Lidija Miljković: Od lidera Dizni HR tima do škole za kreativni HR | Banjaluka.news\nLidiji Miljković je pošlo za rukom ono o čemu mnogi sanjaju: liderska pozicija u jednoj od najvećih i najkreativnijih kompanija u svijetu.\nOvo nije priča iz jednog od holivudskih filmova već stvarna priča žene koja je postavila velike ciljeve i ostvarila ih.\nKako je došla na lidersku poziciju u Dizniju?\nDiplomirala je na Evropskom univerzitetu u Beogradu i kroz samo studiranje vjerovala je da će se u budućnosti baviti PR-om. Sva radna mjesta koja su joj se nudila ukazivala su na to da je njeno mjesto zapravo u ljudskim resursima (HR). Radila je za konsultantske kuće i bila zaposlena na kadrovskim poslovima koji su podrazumijevali administrativne zadatke, koji predstavljaju samo jedan nivo HR profesije.\n„Kada sam imala 28 godina imala sam sreće da pronađem mentorku i coucha koja mi je pomogla u mom HR razvojnom putu. Suprug mi je predložio da pošaljem CV za HR poziciju na Diznijevom ostrvu, a ja sam se smijala i mislila u sebi: “Bože, slušaj ovog čovjeka, o čemu on priča?!”, prisjeća se Lidija.\nOdlučila sam da pokušam i 2013. zapisala svoj cilj na papir: Moj cilj je da sam HR na Diznijevom privatnom ostrvu.\nMjesec dana kasnije uslijedio je prvi poziv i to baš od generalnog menadžera ostrva.\n„Tokom narednih pet mjeseci prošla sam pet krugova intervjua i svaki od njih je trajao po 45 minuta, a za svaki sam se spremala kao za ispit. Finalni poziv mi je potvrdio da se moj trud isplatio“, prisjeća se Lidija.\nNa ostrvu je provela dvije godine kao HR brinući o 140 zaposlenih iz cijelog svijeta.\nNakon dvije godine provedene na ostrvu, odlučila je da se vrati i da stečeno znanje i iskustvo iskoristi za pokretanje sopstvenog biznisa. Tako je otvorila prvu školu za kreativni HR na našim prostorima SMART LEAD d.o.o.\nLidija je jedan od predavača na prvoj BIL konferenciji u BiH, BIL, Banjaluka, 2018. koja će se održati 15. maja u svečanoj sali hotela „Jelena“ u Banjaluci i okupiće regionalne i inostrane stručnjake iz oblasti talent menadžmenta, HR-a i koučinga.\nPored Lidije Miljković, najnovije trendove u vođenju talenata s učesnicima će podijeliti Abdelkarim Benabdallah, dr Ranko Rajović, Dušan Basalo, Peđa Jovanović i drugi.\nDr Ranko Rajović, jedan od najvećih regionalnih stručnjaka u ranom prepoznavanju talenata, govoriće na prvoj BIL Conference u BiH, BIL, Banjaluka, 2018, o NTC sistemu učenja kao inovativnom programu koji je revolucionirao vaspitno – obrazovni sistem u regionu.\nIz Tunisa nam dolazi Abdelkarim Benabdallah, osnivač i menadžer BIL Tunisia koji organizovao više od 40 BIL konferencija o temi treniranja talenata, osnivač Ignite Tunis kao dijela svjetske biznis konferencije.\nNa ovogodišnjoj konferenciji, govoriće Dušan Basalo, suosnivač u internacionalnoj konsultantskoj kompaniji Atria Group čija specijalnost su razvojni i korporativni treninzi iz oblasti liderstva, komunikacionih, prodajnih i menadžerskih vještina.\nUčesnici će imati priliku i da slušaju predavanje Peđe Jovanovića koji je kao trener i kouč radio sa kompanijama i pojedincima širom svijeta (Srbija, Češka, Portugal, Njemačka, Poljska, Indija, Singapur, Brazil, Katar, Austrija, Bugarska). Do sada je imao priliku da vodi nekoliko velikih projekata iz razvoja liderstva i promjene korporativne kulture, kao i veliki broj različitih trening i koučing programa.\nBIL, Banjaluka, 2018. medijski su podržali: Nezavisne novine, NES radio, NES Castra radio, mojabanjaluka.info, etrafika.net, Glas Banjaluke, Mreža za izgradnju mira, Capital.ba, Business Magazine, Uno radio, Uno portal, Banjaluka.news.\nSponzori prve BIL Conference u BIH, BIL, Banjaluka, 2018. su: Vitinka-Vivia, Banjalučka pivara, Central osiguranje, restoran Ognjište, računovodstvo i poslovno savjetovanje Profi Nova, Prointer IT Solutions and Services.\nTagovibanja luka bih bil conference hotel jelena konferencija lidija miljkovic ljudski resursi


