektirao Rim u drugom stoljeću prije nove ere. Grčka je postala sastavni dio Rimskog carstva formirajući jezgru oko njenog nasljednika Bizantijskog carstva. Grčka pravoslavna crkva je ukorijenjena u prvom stoljeću, oblikujući moderni grčki identitet i prenoseći grčku tradiciju širom pravoslavnog svijeta. Sredinom 15. stoljeća pada pod Osmanlijsku vlast, a nacionalna država Grčka se pojavljuje 1830. godine nakon rata za nezavisnost. Bogata historija ove zemlje reflektuje se po 17 lokaliteta koja se nalaze na UNESCO-ovoj listi svjetske baštine, među najvećim u Evropi i svijetu.\n1.1 Antički i klasični period\nGlavni članak: Historija Grčke\nAntički i klasični periodUredi\nGlavni članci: Antička Grčka i Klasična Grčka\nNajraniji dokazi o prisustvu ljudi na južnom Balkanu datiraju iz 270.000 godine p.n.e. i nalaze se u pećini Petralona, u grčkoj pokrajini Makedoniji. Grčka je dom prve napredne civilizacije u Evropi i smatra se rodnim mjestom zapadne civilizacije koja počinje sa Cikladskom civilizacijom na ostrvima Egejskog mora (3.200. - 2.700. p.n.e.), Minojskom civilizacijom na Kritu (2.700. - 1.900. p.n.e.) i Mikenskom civilizacijom (1.900. - 1.100. p.n.e.). Ove civilizacije su bile pismene; Minojci su pisali nedešifrovanim pismom poznatim kao Linear A, a Mikenjani pismom poznatim kao Linear B. Mikenjani su postepeno apsorbirali Minojce, ali se njihova civilizacija nasilno uništila oko 1.200. godine p.n.e., tokom regionalnih previranja poznatih kao kolaps bronzanog doba. Ovo razdoblje je poznato i kao Mračno doba Grčke.\nKraj Mračnog doba tradicionalno datira 776. godine p.n.e. sa početkom prvih Olimpijskih igara. Ilijada i Odiseja, prvi tekst zapadne književnosti, govori da su se na kraju Mračnog doba na grčkom poluostrvu pojavila razna kraljevstva i gradovi-države koji su imali svoje kolonije na obalama Crnog mora, Južne Italije (Magna Graecia) i Male Azije. Ove države i njihove kolonije su dostigle veliki nivo prosperiteta što je rezultiralo kulturnim bumom koji je izražen u arhitekturi, drami, nauci, matematici i filozofiji. Klisten je 508. godine p.n.e. pokrenuo prvi demokratski sistem vlasti u Atini.\nOd 500. godine p.n.e. Perzijsko carstvo je kontrolisalo grčke gradove-države u Maloj Aziji i Makedoniju. Pokušaji nekih grčkih gradova-država da se oslobode perzijske vladavine nisu bili uspješni. Perzija je napala gradove-države na grčkom poluostrvu 492. godine p.n.e., ali je bila primorana da se povuče nakon poraza u bici kod Maratona 490. godine p.n.e. U drugoj perzijskoj invaziji 480. godine p.n.e. nakon odlučujuće grčke pobjede u bitkama kod Salamine, Plateje i Mikale, perzijanci su bili prisiljeni da se povuku po drugi put sa svih evropskih teritorija. Predvođeni Atinom i Spartom, grčke pobjede u grčko-perzijskim ratovima se smatraju ključnim trenutkom u svjetskoj historiji. Nakon toga uslijedio je period od 50 godina mira koji je poznat kao Zlatno doba Atine, perioda koji je postavio mnoge temelje zapadne civilizacije.\nNedostatak političkog jedinstva u Grčkoj je doveo do čestih sukoba između grčkih država. Najrazorniji unutar-grčki rat je bio Peloponeski rat (431. - 404. p.n.e.) koji je dobila Sparta, što je dovelo do propasti Atine kao vodeće snage u Antičkoj Grčkoj. Atina i Sparta su kasnije bili u sjeni Tebe i na kraju Makedonije, koja je ujedinila sve grčke države u Korintski savez (također poznat kao Helenski savez) pod vodstvom Filipa II, koji je izabran za lidera prve jedinstvene grčke države u historiji.