Mladen Milosavljević: Vrata za ulazak u stvarnost | Afirmator\n27. јуна 2013. | Filed under: afirmator,broj 15 - jun 2013,intervju | Posted by: Tamara Lujak\nMladen Milosavljević (1982), master etnolog-antropolog bavi se snimanjem dokumentarnih i kratkih igranih filmova, pisanjem proze iz oblasti fantastike i filmskom kritikom. Kako je prošao na nedavno završenom 8. Festivalu dokumentarnog filma, održanom u Velikoj Plani, kao i zašto se bavi snimanjem filmova, otkriće nam u redovima koji slede:\nKako si i zašto izabrao da studiraš etnologiju?\nIzgleda da sam oduvek imao više afiniteta ka društvenim naukama. Od najranijih dana kroz obrazovni sistem, a i van njega, pažnju su mi privlačile stvari vezane za priče, običaje, prošlo vreme… i naravno fantastiku. Mislim da etnologija, na jedan specifičan način, sadrži po nešto od svega ovoga. Takođe, moja majka je rodom iz okoline Vranja. U njenom rodnom selu, u vreme kada sam ja odrastao i odlazio tamo za vreme školskih raspusta, lokalno stanovništvo je, koliko god to zvučalo neverovatno, još uvek nosilo narodne nošnje, koristili su se fenjeri i petrolejke, voda se donosila sa potoka i, ono što je meni bilo najvažnije, pričale su se „strašne priče“.\nPrvobitno sam dve godine proveo na studijama filozofije. Paralelno sa time, spremao sam prijemni ispit za studije dramaturgije. Pošto FDU nisam uspeo da upišem ni iz trećeg pokušaja (jednom sam ušao u najuži krug), a kako sam u međuvremenu izgubio interes za filozofiju, došla je na red etnologija. Tek sam, studirajući etnologiju i antropologiju, prepoznao i pronašao sebe.\nPo obrazovanju si master etnolog-antropolog. To ti je sigurno pomoglo u pisanju kratkih fantastičnih priča…\nMoram da napomenem da su pisanje i film, oduvek, bili predmet mog najdubljeg interesovanja. Etnologija mi je, svakako, na svoj pre svega metodološki način, pomogla da ta interesovanja usmerim i konkretizujem.\nŠta je za tebe čudo?\nKako piše u naslovu jednog filma Emira Kusturice Život je čudo. Ja se sa tim određenjem slažem.\nUžasno je teško i nezahvalno baviti se definicijama, makar u pitanju bio i predmet najdubljih interesovanja. Za mene, fantastika je sve ono što, na nekakav volšeban i nesvakidašnji način, prevazilazi okvire svakodnevnice. Delo koje u sebi sadrži elemente natprirodnog i nestvarnog koji na jedan iznenadan i nesvakidašnji način prodiru u svakodnevnicu praveći incident, nazivamo fantastičnim.\nKada si i kako otkrio naučnu fantastiku?\nBudući da sam odrastao u radničkoj porodici, nisam imao privilegiju da čitam dela posvećena kako naučnoj fantastici, tako i fantastici uopšte. Konkretno, sa naučnom fantastikom sam se upoznavao putem filmova. Prvi NF filmovi kojih se sećam, bili su Kjubrikova Odiseja i Solaris Andreja Tarkovskog. Iako i danas volim da čitam NF, mnogo mi je bliža folklorna fantastika.\nKoje pisce najviše voliš da čitaš i zašto?\nObožavam Klajva Barkera! Ono što je on uradio sa svojim Knjigama krvi, prosto je nestvarno. Verovatno jedan od najupečatljivijih literarnih debija u poslednjih nekoliko decenija. Takođe, volim način na koji Stiven King posmatra svet iz vizure deteta, što je, po sopstvenom priznanju, preuzeo od Reja Bredberija i njegovog zlokobnog Nešto nam se zlo privlači. Naravno, H.P. Lavkraft i način na koji stvara atmosferu i kreira stravu. Sviđa mi se i njegov pseudoistorijski momenat, tačnije, njegova inspiracija teozofijom, drevnim kulturama i civilizacijama, demonima i bogovima.\nJedno je delo na mene ostavilo najveći utisak, a to su Senovite Priče Milančeta Markovića. Bio sam fasciniran saznanjem da se neko bavi pisanjem zapisa iz oblasti srpske foklorne fantastike, pa još sakupljenim u velikoplanjanskoj opštini, odakle sam i sam. Od domaćih pisaca tu su još: Mirjana Nikolić sa svojim delom Strah i njegov sluga, sve antologije koje priređuje Goran Skrobonja; pojedina izdanja Bobana Kneževića i Spomenke Stefanović Pululu. Tu je i mladi pisac i kolega etnolog, Marko Pišev sa svojom Fotofobijom. Sve u svemu, veliki je broj kvalitetnih pisaca i izdavača, kojima domaća fantastika dosta duguje i zahvaljujući čijem entuzijazmu postoji.\nKoji su tvoji najdraži filmovi. Zašto?\nKonačno, dođosmo do filma (smeh). Volim film na svaki zamisliv način. Kao prvu ljubav, beg od stvarnosti, vrata za ulazak u stvarnost, posao kojim se povremeno bavim i od kojeg ću jednog dana živeti. Obožavam crno-bele filmove. To je, verovatno, zato što smo u vreme dok sam bio dete imali samo jedan crno-beli televizor, pa su mi svi filmovi odgledani u detinjstvu bili – crno-beli J Naravno, ovakvi filmovi i dan danas zrače posebnim šarmom i otmenošću, prosto su neodoljivi.\nFilmski pravci poput neorealizma i ekspresionizma sa markantnim naslovima poput Kradljivaca bicikla ili Nosferatua. Felinijevi filmovi iz rane, neorealističke faze, kao i dva njegova kasnija velika filma, Osam i po i Sladak život. Godarov veliki debi Do poslednjeg daha, gotovo svi filmovi Stenlija Kjubrika. Pojedini Bergmanovi, Kurosavini, Hičkokovi. Filmovi Aleksandra Petrovića, Živojina Pavlovića i Đorđa Kadijevića od domaćih. Takođe, od autora koji su inspiraciju nalazili u fantastici i hororu tu su: Džejms Vejl, Žak Torne, Roman Polanski, Ves Krejven, Džon Karpenter, rani radovi Pitera Džeksona i Sema Rejmija, zatim, Mario Bava i Dario Arđento… lista je dugačka.\nBaviš se snimanjem dokumentarnih i kratkih igranih filmova i filmskom kritikom. Zašto dokumentarnim filmom i zašto filmskom kritikom?\nFilmom sam želeo da se bavim čitavog života. Za to se ukazala prilika na studijama etnologije kada sam upoznao kolegu Mladena Stajića, sa kojim sam snimio prva dva dokumentarca. Zašto dokumentarni film? Tokom studija smo, između ostalog, učili i o mogućnostima multimedijskog sakupljanja i prezentovanja terenskog materijala, kroz vizuelnu antropologiju. Na ovaj način je, recimo, i veliki Žan Lik Godar pravio svoje prve filmske korake, studirajući etnologiju na Sorboni i gledajući filmove Žana Ruča. Jednostavno, želeo sam da spojim lepo i korisno, film i antropologiju. Što se tiče mog pisanja o filmu, ne bih ga nazvao filmskom kritikom. To je više pokušaj da se, putem pisanja o domaćim filmovima i razgovorima sa autorima, afirmiše domaća nezavisna produkcija na kojoj, definitivno, počiva budućnost filma.\nMnogi su čuli za tvoje filmove: „Ko ste, šta ste vi?“ (2009), „Emanuel“ (2011), „Maskirci“ (2013), „Zona škart“ (2013)… Ali malo ko zna kakav si uspeh sa njima postigao…\nDo sada su prikazivani na festivalima i smotrama širom zemlje i sveta. Nadam se da ono što imam da kažem kroz film, tek treba da bude snimljeno.\nMožeš li nam ukratko reći ponešto o svakom filmu koji si do sada snimio?\nNaš prvi film Ko ste, šta ste vi?, nastao je kao produkt terenske prakse po jugoistočnoj Srbiji, leta 2009. godine. Mladen i ja smo želeli da snimimo dokumentarac o verovanjima lokalnog stanovništva u mitska bića, a snimili smo film o prozaičnoj svakodnevnici. Ipak, uspeli smo da zabeležimo i jednu efektnu „strašnu priču“. Film je premijerno prikazan 2009. godine na Međunarodnom festivalu etnološkog filma u Beogradu, što je ujedno i moj festivalski debi.\nDve godine kasnije snimili smo Emanuel, film o evangelizaciji romske populacije u Leskovcu. Ovaj dokumentarac je, između ostalog, prikazan i u Australiji i Severnoj Americi. Ove godine snimio sam dva dokumentarca. Jedan od njih, Maskirci, snimio sam u selu Lozovik u okolini Velike Plane. To je, u stvari, dokumentarna rekonstrukcija praznovanja „Poklada“, paganskog običaja proterivanja zime iz zajednice.\nTakođe, veliku pomoć i podršku dobijam od saradnika: etnologa Nevene Ristić, reditelja Marka Backovića, producenta Živomira Žiće Mihajlovića, kao i pisca i snimatelja Milančeta Markovića. Naravno, tu je i porodica da me podrži finansijski, budući da filmove, još uvek, snimam bez budžeta.\nŠta te je insprirsalo da snimiš „Zonu škart“?\nZvučala mi je neverovatno vest da u Beogradu postoji desetina prihvatilišta i azila za životinje, a samo jedno za ljude. Takođe, čitava medijska pompa oko keruše Mile, usred Srbije ovakve kakva je danas, delovala mi je… pa u najmanju ruku fantastično!\nSa „Maskircima“ si učestvovao na 8. Festivalu dokumentarnog filma u Velikoj Plani. Koji su tvoji lični utisci sa Festivala, a kakvi su, znaš li, utisci publike?\nFestival dokumentarnog filma Zlatna buklija, polako i sigurno prerasta okvire lokalnog i postaje bitan faktor u kreiranju domaće kulturne stvarnosti. Za mene, to je bila jedinstvena prilika da upoznam neke od velikana domaćeg dokumentarnog filma, kao i mlade lavove.\nNaročito mi je drago poznanstvo sa rediteljem Brankom Radakovićem, sa kojim sam započeo saradnju, kao i sa rediteljkom Ivanom Todorović. Reakcije publike su, koliko je meni poznato, pozitivne. Znam sigurno da je naročitu pažnju privukla muzika u filmu, koju su uradili članovi etno sastava Čudesmo. Uostalom, film bi do kraja godine trebalo da bude prikazan na još desetak festivala, pa ćemo videti.\nKakvi su ti dalji planovi? Novi filmovi, festivali…\nTrebalo bi da, do kraja godine, sredim rukopis master rada i spremim ga za objavljivanje. Započeo sam i saradnju sa Omajom, jedinim domaćim časopisom koji je posvećen folklornoj fantastici, kao i sa pomenutim frestivalom dokumentarnog filma Zlatna buklija. Takođe, u planu je i novi film, ali o tom potom.\nOne Response to Mladen Milosavljević: Vrata za ulazak u stvarnost\nPingback: Младен Милосављевић: Врата за улазак у стварност | omajacasopis


Naroči 184 tis.\nVučić ko Tito: Deca mu pevaju za rođendan, a TV prenosi\nBeograđani o mogućem zaključavanju: "Popiću pivo od muke"\nKrizni štab u BiH očajava, dok ovaj u Beogradu paniči\nZdravo misli: Šta sve ne znamo o hormonima štitaste žlezde?\nBalkanskom ulicom gost Dr Rajko Nikitović - 28. epizoda\nNeviđene mere bezbednosti - Bagdad blokiran zbog posete Pape\nBorba za život dečaka koji visi sa četvrtog sprata\nZaštitinik građana: Zdravstveno stanje Miroslava Aleksića bilo je tema razgovora\nSagovornici Probudi se o Rio Tintovom rudniku: Premijerka potvrdila da smo na suprotnim stranama\nIvan Jović Ikac: Bio me je strah da me Anica Dobra ne odbije za saradnju\nSvilar, Kulačin o opoziciji: Rad na terenu, gumene čizme na noge pa po Srbiji\nPodcast "Pitajte Đuru": Premijerno na Nova.rs\nGlas, dirka, bas: I'd rather go blind\nNoć kada je goreo Hilandar - bedemi iz pepela ponosno stoje\nGodina prva - gosti Oliver Tošković, Radan Stojanović\nŽene koje ne(odlučuju) - gosti Aleksandra Jerkov, Miloš Đajić\nBoško Obradović o opoziciji i kriminalu\nŠekil O'Nil ponovo u ringu - ovoga puta se nije dobro proveo\nŠok do četvrtka - neispunjeno obećane\nPožar u katakombama napuštenog gradilišta na Novom Beogradu\nDomaćinske Priče - Ćuretina Luj XIV - 04.03.2021.\nLa Ko Keza Nostra!\nSLAVOLJUB SLAVUJ Pred 21 uro\nSrbin Srbin Pred dnevom\nСоња Жебељановић Pred dnevom\nRadovan Lazic Pred dnevom\njasna jasna Pred dnevom\nMirceta Sosic Pred dnevom\nmilan jovanovic Pred 2 dnevi\nVasilije Pred 3 dnevi\nAlisa Cudesna Pred 3 dnevi\nДуша Митровић Pred 4 dnevi\nDafina Bre Pred 4 dnevi\nДуша Митровић Pred 5 dnevi\nDražen Magić Pred 5 dnevi\nSrdan Bilic Pred 6 dnevi\nDragica Pavlovic Pred 6 dnevi\nsinisa pilipovic Pred 8 dnevi\nDEMOKRITUS Pred 10 dnevi\nUros Aleksic Pred 11 dnevi\nemail267 Pred 11 dnevi\nNada Stievater Pred 12 dnevi\nmokalica Pred 13 dnevi\nMilan Kuric Pred 16 dnevi\nTop Dollar Black Pill Gangster Pred 17 dnevi\nits me Pred 17 dnevi\nMr Fanks Pred 17 dnevi\nMarko Glodjovic Pred 18 dnevi\nSanda Aranicki Pred 18 dnevi\nVesna Djukic Pred 19 dnevi\nAbdulah Pred 20 dnevi\nNenad Šeguljev Pred 21 dnevom\nVera Stanisavljev Pred 21 dnevom\ndejan zagorac Pred 21 dnevom\naca pavlovic Pred 6 dnevi\ndejan zagorac Pred 6 dnevi\nJo Ma Pred 21 dnevom\nSwiss Pavle Pred 22 dnevi\nHARIS Pred 23 dnevi\nXxx Anonym Pred 11 dnevi\nLjuba Stojanovic Pred 23 dnevi\nMilan Kuric Pred 23 dnevi\nDarko Vidovic Pred 24 dnevi\nGoran Svraka Pred 24 dnevi\nVela Svarozic Pred 25 dnevi\nS. Sumanovic Pred 26 dnevi\nBoris Zečević Pred 26 dnevi\nMilosava Micevic Pred 27 dnevi\nJapi Jo Pred 27 dnevi\nSerbian young football soccer hopes Luka Nesic 2014 Pred 27 dnevi\naca pavlovic Pred 28 dnevi\nStevan Mijic Pred 28 dnevi\nMarko Tanaskovic Pred 29 dnevi\nDusan Tenjovic Pred mesecem\nZvonimir Jukić Pred mesecem\nJozo Milicevic Pred mesecem\nNikola Pajovic Pred mesecem\nSofija Moch Pred mesecem\nLjiljana Terzic Pred mesecem\nDa li može neko da mi objasni na koju foru čim pokrenem SLpost iskaču mi emisije ove Đilasove pudlice i pored toga što ih blokiram i nikad ne pratim, ništa ne pomaže....Koje pare oni daju YT-u za ovo mogu samo da zamislim...... Ne nisam bot niti sendvičar, ima i drugih ljudi kojima se ovaj pederčić i bivši zvezdaš ne sviđa\nInstal.apl. Aplikacije Pred mesecem\nRadovan Franc Pred mesecem\nrocky332100 Pred 25 dnevi


(Preusmjereno sa Conchita Martinez)\nInmakulada Konsepsion "Končita" Martinez Bernat (Inmaculada Concepción Martínez Bernat; rođena 16. aprila 1972) je bivša španska teniserka, koja je profesionalno igrala tenis od 1988. do 2006. godine. Martinezova je jedina španska teniserka koja je osvojila Vimbldon u pojedinačnoj konkurenciji, pobedivši 1994. u finalu devetostruku šampionku tog turnira Martinu Navratilovu. U karijeri je osvojila ukupno 33 turnira pojedinačno i dostigla drugo mesto na VTA listi najboljih teniserki sveta, a takođe je igrala i finala Otvorenog prvenstva Australije 1998. i Otvorenog prvenstva Francuske 2000. Na Otvorenom prvenstvu Sjedinjenih Američkih Država njen najbolji rezultat su polufinala 1995. i 1996. godine.\nRođenje 16. april 1972.\nNadimak/ci Končita, Kraljica šljake\nVisina 1.70 m\nZarada 11.527.977 $\nOmjer karijere 739–297\nOsvojeni turniri 33\nNajbolji plasman Br. 2 (30. oktobar 1995)\nWimbledon P (1994)\nUS Open PF (1995, 1996)\nOmjer karijere 414–232\nNajbolji plasman Br. 7 (11. januar 1993)\nKončita Martinez je osvajačica dve srebrne i jedne bronzane medalje na Olimpijskim igrama, a sve je osvojila u konkurenciji parova. Srebrnu u Barseloni 1992. i bronzanu u Atlanti 1996. osvojila je u paru sa Arančom Sančez Vikario, a srebrnu u Atini 2004. zajedno sa Virhinijom Ruano Paskval. Zajedno sa reprezentacijom Španije je osvojila Fed kup čak pet puta.\n3.1 Grend slem pojedinačna finala (3)\n3.2 Grend slem finala u parovima (2)\n3.3 Olimpijske medalje u parovima (3)\n3.4 VTA titule pojedinačno (33)\nKončita Martinez rođena je punim imenom Inmakulada Konsepsion Martinez Bernat 12. aprila 1972. kao najmlađe dete Sesilija i Končite Martinez. Ima dva starija brata, Fernanda i Roberta. Pored španskog, govori i engleski i nemački jezik. Stanuje i u San Dijegu i u Barseloni. Veliki je obožavalac sportova kao što su golf, fudbal, odbojka na pesku i skijanje. Svoje povlačenje iz takmičenja u pojedinačnoj konkurenciji objavila je 15. aprila 2006. godine, mada je izjavila da nije isključila mogućnost igranja u parovima u budućnosti.\n1989 — Nagrada VTA za najbolju novu teniserku godine\n1994 — Nagrada magazina TENNIS za teniserku koja je najviše napredovala\n2001 — Nagrada ITF za odličnu igru (sa Arančom Sančez Vikario)\nGrend slem pojedinačna finala (3)Uredi\nPobeda 1994 Vimbldon Trava\nPoraz 1998 Otvoreno prvenstvo Australije Tvrda\nMartina Hingis 3–6, 3–6\nPoraz 2000 Rolan Garos Šljaka\nMeri Pirs 2–6, 5–7\nGrend slem finala u parovima (2)Uredi\nIshod Godina Turnir Podloga Partnerka Protivnice Rezultat\nPoraz 1992 Rolan Garos Šljaka\nNataša Zvereva 3–6, 2–6\nPoraz 2000 Rolan Garos (2) Šljaka\nVirhinija Ruano Paskval\nPaola Suarez 2–6, 1–6\nOlimpijske medalje u parovima (3)Uredi\nMeri DŽo Fernandez 5–7, 6–2, 2–6\nBrenda Šulc 6–1, 6–3\nTjantjan Sun 3–6, 3–6\nVTA titule pojedinačno (33)Uredi\nGrend slem (1)\nTijer I (9)\nTijer II (7)\nTijer III (5)\nTijer IV i V (11)\nDžoen Fol 6–1, 6–2\nGabrijela Sabatini 6–3, 6–2\nEliz Burgin 3–6, 6–4, 6–2\nPatrisija Tarabini 7–5, 6–3\nMerijen Verdel 7–5, 6–1\nIndijanapolis Tvrda Šablon:Country data SSRS Leila Meki 6–4, 6–2\nManuela Malejeva 6–4, 6–1\nJudit Vajzner 6–1, 2–6, 6–3\nInes Goročategi 6–0, 6–3\nManuela Malejeva 6–0, 3–6, 6–2\nMagdalena Malejeva 6–3, 6–4\nSabina Hak 6–3, 6–2\nGabrijela Sabatini 7–5, 6–1\nZina Garison 6–3, 6–2\nŠtefi Graf 6–3, 6–3\nNataša Zvereva 6–4, 6-0\nAranča Sančez Vikario 4–6, 6–3, 6–4\nMagdalena Malejeva 6–1, 6–1\nAmelija Ajlend Šljaka\nGabrijela Sabatini 6–1, 6–4\nAranča Sančez Vikario 6–3, 6–1\nSan Dijego Tvrda\nLisa Rejmond 6–2, 6–0\nMenhetn Bič Tvrda\nČenda Rubin 4–6, 6–1, 6–3\nBarbala Paulus 6–1, 4–6, 6–4\nAmeli Morezmo 6–4, 6–4\nSilvija Farina Elija 6–0, 6–3\nKarina Habsudova 6–1, 6–1\nAmanda Kucer 6–0, 6–3\nAna-Lena Grenefeld 6–3, 3–6, 6–3\n↑ 1,0 1,1 Sony Ericsson WTA Tour | Photos| Gallery | Holding the Trophy: Wimbledon\n↑ Sony Ericsson WTA Tour | Players | Stats | Conchita Martínez\n↑ Sony Ericsson WTA Tour | Players | Info (Awards) | Conchita Martínez\n↑ 4,0 4,1 4,2 4,3 4,4 Sony Ericsson WTA Tour | Players | Info (Biography) | Conchita Martínez\n↑ Sony Ericsson WTA Tour | Players | Info | Conchita Martínez\nConchita Martínez na Wikimedijinoj ostavi\nKončita Martinez na sajtu Ženske teniske asocijacije\nKončita Martinez na sajtu Fed kupa\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Conchita_Martínez&oldid=40949997"\nPoslednja izmjena na dan 8 februar 2020, u 16:19 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 16:19, 8 februar 2020.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Podržavaju inicijative za stvaranje jedinstvenog tržišta\n10. 11. 2019. 19:43 >> 21:53 2\nPodržavaju inicijative za stvaranje jedinstvenog tržišta\nSavjet za regionalnu saradnju (RCC) podržava sve inicijative koje doprinose stvaranju jedinstvenog tržišta u regionu, po uzoru na ono Evropske unije (EU), zasnovano na četiri temeljne slobode, saopštila je njegova generalna sekretarka Majlinda Bregu.\nTakve inicijative bi, prema njenim riječima, trebalo potpuno da se ugledaju na modele EU, na način da stvore odskočnu dasku ka potpunoj integraciji regiona.\n“Hitno treba raditi na odlučnom uklanjanju barijera u regionu. RCC je ovog ljeta u Poznanju predstavio ideju kretanja širom regiona s ličnim kartama i stoga pozdravljamo sve iskrene inicijative o procesima liberalizacije, bilo da se radi o transportu, trgovini, kretanju ljudi, digitalizaciji ili nekoj drugoj oblasti, jer ovdje više nema mjesta protekcionizmu“, rekla je Bregu nakon sastanka lidera Zapadnog Balkana u Ohridu.\nRCC je, kako je dodala, spreman da nastavi i intenzivira rad na primjeni višegodišnjeg plana o Regionalnom ekonomskom prostoru, pa i više od toga, u sveobuhvatnom obliku.\nBregu je poručila da je svaka inicijativa za ekonomski razvoj regiona, koja je potekla iz regiona i na njega usmjerena, predstavlja suštinsko razumijevanje prirode i prednosti regionalne saradnje.\n„Očekujemo da će ovaj proces zacrtati viziju, dati novu dinamiku i pospješiti nadogradnju i preuzimanje incijative oko novog, unaprijeđenog plana o Regionalnom ekonomskom prostoru i budućnosti Berlinskog procesa. Ta inicijativa ima potencijal da bude od ključnnog značaja u stvaranju nove metodologije pristupanja EU”, zaključila je Bregu.\nUčesnici sastanka razgovarali su o inicijativama uklanjanja barijera slobodnom kretanju robe, usluga, kapitala i ljudi kroz cijeli region.\nOsim lidera sa Zapadnog Balkana, i predstavnika RCC-a, sastanku su prisustvovali i predstavnici EU, Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), Svjetske banke (SB) i Evropske investicione banke (EIB).\nSljedeći sastanak je planiran za 21. decembar u Draču.