\nNakon atentata na Filipa II, njegov sin Aleksandar Veliki je preuzeo vodstvo nad Korintskim savezom i pokrenuo invaziju na Perzijsko carstvo sa združenim snagama svih grčkih država 334. godine p.n.e. Neporažen u borbi, Aleksandar je osvojio Perzijsko carstvo u cijelosti 330. godine p.n.e. On je stvorio jedno od najvećih carstava u historiji, koje se protezalo od Grčke do Indije. Nakon njegove smrti, njegovo carstvo je podijeljeno na nekoliko kraljevina, od kojih su najpoznatije Seleučko carstvo, Ptolemejsko kraljevstvo, Grčko-baktrijsko kraljevstvoIindo-grčko kraljevstvo. Mnogi grci su emigrirali u Aleksandriju, Antiohiju, Seleukiju i mnoge druge nove helenističke gradove u Aziji i Africi. Iako se političko jedinstvo Aleksandrovog carstva nije održalo, rezultiralo je helenističkom civilizacijom i širenjem grčkog jezika i kulture na područja koje je Aleksandar osvojio. Grčka nauka, tehnologija i matematika su dostigle svoje vrhunac tokom helenističkog perioda.\nGlavni članak: Administrativna podjela Grčke\nGrčka je podijeljena na 13 regija koje se zovu periferije. Periferije su podijeljenje na 51 manju administrativnu jednicu koje se nazivaju prefekture (grč. nomoi). Tih 13 periferija su:\nCommons ima datoteke na temu: Grčka\nWikicitati imaju citate vezane za: Grčka\nHellas Net: 360° Virtual tour kroz Grčku Archived 2020-01-21 na Wayback Machine\nPatrola do Grčke - 2019 (RTS SAT - Zvanični kanal\nPatrola do Grčke preko Makedonije - 2017 (RTS SAT - Zvanični kanal\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Grčka&oldid=3409585"


Suva usta rani znak demencije | Zdrav život | Saveti\nNEPRIJATAN SIMPTOM KOJI UKAZUJE NA OZBILJNU BOLEST: Ako imate ovaj osećaj u ustima, hitno se javite lekaru 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nNEPRIJATAN SIMPTOM KOJI UKAZUJE NA OZBILJNU BOLEST: Ako imate ovaj osećaj u ustima, hitno se javite lekaru\nAutor Marija Milenković 14.06.2022 07:00\nDemencija je specifična po tome što značajno ometa svakodnevni život, a suva usta su jedan od ranih simptoma ove bolesti.\nIzvor: Printscreen / Youtube / Cam25Zoo\nKada pomislimo na zdravlje naših zuba, prvo što nam padne na pamet je blistav osmeh i svež dah, iako neka zdravstvena stanja mogu izazvati loš zadah bez obzira na to koliko temeljno peremo zube i čistimo ih koncem. Ipak, oralna higijena je povezana sa našim kompletnim zdravljem na mnogo različitih načina.\nNa primer, iako možda nećemo automatski povezati zdravlje zuba sa kardiovaskularnim stanjem, loša oralna higijena je takođe povezana sa većim stopama bolesti srca. Osim toga stanje u našim ustima može ukazati na upozorenja o drugim zdravstvenim problemima, od tumora do hipertenzije. Stručnjaci tvrde da jedan poseban osećaj u ustima može biti jedan od prvih pokazatelja demencije.\nŠTITI NERVNE ĆELIJE I MOZAK: Moćna dejstva belog luka u borbi protiv Alchajmerove bolesti\n"Demencija je poremećaj koji narušava sposobnost pojedinca da pamti, razmišlja ili donosi odluke“, objašnjava Džim Den, gerijatrijski klinički savetnik i član Upravnog odbora "Senior Helpers-a".\n"Demencija nije specifična bolest, već opšti termin koji se koristi za opisivanje grupe simptoma specifičnih za gubitak pamćenja i druga kognitivna oštećenja koja su dovoljno ozbiljna da ometaju sposobnost pojedinca da obavlja svakodnevne aktivnosti", tvrdi stručnjak.