SONNENSCHEIN. Dokumentarni roman | Knjiga | Makart internet knjižara | Drugačiji od drugih\nPočetna»Knjige»SONNENSCHEIN. Dokumentarni roman\nDokumentarni roman Daše Drndić ne može se uporediti ni sa jednom od do sada objavljenih knjiga o mračnim vremenima nacizma. Suvoparni podaci, sažeti dijalozi i izražajni likovi bacaju neobično svetlo na ranije neprimećena pitanja o dvosmislenoj neutralnosti Švajcarske ili proceduri finansiranja prevoza zatvorenika u logore smrti. Faktografija u romanu Sonnenschein podseća na prikupljanje dokaza u...Dokumentarni roman Daše Drndić ne može se uporediti ni sa jednom od do sada objavljenih knjiga o mračnim vremenima nacizma. Suvoparni podaci, sažeti dijalozi i izražajni likovi bacaju neobično svetlo na ranije neprimećena pitanja o dvosmislenoj neutralnosti Švajcarske ili proceduri finansiranja prevoza zatvorenika u logore smrti. Faktografija u romanu Sonnenschein podseća na prikupljanje dokaza u postupku protiv zla i bolno naglašava dramu junaka čiji su životi samo posledica kaprica istorije.\nVOLEO BIH DA TE VIDIM 710rsd\nKOMANDANTOVA DEVOJKA 710rsd\nUBISTVO U HOTELU BOSFOR 810rsd\nLJUBAV MOG ŽIVOTA 659rsd\nMANGO JE KRIV ZA SVE 659rsd\nSATI DUŠE 920rsd\nAGATA KRISTI - UBISTVO U VIKARIJI 659rsd\nNEBO ŠTO NAM OSTAJE 659rsd\nZAKOPANA TAJNA 450rsd


Ekskluziva slabo prošla: Sonijev istorijski potez bez pravog rezultata - Gejming - Tehnopolis - B92.net\nEkskluziva slabo prošla: Sonijev istorijski potez bez pravog rezultata\nKraj prošle nedelje obeležio je istorijski potez kompanije Soni, koja je nakon dugog niza neækanja i glasina odluèila da Horizon Zero Dawn donese pred PC publiku putem Steam i Epic Games Store platformi.\nGejming ponedeljak 10.08. 12:16 Komentara: 4\nZvanièno predstavljanje dizajna Playstation 5 konzole proteklo je izuzetno dobro, pošto je Sony sa izuzetno riskantnim futuristièkim dizajnom, belom bojom, gabaritom i zaobljenim ivicama uspeo da oduševi fanove.\nGejming nedelja 9.08. 10:30 Komentara: 14\nJedan od najgorih filmova 2016. godine dobija svoju igru, predstavljanje zakazano za 22. avgust\nDosta dugo se u vidu glasina govorilo o narednom projektu na kojem rade developeri studija Rocksteady, kreatori Batman Arkham igara.\nGejming subota 8.08. 17:00 Komentara: 15\nCall of Duty 2020 æe uskoro biti otkriven unutar CoD: Warzone VIDEO\nPripreme za otkrivanje najnovijeg Call of Duty naslova, koji æe se pojaviti ove godine i samim tim nastaviti neprekidni niz godišnjeg izdavanja, uveliko su u toku, i izgleda da æe se to uskoro odigrati.\nGejming subota 8.08. 15:11 Komentara: 5\nGejming èetvrtak 6.08. 13:06 Komentara: 2\nGejming sreda 5.08. 11:20 Komentara: 2\nPartizan tužio Zvezdu i Terziæa FOTO 76 | Sport


Paralel-Beogradski Festival Subkulture - Film o Palpu - pobednik festivala | Novosti\nFilm o Palpu - pobednik festivala\nŽiri u sastavu Žikica Simić, Dragan Jeličić i Miško Bilbija doneo je odluku o pobedniku Festivala muzičkog filma 2017.\nObrazloženje, Miško Bilbija\nU ovogodišnjoj selekciji festivala Paralel Vision takmičili su se predstavnici bosa nova stila i modernog R&B-ja, hardkor pankeri i skandinavski reperi, džez trubači i psihodelični rokeri, ali veliko finale su odigrala dva tima iz velike četvorke Brit popa. U okršaju ljubitelja Šefild Vendzdeja i Mančester Sitija, sa 2:1, golom u poslednjem minutu, pehar su zaslužili Džarvis Koker i Florijan Habiht, reditelj filma ''Pulp, Film o životu, smrti i samoposlugama''. Iako je Oasis imao navijački kop od preko 250000 navijača, presudila je intimnija i toplija podrška Pulpovih fanova. Žiri se, dakle, opredelio za film koji se poprilično razlikovao od ostalih, film koji nije insistirao ni na kakvoj perverziji ili dekadenciji, topao, duhovit i životan, mali dokumentarac koji je perfektno povezao rok muziku, grad Šefild i njegove žitelje.


Vijesti - ZAŠTO ODABRATI VISOKO EFIKASNU LINIJA ZA REZANJE?\nPrema istraživanju Instititut für Druckmaschinen und Druckverfahren (IDD) Univerziteta u Damstadtu u Njemačkoj, laboratorijski rezultati pokazuju da ručna linija za rezanje zahtijeva dvije osobe da završe cijeli proces rezanja, a oko 80% vremena se troši na transport papira od palete do podizača.Zatim, zbog ručnog rukovanja u serijama, papir je u nazubljenom stanju, tako da je potreban dodatni proces pomicanja papira.Ovaj proces zahtijeva određeno vrijeme za sortiranje papira.Štaviše, na vreme pokretanja papira utiču različiti faktori kao što su status papira, težina papira i vrsta papira.Štaviše, fizička spremnost operatera je prilično testirana.Prema 8-satnom radnom danu, 80% vremena se koristi za rukovanje poslovima, a 6 sati dnevno je težak fizički rad.Ako je format papira veliki, intenzitet rada će biti još veći.\nPreračunato prema brzini ofset prese pri brzini od 12.000 listova na sat (imajte na umu da ofset prese domaćih štamparija u osnovi rade 7X24), radna brzina linije za ručno sečenje je oko 10000-15000 listova/sat.Drugim riječima, potrebna su dva relativno kvalifikovana operatera da rade bez prestanka kako bi bili u korak sa brzinom štampe ofset štampe.Stoga domaće štamparije uglavnom usvajaju rezače papira sa više zaposlenih, visokog intenziteta i dugotrajnim radom kako bi zadovoljile potrebe štamparskog posla.Ovo će uzrokovati velike troškove rada i potencijalnu štetu na radu operateru.\nZnajući za ovaj problem, Guowang dizajnerski tim je počeo da organizuje tehničke snage 2013. godine i postavio cilj kako da se prevaziđe 80% vremena rukovanja.Budući da je brzina rezača papira gotovo fiksna, čak i najnapredniji rezač papira na tržištu radi 45 puta u minuti.Ali kako izostaviti 80% vremena rukovanja ima puno posla.Kompanija ovu buduću liniju rezanja postavlja na tri dijela:\n1.: kako uredno izvaditi papir iz gomile papira\n3.: Stavite isečeni papir uredno na paletu.\nPrednost ove proizvodne linije je u tome što je 80% vremena transporta rezača papira gotovo nestalo, umjesto toga, operater se koncentriše na rezanje.Proces rezanja papira je lak i efikasan, brzina je povećana za neverovatnih 4-6 puta, a proizvodni kapacitet je dostigao 60.000 listova na sat.Prema ofset presi brzinom od 12.000 listova na sat, jedna linija po osobi može zadovoljiti rad 4 ofset prese.\nU poređenju sa proizvodnim kapacitetom prethodne dve osobe od 10.000 listova na sat, ova proizvodna linija je napravila iskorak u proizvodnji i automatizaciji!\nČitava automatska linija za rezanje unazad podijeljena je na tri dijela: automatski inteligentni hvatač papira, brzi programabilni rezač papira i automatska mašina za istovar papira.Sve operacije može da obavi jedna osoba na ekranu osetljivom na dodir rezača papira.\nPrije svega, sa rezačem papira kao središtem, prema rasporedu radionice, ubacivač papira i uređaj za ispuštanje papira mogu se rasporediti lijevo i desno istovremeno ili odvojeno.Operater treba samo da gurne snop za rezanje papira na stranu utovarivača papira sa hidrauličnim kolicima, a zatim se vrati do mašine za rezanje papira, pritisne dugme za ubacivanje papira i birač papira će početi da radi.Prvo, upotrijebite pneumatsku tlačnu glavu da pritisnete papir sa vrha snopa papira kako biste izbjegli naginjanje snopa papira tokom procesa branja papira.Zatim platforma opremljena rotirajućim gumenim valjkom na jednoj strani drži horizontalnu traku pod blago nagnutim uglom i usporava prije nego što se pomakne do ugla gomile papira, a zatim se spušta na visinu papira koju je postavio računar.Fotoelektrično oko može precizno kontrolisati visinu.Zatim se polako pomičite naprijed dok ne dodirne hrpu papira.Rotirajući gumeni valjak može odvojiti snop papira prema gore bez oštećenja, a zatim umetnuti cijelu platformu platforme u snop papira oko 1/4 prirodnom brzinom namotavanja, a zatim će pneumatska stezaljka stegnuti snop papira koji treba biti izvođeni.Otpustite potisnu glavu koja je pritisnula cijeli snop papira ispred.Platforma se ponovo kotrlja u cijelu hrpu papira prirodnom brzinom.Zatim se platforma polako pomiče na stražnju stranu rezača papira dok se potpuno ne nasloni na stranu radnog stola iza rezača papira.U ovom trenutku, rezač papira se zatvara uz birač papira i stražnja pregrada automatski pada, a hvatač papira gura snop papira na platformu.Uđite u stražnji dio rezača papira, pregrada se podiže, a zatim gurač rezača papira gura papir prema naprijed prema postavljenom programu, što je pogodno za operatera da preuzme.Tada rezač papira počinje da radi.Radnik udobno okreće papir tri puta na radnom stolu sa zračnim jastukom, uredno isječe sve četiri strane gomile papira i gura ga na pripremljenu platformu za istovar papira.Uređaj za istovar papira će automatski pomjeriti hrpu papira.Istovarite na paletu.Proces jednokratnog rezanja je završen.Kada rezač papira radi, istovremeno radi i berač papira.Nakon što izvadite papir za rezanje, pričekajte da se papir iseče, a zatim ga ponovo gurnite u rezač papira.Recipročni rad.\nVrijeme objave: Sep-02-2021


COCA-COLA x NEW YEAR'S DISTRICT: Praznična magija se nastavlja i danas\nNa Topličinom vencu, u Parku vojvode Vuka, novogodišnja čarolija postaje sve stvarnija, a festival okuplja sve veći broj posetilaca.\nKvalitetat zvuk i energični setovi imperativ su dobre zabave, a ovaj festivalski ,,vibe“ nam večeras za DJ pultom donosi sjajna DJ Nicole D. Njena muzika zauzima sigurna mesta u mnogim poznatim klubovima, a svakog četvrtka od 20 do 22 časa možete uživati u plejlisti DJ Nicole D. Coca-Cola x New Year's District vas zove, ulaz je slobodan!\nU petak 27. decembra, od 20 do 22 časa popularni DJ I'gor održaće nam kratak čas elektro umetnosti. Sprovešće nas kroz svet svog neverovatnog spoja više zvukova.\nZa najmlađe možda i omiljeni dan na Coca-Cola x New Year's District festivalu je svakako subota zbog raznovrsnih aktivnosti. Već od 11 do 13 časova mališani mogu da uživaju u izvođenju fenomenalnih trikova i iluzija od strane klovna Balondžije i mađioničara Strahinje, koji svake subote spremaju nova iznenađenja u kojima uživaju i deca i roditelji. A u istom terminu, Beogradska filharmonija ponovo planira pravu prazničnu čaroliju.\nOd 14 do 15 časova očekuje nas sjajan program ROCHOIR-a. Naziv RocHoir proistekao je iz igre engleskih reči ROCK & CHOIR (rok muzika i hor).\nSpajanjem ova dva vida muzičkog izražavanja, za sebe kažu da objedinjuju različite muzičke i kulturološke vrednosti, u cilju promovisanja rok kulture koja je zasnovana na filozofiji bunta i kritičkog mišljenja. Pevanje jeste osnova ROK HORA, ali bave se i edukacijom novih generacija o popularnoj svetskoj kulturi kroz brojne radionice i druge edukativne audio-vizuelne sadržaje.\nSuperstar TV od 16 do 18 časova donosi zimski bioskop na kojem se i ove subote prikazuju epizode najpopularnijih domaćih serija. Topla čokolada i kokice tu su da užitak učine još potpunijim, a za one koji baš i ne vole hladnoću, tu je i ćebence da popravi situaciju.\nVidimo se na najboljem prazničnom festivalu u Beogradu!\nPartneri festivala su Coca-Cola, Opel, Superstar TV, Orbit i Turistička organizacija Srbije\nTAGOVI: Coca ColaNew Year's DistrictRock & ChoirRochoirDj Nicole DDj I'gorNova godinaTopličin venacPark vojvode Vuka\nZašto Bog ne čuje vaše molitve: Ovde leži i problem i rešenje!\nDomaći sok od drenjina: Savršeno i zdravo osveženje za vrele letnje dane! (RECEPT)