\nIako ne postoji lek za demenciju, rano otkrivanje je i dalje važno. "Sa lečenjem i ranom dijagnozom, možda ćete moći da usporite progresiju demencije i održite mentalnu funkciju na duži vremenski period“, kaže Healthline. "Tretmani mogu uključivati lekove, kognitivni trening i terapiju."\nNeki rani simptomi demencije mogu se javiti godinama pre nego što se osobi zaista dijagnostikuje bolest. I za razliku od gubitka pamćenja i konfuzije, suva usta su potencijalni indikator koji nije uobičajen simptom kognitivnog pada.\nPovećana zaboravnost je opšte poznat simptom demencije, a suva usta su potencijalni rani simptom demencije.\n"Iako suva usta nisu jedan od najčešćih prvih znakova demencije, to može biti jedan od prvih pokazatelja“, kaže Rejmond Dačilo, direktor operacija za "C-Care" zdravstvene usluge.\n"U početnim fazama, zapamtiti da radite trivijalne zadatke kao što je ispijanje vode, može biti izazov za one sa demencijom, posebno ako stanje još nije dijagnostifikovano", tvrdi Dasilo i dodaje da i nedostatak hidratacije može izazvati smanjenje proizvodnje pljuvačke, što dovodi do suvih usta.\n| 12. Jun 2022.\n5 NAMIRNICA KOJE ŠTITE PLUĆA: Treba da ih uzimaju i pušači i nepušači - očistiće vam telo od toksina\n| 07. Jun 2022.\nVODA OD BELOG LUKA IMA MOĆNA DEJSTVA: Pravi se brzo i lako, pije se 7 dana u nizu i preporodiće vas\n| 06. Jun 2022.\nZAŠTO NE TREBA DA JEDETE SAMO BANANE ZA DORUČAK: Nutricionisti savetuju - evo sa čim je jedino zdravo da ih kombinujete\n5 GREŠAKA ZBOG KOJIH NE MOŽETE DA SMRŠATE: Na dijeti ste i trenirate, ali kilogrami ne odlaze - evo šta ne radite dobro\nZAŠTO SE GOJE ŽENE STARIJE OD 40 GODINA: Namirnice koje ne smete da izba...\nLEKARI SAVETUJU - JEDITE OVU NAMIRNICU ZA DORUČAK I REGULIŠITE KRVNI PRI...\nOMILJENA LETNJA NAMIRNICA SNIŽAVA KRVNI PRITISAK: Treba da se jede na pr...\nOD SUNČANICE "PADA MRAK" NA OČI, DECA POSEBNO UGROŽENA: Simptomi opasnog...\nVISOK PRITISAK SE DOBIJA I OD UPALE DESNI: Ako ne perete zube kako treba...\nLEKARI SAVETUJU - JEDITE OVU NAMIRNICU ZA DORUČAK I REGULIŠITE KRVNI PRITISAK: Navika koja značajno utiče na zdravlje\nOMILJENA LETNJA NAMIRNICA SNIŽAVA KRVNI PRITISAK: Treba da se jede na prazan želudac, a čini čuda i za kožu i kosu\nNAPITAK KOJI SMANJUJE STRUK, JEDAN SASTOJAK JE KLJUČAN: Pije se dva puta dnevno, ali posle 3 nedelje napravite pauzu\nVISOK PRITISAK SE DOBIJA I OD UPALE DESNI: Ako ne perete zube kako treba, posledica je neizlečiva bolest\nJUTARNJA NAVIKA ZBOG KOJE SE ŽENE GOJE: Nutricionistkinja objasnila kako pravimo grešku koja usporava mršavljenje\nZAŠTO SE GOJE ŽENE STARIJE OD 40 GODINA: Namirnice koje ne smete da izbacite iz ishrane\n"AKO STE STIGLE DO MENOPAUZE - BLAGO VAMA": Znojila sam se, crvenela i osećala odvratno, a onda mi je promenila život