U novembru 2015. godine AVL Projekt je isporučio DeSisti motorizovane cugove Javnoj medijskoj ustanovi Radio - televiziji Vojvodine, a za potrebe Studija M.\nStudio M je zaštitni znak Radio Novog Sada i jedan je od najprepoznatljivijih simbola ovog grada. Iako izgrađen još šezdesetih godina prošlog veka, (otvoren je 4. decembra 1965. godine) i danas je jedini prostor koji u sebi spaja koncertnu dvoranu i studio za snimanje i prenose. Čitava građevina godinama već služi kao multimedijalno stecište brojnih umetnika iz zemlje i inostranstva. Među njima se ne nalaze samo iskusni muzičari, već Studio M privlači pažnju i velikog broja mladih umetnika koji svoje prve snimke stvaraju za fonoteku Radio Novog Sada ili prvi put izlaze na svetla pozornice kroz serijal "Gruvanje uživo u Studiju M".\n22. novembra ove godine studio M je proslavio jubilej, 50 godina postojanja.\nPosao opremanja Studija M motorizovanim cugovima smo dobili učešćem i pobedom na tenderu. Dobijeni posao predstavlja nastavak opremanja Studija M rasvetnom opremom, koje se odvija u sklopu njegove rekonstrukcije započete 2014. godine.\nOprema za rekonstrukciju Studija M je podrazumevala isporuku i montažu dva motorizovana cuga našeg dobavljača DeSisti iz Italije, sa aluminijumskom šinom i priborom za kačenje. Cugovi su dužine 3m. Namenjeni su nošenju rasvetne opreme na bočnim stranama scene Studija M. Pored njih, isporučene su i scenske zavese ShowTex.\nIsporučeni motorizovani cugovi DeSisti Mini Hoist su instalirani na postojeću čeličnu krovnu konstrukciju, iznad spuštenog plafona, čime nije narušen postojeći izgled enterijera. Ukupna dužina nosećeg dela motke iznosi 3m, dok je maksimalna korisna nosivosti 120kg. Reflektori se kače na okruglu cev prečnika Ø48mm, a priključuju se na ugrađenu elektro instalaciju sastavljenu od 4 CEE16A utičnica sa poklopcem. Za kontrolu inteligentne rasvete na motorizovanoj cugu je obezbeđen DMX 5-polni XLR priključak. Visina dizanja motorizovanog cuga iznosi 8m.\nNa svakom od cugova postoji mogućnost finog podešavanja visine dizanja i spuštanja i to pomoću dva graničnika - prekidača (soft/hard limit).\nMontirani motorizovani cugovi su povezani sa zidnom kontrolom koju je naš tim instalirao na prethodnoj instalaciji.\nMotorizovani cug DeSisti Mini Hoist poseduje odgovarajući TUV sertifikat.


Ultra trail Stara planina 2020. – informacija za registrovane trkače - Ultra trail Stara planina\nPočetnaInformacijeUltra trail Stara planina 2020. – informacija...\npre 18 minutes 0 0\nTrka se ove godine otkazuje zbog (svima dobro poznatog razloga) pandemije COVID 19. Ne treba puno objašnjavati, svi smo svedoci da je sve stalo i, iako se najavljuje blago popuštanje uvedenih mera, duži period ipak neće biti dozvoljena okupljanja, kao i dolazak stranih državljana.\nOvih dana smo imali razgovore sa predstavnicima nadležnih ministarstava i svetske asocijacije (ISF) što je samo potvrdilo da je ovo najrazumnija odluka.\nAktivnosti na pripremi trke su bukvalno prekinute u sred realizacije: jedan deo produkcije je završen i čeka isporuku (kad se sredi stanje izazvano pandemijom), a drugi deo je potpuno zaustavljen. Posebno se odnosi na opremu iz inostranstva, koja je već avansirana, a o marketingu, PR-u, radu na terenu i svim propratnim stvarima, koje prate jednu veliku i ozbiljnu manifestaciju da i ne pričamo.\nZnamo da se većina trka već prebacila na druge termine, mi smo odlučili da idemo direktno u 2021. godinu, kako bi zadržali svoj termin, kvalitet, a i da ne bi rizikovali sa mogućim novim merama.\nNovi temin u kome će se održati trka je 4 – 6. jun 2021.\nSvi koji su kompletirali prijave (to podrazumeva plaćene kotizacije) će dobiti mail sa detaljnim instrukcijama najkasnije do 01. maja. Postoje dve opcije:\n1. Direktan prenos kotizacije na 2021. (na portalu trka.rs će se ažurirati nov datum, sve ostaje isto)\n2. Povraćaj 50 % kotizacije i brisanje sa stare liste. Povraćaj će se vršiti u junu i julu.\nNa ovaj mail treba da odgovoriti do 15. maja i izjasnite se koja vam opcija odgovara. Nakon toga podrazumevaćemo da vam se registracija prebacuje direktno u 2021., odnosno opcija 1.\nStartni paketi ostaju isti kao za 2020., kao i dizajnerska rešenja, pošto je dobar deo materijala već izrađen. Cene kotizacija vraćamo na prvobitne (dakle, umanjuju se). Nema naknadnih extra startnih paketa, jer su oni zatvoreni sa dobavljačima po planu u februaru ove godine.\nITRA bodovi ostaju isti, distance i staze. Sve informacije možete naći i dalje na ultrakleka.com\nNaš predlog je da razmotrite opciju prenosa kotizacije za 2021. (opcija 1) pošto je to najlakši, najracionalniji i najbezbolniji izbor za obe strane. Naravno, odluka je na Vama.\nHvala Vam na razumevanju i čuvajte se dok ne prođe pandemija. U skorije vreme će se promeniti i pravila godišnjeg bodovanja zbog novonastale situacije. Pratite naš sajt i društvene mreže.\nŽelimo Vam dobro zdravlje i lake noge, vidimo se na Prokletijama!\nDirect transfer of the registration fee to 2021 (new date will be updated on trka. rs portal, all the rest remains the same)\nRefund of 50% of the fee and removal from the old list. Refunds will be made in the course of June and July.\nO autoru: Skyrunning Serbia


De Ferran pojašnjava nedostatak McLarenovog razvoja bolida - F1 Racing - BiH\nDe Ferran pojašnjava nedostatak McLarenovog razvoja bolida\nPosted by Arnel Poprženović | 16. 10. 2018. | Aktuelnosti | 0\nSportski direktor McLarena Gil de Ferran kaže da je nekoliko faktora dovelo do toga da momčad nije razvijala bolid onako kako je trebala ove sezone.\nTijekom kvalifikacija za VN Japana su oba McLarena ispala u Q1 (Alonso bio 18. najbrži a Vandoorne 19.), dok je samo Marcus Ercisson, koji se slupao, bio sporiji od vozača britanske momčadi. Alonso je nakon kvalifikacija pojasnio da se McLaren ove sezone nije razvijao istom brzinom kao njihovi rivali, a de Ferran—koji je u julu postavljen na mjesto sportskog direktora tima nakon Boullierovog odlaska—kaže da je nekoliko razloga dovelo do manjka razvoja.\n„U pitanju je mnošto stvari. Prvo, mislim da smo morali razumjeti neke od problema koje smo imali i šta je bio njihov uzrok. Neke nadogradnje koje smo donijeli nisu funkcionirale i morali smo ispitati zašto je to tako. To se desilo ranije u sezoni,“ rekao je de Ferran.\n„Donijeli smo nekoliko stvari, ali ovo je isto tako razvojna utrka, kao što znate, tako da u tom smislu ne živimo u apsolutnom svijetu.“\n„Na kraju, istina je da smo jako fokusirani na narednu godinu i pokušavamo napraviti bolji bolid, tako da budemo konkurentniji. Mislim da su neke staze stvarno otkrile neke nedostatke koje imamo.“\n„U Singapuru smo bili jako dobri, Fernando je u jednom trenutku imao najbrži krug utrke i završili smo na jako dobroj sedmoj poziciji. Ali postoje staze koje su jako teške za naš trenutni paket,“ pojasnio je de Ferran.\nMeđutim, de Ferran je ohrabren McLarenovom trenutnom tehničkom strukturom i optimističan je po pitanju naredne godine.\n„Imamo dva ključna direktora koja su na čelu tehničke strane tima—Andrea Stella je direktor za performanse, a Pat Fry direktor inžinjeringa. Imamo ogroman tim, a njih dvojica su na čelu. Kada Simon (Roberts, glavni operativni časnik momčadi) u konačnici vodi tim, moj osjećaj je da to sve jako dobro funkcionira.“\nPreviousArrivabene: Vettel će prije ili kasnije osvojiti naslov za Ferrari\nNextMagnussen hvali kvalitet Haasovih ovogodišnjih poboljšanja bolida


November 30, 2019 – Vijesti-x.com\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je da očekuje da će do kraja godine biti formiran Savjet ministara pod uslovom da ne bude novih političkih igara i trikova. – Nema preciznog datuma kada bi se to moglo dogoditi, ali očekujem da decembar bude posvećen tim aktivnostima i da se to desi u ovoj kalendarskoj godini. To bi otvorilo mogućnost da sljedeće godine krenemo novom dinamikom i da se bavimo stvarnim pitanjima. Očekujem da Savjet ministara pomogne entitetima koji nose teret ekonomskih, socijalnih i drugih pitanja, te da bude oživljen Mehanizam…\nMađarska policija objavila je da je pronašla 44 migranta u tajnom tunelu ispod granice sa Srbijom na kojoj je podignuta ograda od bodljikave žice. Prema izvještaju policije, u tunelu se nalazilo 44 ljudi, a tunel je pozicioniran nedaleko od Asotaloma, opšine na jugu Mađarske, na granici sa Srbijom. Nacionalnost migranata nije objavljena, kao niti kako su otkriveni. Tridesetak kilometara dalje, u blizini pograničnog grada Csikerije, pronađen je prazan tunel istog tipa. Mađarska vlada sagradila je tokom migrantske krize 2015. ogradu duž granice sa Srbijom i Hrvatskom, dijelom električnu, kako bi…\nPredsjednik hrvatskog kluba: Prosinečkog izuzetno cijenim, ali…\nRobert Prosinečki je tokom sedmice završio angažman na klupi Bosne i Hercegovine. Odmah nakon što je postalo jasno da je njegov angažman završio pojavile su se špekulacije oko njegovog novog kluba. Pominje se povratak na klupu selekcije Azerbejdžana, a pored nekih klubova koji su pominjani u susjednim zemljama, jedan od onih koji su bili pominjani je i Osijek. Predsjednik NK Osijek Ivan Meštrović je u obraćanju medijima rekao da mnogo cijeni Prosinečkog, ali da u ovom trenutku klub sa Drave ima trenera i da to nije realna opcija. -Prosinečkog iznimno…\nBiH: Migranti napali i opljačkali turistkinju\nTuristkinja porijeklom iz Japana prijavila je policiji da su je opljačkala dvojica migranata, saopćeno je iz MUP-a KS. Tom prilikom otuđen joj je nakit, laptop te mobilni telefon. Radeći na rasvjetljavanju ovog krivičnog djela, pripadnici MUP-a KS su uhapsili dvije osobe inicijala M.N.Y. (1997.) iz Libije te B.A. (1994) iz Palestine zbog postojanja osnovane sumnje da su počinili navedeno krivično djelo. O svemu je obaviješten dežurni kantonalni tužilac, a uhapšeni su zadržani u prostorijama Jedinice za osiguranje MUP-a KS -piše RadioSarajevo.ba. Autor: Radiosarajevo.ba\nInzko: Ako NATO kaže da nije ANP, Dodik može otvoriti šampanjac (VIDEO)\n– Kunem se, ne znam šta piše u Programu reformi! NATO će donijeti odluku: da li je ANP ili samo papir za štampanje, a šanse za formiranje vlasti su 60 prema 40, rekao je sinoć gostujući na Face TV Valentin Inzko, visoki predstavnik u BiH. – Ako NATO kaže da nije ANP, Dodik može otvoriti šampanjac, a Bakir politički grob! Navodno se u Programu ne pominje ni ANP ni vojna neutralnost. Članstvo u NATO je zakonska obaveza na koju je BiH pristala, rekao je Inzko. Cijeli razgovor pogledajte u videu.…\nPolicija je identifikovala napadača koji je nožem ubio dvije osobe na Londonskom mostu kao Usmana Khana, bivšeg zatvorenika koji je ranije osuđivan za terorizam. Khan /28/, koji je 2018. godine pušten iz zatvora uz posebnu dozvolu, ubio je jednu ženu i muškarca, dok je tri osobe ranio. Policija je ubila napadača nakon što su ga prolaznici savladali, javlja BBC. Policija je saopštila da se radi o terorističkom napadu. Pomoćnik šefa policije Londona Nil Basu rekao je da je Kan 2012. godine osuđen za terorizam. – On je pušten iz zatvora u…\nU Bosni će danas dio prijepodneva biti s kišom, na planinama će padati i snijeg. Smanjenje oblačnosti doći će u poslijepodnevnim i večernjim satima. U Hercegovini kiša će padati u ranim jutarnjim satima. Puhat će vjetar umjerene jačine sjevernog i sjeveroistočnog smjera. Najniža jutarnja temperatura zraka većinom između 3 i 7, na jugu zemlje do 10 stepeni. Najviša dnevna uglavnom između 5 i 10, na jugu zemlje do 15 stepeni. U Sarajevu će veći dio dana preovladavati pretežno oblačno, dio prijepodneva bit će s kišom. Smanjenje oblačnosti doći će od…\nTito se vraća: Pozitivne reakcije na natpis u Istri\nObnova čeličnog tornja u Labinu, gradskog simbola, postaje sve zanimljivija, piše hrvatski portal Jutarnji, ističući da se o radovima već dosta pisalo i da su zaista zapanjujući, ali ono što je još interesantnije je fenomen koji je dodatno naglašen nakon objave gradonačelnika Valtera Glavičića na Facebook-u. Objava je glasila “Tito se vraća!!”, a pratile su je i dvije fotografije na kojima se vidi kako se upravo montiraju slova na vrh tornja. Radi se o natpisu “Tito”, koji je vraćen na mjesto sa kojeg je skinut prilikom početka obnove tornja, odnosno…\nNogometaš brutalno pretukao djevojku, a onda je ona postavila užasnu fotografiju\nBivši reprezentativac Argentine Žonatan Kristaldo (Jonathan Cristaldo) morat će u policiju, jer ga je njegova djevojka Morela de Las Heras (Morella) optužila za zlostavljanje. Kako pišu strani mediji, Morela tvrdi da ju je nogometaš iz čista mira udario šakom u glavu te da ju je nakon toga vukao po podu. Ona je pri tome dozivala pomoć, ali je niko nije čuo. Nakon incidenta, prijavila je svog sad već bivšeg dečka policiji, a i na društvene mreže je kao dokaz postavila fotografiju na kojoj se vidi masnica ispod njenog lijevog oka.…\n“Ibrahimović je san, ali je preskup za nas”\nZlatan Ibrahimović još nije donio odluku u kojem će klubu nastaviti svoju karijeru. Šveđaninu će narednog mjeseca isteći ugovor s LA Galaxyjem i bit će u poziciji da kao slobodan igrač nađe novi angažman, a mnogi su uvjereni da će poslije SAD-a sljedeća destinacija biti Italija. Sa Ibrahimovićem se ponajviše u vezu dovodi Milan za koji već imao priliku nastupati, a pominje se i Parma koja u ovoj sezoni bilježi prilično dobre rezultate u Seriji A. “Ibrahimović? Izvanredan je igrač, san mi je vidjeti ga u Parmi, ali nažalost, to…


ŽESTOKA REAKCIJA PREDRAGA KOJOVIĆA: „Samozvane probosanske snage u Vijeću ministara BiH su i ovu nadležnost isporučile entitetima, odnosno samom Miloradu Dodiku kada je RS u pitanju…“ - E-index\nSaopćenjem za javnost oglasila se Naša stranka.\n– Naša stranka odbacuje prenos nadležnosti s Bosne i Hercegovine na entitete, koji je jučer usaglasila vladajuća koalicija SDA-DF-HDZ i SNSD. Država Bosna i Hercegovina je u Daytonu dobila izuzetno mali broj svojih isključivih nadležnosti – samo deset ih je pobrojano u članu III.1 Ustava BiH. Umjesto da svaku od tih deset isključivih nadležnosti ljubomorno čuvaju, samozvane patriotske snage su kroz jučerašnji sporazum državnog i entitetskih premijera o ulasku stranih državljana dvije od tih nadležnosti predale u ruke entiteta.\nPrva od deset pobrojanih isključivih nadležnosti države Bosne i Hercegovine je vanjska politika. Dozvoljavajući entitetskim premijerima da odlučuju čiji državljani i pod kojim uslovima mogu ulaziti u Bosnu i Hercegovinu, entiteti su dobili pravo odlučivanja o mjerama koje imaju eksplicitne vanjskopolitičke implikacije. Strane države zbog ovog poteza više ne mogu pregovarati isključivo s državom Bosnom i Hercegovinom o eventualnom ublažavanju mjera za svoje državljane, već su sada to prisiljene raditi i s njenim entitetima.\nŠta više, navedeni član Ustava BiH također propisuje da je imigraciona politika i njeno regulisanje u isključivoj nadležnosti države Bosne i Hercegovine. Samozvane probosanske snage u Vijeću ministara BiH su i ovu nadležnost isporučile entitetima, odnosno samom Miloradu Dodiku kada je RS u pitanju.\nOvakvo ponašanje vladajuće koalicije je posebno neshvatljivo s obzirom na to da je od izbijanja pandemije Covida sve odluke koje se tiču ulaska stranih državljana u Bosnu i Hercegovinu, donosilo Vijeće ministara BiH, a u skladu s eksplicitnim ustavnim nadležnostima. Vijeće ministara BiH je tako uvodilo, ublažavalo, modificiralo i pojašnjavalo brojne mjere, prema različitim državama. Prenošenje ovih nadležnosti na entitete – u situaciji u kojoj Bosna i Hercegovina već ima tako malo nadležnosti – može se samo shvatiti kao popuštanje Dodiku radi pitanja kadrovske prirode. Takva politika, međutim, predstavlja izuzetno opasan presedan i uvodi konsocijacijsku praksu u Bosnu i Hercegovinu.\nNaša stranka se obavezuje da će takvu praksu zaustaviti i vlast na svakom nivou graditi isključivo na osnovu programa koji je zasnovan na očuvanju nadležnosti države Bosne i Hercegovine – navodi se u saopćenju.\n„RAZMISLITE, BOŠNJACI, DOK JOŠ NIJE KASNO…“: Bivši reis Mustafa Cerić komentirao izbornu pobjedu Dritana Abazovića…