Svaki deseti korisnik macOS-a je imao susret sa malverom Shlayer | OZ I.T SOLUTIONS-BLOG\nOpisi virusa, 24.01.2020, 04:00 AM\nIako se macOS smatra relativno sigurnim operativnim sistemom, sajber kriminalci ne odustaju od pokušaja da profitiraju od korisnika macOS-a. Dobar primer za to je Shlayer, najrasprostranjeniji malver za macOS u 2019. godini. Shlayer je trojanac downloader koji se širi preko lažnih programa koji kriju maliciozni kod. Njegova svrha je instaliranjeadwarea, programa koji bombarduju korisnike neželjenim reklamama i presretanje pretraga korisnika u pregledaču i izmena rezultata pretrage što ima za cilj prikazivanje što više reklama.\nPrema telemetrijskim podacima kompanije Kaspersky, Shlayer je odgovoran za 29% svih napada na macOS uređaje u 2019. godini što mu je obezbedilo vodeću poziciju među malverima za macOS. Većina preostalih malvera sa liste Top 10 pretnji za macOS su adwarei koje instalira Shlayer – AdWare.OSX.Bnodlero, AdWare.OSX.Geonei, AdWare.OSX.Pirrit i AdWare.OSX.Cimpli.\nShlayer uglavnom stiže na računare kada korisnik preuzme zlonamerni program. Istraživači kompanije Kaspersky kažu da sajber-kriminalci koriste složeni sistem distribucije sa brojnim kanalima koji vode korisnike do malvera.\n„Shlayer se širi preko partnerske mreže hiljade web sajtova, često ciljajući posetioce legitimnih web sajtova, uključujući YouTube i Wikipediju“, kaže se u analizi malvera objavljenoj u četvrtak. „YouTube, gde su linkovi za maliciozni web sajt uključeni u opise videa, i Wikipedia, gde su takvi linkovi sakriveni u referencama članaka.“\nOni koji stoje iza Shlayera nude vlasnicima sajtova i onima koji su voljni da, recimo, postave video na YouTubeu ili urede stranicu na Wikipediji, obećavaju da će zaraditi od svog web sajta ako budu objavljivali linkove koji vode do Shlayera. Sajber-kriminalci nude relativno veliku nadoknadu za svaku instalaciju malvera, i to za američke korisnike. Više od 1000 partnerskih web sajtova distribuira Shlayer, tvrde iz kompanije Kaspersky.\nKako to u praksi funkcioniše? Korisnik koji recimo traži epizodu popularne TV serije ili fudbalsku utakmicu preusmerava se na lažni sajt koji navodno nudi traženi sadržaj. Na sajtu će korisnika sačekati linkovi koji vode do malvera. Istraživači Kaspersky Laba kažu da su videli preusmeravanja na stranice sa lažnim ažuriranjem za Flash Player sa kojih žrtve preuzimaju malver. Za svako preuzimanje malvera, partner koji je objavio link do malvera dobija uplatu.\nIstraživači kompanije Kaspersky pronašli su preko 700 domena sa malverom Shlayer, na koje korisnike preusmeravaju linkovi koje distribuiraju partneri.\nSkoro sve web stranice koje vode do lažnog Flash Playera imaju sadržaj na engleskom jeziku. Najviše inficiranih korisnika je u SAD (31%), Nemačkoj (14%), Francuskoj (10%) i Velikoj Britaniji (10%).\n„MacOS platforma je dobar izvor zarade za sajber-kriminalce koji neprestano traže nove načine da prevare korisnike i aktivno koriste tehnike društvenog inženjeringa za širenje malvera. Ovaj slučaj pokazuje da takve pretnje mogu da se nađu čak i na legitimnim web sajtovima. Srećom za korisnike macOS-a, najrasprostranjenije pretnje koje ciljaju macOS su trenutno nezakonito reklamiranje, a ne nešto opasnije, poput krađe finansijskih podataka”, kaže Anton Ivanov, analitičar kompanije Kaspersky.\nViše o malveru Shlayer možete naći na blogu kompanije Kaspersky, Securelist.\nPrevious Post:Hakovano više od 2000 WordPress sajtova\nNext Post:LastPass greškom uklonio ekstenziju iz Chrome Web prodavnice, korisnici bili zabrinuti za svoje lozinke\nVaša IP adresa: 3.234.241.200


Klinika za dječje bolesti Zagreb | Registar ugovora o javnoj nabavi i okvirnih sporazuma 1.1. - 30.6.2018.\nRegistar ugovora o javnoj nabavi i okvirnih sporazuma 1.1. – 30.6.2018.\nCreate Date 12.07.2018


Nagrada "Novinar godine" dodeljena redakciji "Žurnala" - Direkt Portal\nNagrada “Novinar godine” dodeljena redakciji “Žurnala”\n03.05.2019 18:39 Društvo novinara BiH, nagrade, Novinar godine 0\nŽiri Društva novinara BiH je u kategoriji “Novinar godine” odlučio da ove godine nagrada bude kolektivna i da bude dodijeljena redakciji portala „Žurnal“.\nNovinarka Azra Omerović u ime redakcije Žurnala preuzela je nagradu\nNovinari Žurnala su temeljito i sistematski razotkrivali političke i društvene afere, prije svega veze između politike i organizovanog kriminala kao i slabosti pravosudnog sistema u BiH, navode iz Društva Novinara BiH.\n„Malo koja je redakcija u samo jednoj godini objavila toliko istraživačkih priča koje su potresle i protresle bh. javnost, ali i zemlje regiona pa i šire. Jedna od njih svakako je afera Diplome, iako će mnogi reći da je kupovina diploma u BiH, nažalost, “stara“ priča. Veliku pažnju i brojne reakcije izazvala je ta priča.\nFilm „Država protiv Davida“ koji rekonstruše posljednje sate života mladića Davida Dragičevića-kontradiktorne policijske nalaze sa dokazima koje posjeduje porodica te ukazuje na svojevrstan fenomen građanskog bunta grupe “Pravda za Davida”.\nNaravno, mnogo je još novinarskih priča koje su žiri uvjerile da ova nagrada ide u prave ruke,” navedeno je u obrazloženju Društva novinara BiH povodom dodjele nagrade redakciji Žurnala.\nGodišnja nagrada u kategoriji printanih medija dodjeljena je Berislavu Juriču, za televizijsko novinarstvo nagrađena je Arijana Saračević Helać a u kategoriji radijskog novinarstva dobitnica je Vanja Iličić.\n"Nagrada za životno djelo" ove je godine dodijeljena Ahmedu Bosniću.


Nezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV) pozvalo je danas političke stranke i aktere da odmah prestanu sa političkim pritiscima na uredništvo i redakciju slovačkog lista „Hlas L’udu“.\n„Nametanje jedne političke opcije kao dominantne i gušenje pluralizma u medijima je kobno ne samo za samu redakciju i novinare već i za celu zajednicu. Nedopustivo je da slovačka zajednica ostaje uskraćena za mišljenje drugih relevantnih političkih aktera koji nisu po volji upravljačkih struktura u tom mediju“, navodi se u saopštenju NDNV-a.\nNDNV je pozvao i Nacionalni savet slovačke nacionalne manjine da zaštiti novinare u toj redakciji i da poštuje autonomiju i integritet medija ali i uredništva.\n„Nedopustivo je da se u tom listu objavljuju odgovori na ranija dešavanja u Kisaču, a da novinari i redakcija ne zna ko stoji iza teksta koji zauzima čak pet strana u tom listu uključujući i naslovnu stranu“, navodi se u saopštenju.\nNDNV smatra i da ukidanje rubrika koje služe za argumentovano polemisanje na teme od značaja za slovačku zajednicu „dirketno urušava ugled lista kao i same medijske kuće“.\n„Upliv politike i pretvaranje lista u propagandnu mašineriju je daleko od demokratskih vrednosti ali i zakonskih propisa u Srbiji. Pozivamo i građane i građanke iz slovačke zajednice, ali i sve ostale, da podignu glas protiv urušavanja medijskih sloboda, jer bez kvalitetnog informisanja, zajednica ostaje bez bitne poluge kontrole donosioca odluka“, piše u saopštenju.\nNDNV je izrazio solidarnost sa kolegama i koleginicama tog lista i pozvao ih da o urušavanju autonomije lista obaveštavaju javnost i u narednom periodu.\nUpišite tekst * 4 − = 3