maglaj.net - KULTURA - 18. ''Mulabdićevi dani kulture'': Predstavljeno reprint izdanje zbirke novela ''Na obali Bosne'' (FOTO)\n31.07.2021. | Dvije osobe poginule u saobraćajnoj nesreći kod Maglaja | 7435\n„Mulabdić je važan intelektualni kapacitet za Maglaj“, rekao je na promociji reprint izdanja zbirke nove „Na obali Bosne“ prof. dr Sanjin Kodrić. Romanopisac, novelista, eseist pa i humorista, prosvjetitelj, sanjar, nekada predsjednik Preporoda i suosnivač Slavističkog komiteta, sve je to bio Maglajlija Edhem Mulabdić, pisac prvog bošnjačkog romana „Zeleno budenje“. Promocija zbirke novela „Na obali Bosne“ još je jedan od sadržaja 18. “Mulabdićevih dana kulture“.\nMaglaj je Mulabdićev grad\n„Maglaj smo uvijek prepoznavali kao Mulabdićev grad, a projekat biblioteke i štampanje reprint izdanja Mulabdićevih dijela vrijedan je svake hvale. Ma koliko govorili o njemu, ma koliko bio zastupljen u školskim lektirama, često zaboravljamo kolika je bila njegova kulturno-historijska vrijednost“, rekao je na promociji prof. dr Sanjin Kordić. Mulabdiće je pored svega nabrojanog i majstor kratke priče, što se vidi i u zbirci „Na obali Bosne“. Prema riječima direktorice biblioteke Nine Bunjevac-Salkić i treće reprint izdanje jednog Mulabdićevog djela, zbirke novela „Na obali Bosne“ identično je prvom izdanju. „Ovo je i dragocjen izdavački poduhvat, a mogu da najavim da će uskoro iz štampe izaći „Zeleno busenje“, „Nova vremena“ te „Na obali Bosne“ kao komplet izabranih dijela Edhema Mulabdića“, dodala je Bunjevac-Salkić.\nTokom promocije bilo je i nešto više riječi o onovi rada Preporoda u Maglaju ali i o potrebi da se u samom gradu opredijeli prostor posvećen upravo Edhemu Mulabdiću. Tu bi svoje mjesto našla spomen-soba sa stalnom postavkom eksponata posvećenih piscu prvog bošnjačkog romana. Izdanje „Na obali Bosne“ obogatiće biblioteke u maglajskim školama, a biće promovisano i u susjednim gradovima. Manifestacija „Mulabdićevi dani kulture“ biće nastavljena u jesen.


Pljušte prijave za plagijate protiv v.d. dekanke Filološkog - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Pljušte prijave za plagijate protiv v.d. dekanke Filološkog\nProfesori osporavaju naučni doprinos Ljiljane Marković\n7Piše: V. Andrić 22. juna 2020. 13.30 Izmenjeno: 13.31\nOsim Marković, zahtevi za utvrđivanje neakademskog ponašanja u izradi pisanih radova podneti su protiv još nekoliko profesora Filološkog fakulteta, koji su sa v.d. dekankom bili koautori u osporenim naučnim radovima.\nPošto Fakultet nema Etičku komisiju, zahtevi za utvrđivanje neakademskog ponašanja upućivani su Odboru za profesionalnu etiku Univerziteta u Beogradu, odakle su vraćeni na Filološki, uz obrazloženje da tako predviđa procedura.\nSvi zahtevi zavedeni su u arhivi Fakulteta. Nastavnici Filološkog fakulteta više puta su tražili da se formira Etička komisija, a to nije učinjeno ni nakon što je Odbor za profesionalnu etiku UB izrekao Ljiljani Marković u februaru javnu opomenu zbog kršenja Kodeksa profesionalne etike. Upravo je nepostojanje Etičke komisije bio jedan od razloga za takvu odluku Odbora.\nDocentkinja na Filološkom fakultetu Mejsun Garajbe Simonović do sada je podnela osam zahteva za utvrđivanje neakademskog ponašanja prilikom pisanja naučnih radova. U njima Garajbe Simonović iznosi dokaze da su jedna monografija i 10 članaka u kojima je Marković autor ili koautor, plagirani ili autoplagirani plagijati.\n– U tim radovima su bez odgovarajućeg navođenja izvornog autorstva preuzimani tekstovi iz tuđih diplomskih radova, master radova, doktorata, Vikipedije, blogova i ličnih internet stranica, kao i raznih uglednih naučnih monografija i ozbiljnih individualnih i kolektivnih istraživanja. Sve to je dokumentovano sa nekoliko stotina stranica izvornog materijala. Primera radi, kao izvor iz kog je preuzimano našla se i knjiga Sretena Petrovića „Kulturologija“, koja je višedecenijski udžbenik za studente Filološkog fakulteta – kaže za Danas Garajbe Simonović.\nU jednom od zahteva, u kome je analiziran rad „Neke odlike obrazovanja u Japanu“ iz 2013. godine, navedeni su primeri na koji način je prisvojena ne samo struktura i sadržaj jednog dela izvornika (u pitanju je knjiga „Understanding Japanese society“ Džoj Hendri), već i terenska istraživanja i činjenice iz ličnog života autorke.\n– Tako, na primer, kod Hendrijeve, na stranici 112 izdanja iz 1995. godine stoji rečenica na engleskom, identična u radu Ljiljane Marković na stranici 36 izložena u muškom rodu, iako je autor izvornog teksta, kao i ona sama, ženskog pola – kaže Garajbe Simonović.\nRadovi koje je analizirala su, prema rečima naše sagovornice, neretko služili za sticanje uslova za izbor u zvanje redovnog profesora ili pak za produžetak radnog odnosa nakon sticanja uslova za penziju. Upravo taj produžetak je omogućio Marković da obavlja funkciju dekanke.\nI analize koje je radila profesorka Filološkog fakulteta Duška Klikovac sa nekoliko kolega takođe obiluju dokazima o preuzimaju tuđih radova bez adekvatnog navođenja izvora.\n– Knjiga „Škola i biblioteka“, čiji su autori Aleksandra Vraneš, Ljiljana Marković, Ljiljana Bajić i Stana Smiljković, nastala je kombinacijom više od 30 radova pomenutih autorki, koji nisu nigde u knjizi navedeni. Ono što ovu knjigu čini jedinstvenom jesu ponavljanja teksta unutar nje: na preko 30 mesta u knjizi nalazi se isti tekst. Ako čovek pregleda radove od kojih je knjiga nastala, utvrđuje da se i oni sami međusobno preklapaju do te mere da se neki tekstovi pojavljuju u tri, četiri, pa i pet drugih radova istog autora. Tako se pred čitaocem otkriva razgranata i složena mreža identičnih tekstova, pomoću koje su i stvorene naizgled impresivne bibliografije autorki knjige. Poseban kuriozitet je bibliografija u ovoj knjizi: ona se u samo nekoliko slučajeva poklapa sa imenima i radovima koji se u knjizi nalaze – ističe Klikovac za Danas.\nMeđu materijalom o kome treba da raspravlja Etička komisija je i članak Ljiljane Marković „Vidovi organizacije znanja i upravljanja informacijama za potrebe dece“, objavljen u zborniku koji je uredila Aleksandra Vraneš.\n– Više od polovine rada preuzeto je, bez ikakve naznake, iz knjige Aleksandre Vraneš „Visokoškolske biblioteke“. Kao urednica zbornika A. Vraneš je svakako bila upoznata sa sadržinom rada i prepoznala svoj tekst u njemu, što implicira i da je dala svoje odobrenje da se on objavi pod tuđim imenom. Nešto kao prijateljska pozajmica, kakve, međutim, u nauci nisu dozvoljene – navodi Klikovac.\nProduženje radnog odnosa\nI dok se više godina čeka formiranje Etičke komisije na Filološkom fakultetu koja treba da se izjasni o podnetim zahtevima za utvrđivanje neakademskog ponašanja Ljiljane Marković, pokrenuta je inicijativa da njoj po drugi put bude produžen radni odnos nakon sticanja uslova za penziju. Taj predlog je potekao od Anđelke Mitrović, upravnice Katedre za orijentalistiku.\nfiloloski fakultet, Ljiljana Marković, Plagijat\nOvo nije ni za komentar.( A kako je gđa. rektorka?)\nHaha. Upravo tako, Rektorka mudro ćuti, eufemistički rečeno.\nona ćuti i po problemima koji su godinama na Arhitektonskom, Filološkom i Filozofskom fakultetu.\nMetla i lustracija su potrebni da se Univerzitet dovede u red. Rektorka će otići sa ovog uvaženog mesta sa velikim problemima koje je ostavila nerešeno za vreme svog mandata.\n22. juna 2020. u 14.15\nMa samo kada bi se neko pozabavio nasim drzavnim fakultetima, brzo bi dosli na status Megadensa i Singija, nego su kao beli medvedi, napadaju se samo privatni fakulteti jer im uzimaju studente koji im donose prihode..\n22. juna 2020. u 15.19\nNažalost liči da je tako,\najmo sveobuhvatnu proveru svih, da se očisti od kukolja.\nSiguran sam da na Beogradskom Univerzitetu ima časnih nastavnika i asistenata, ali od „prefriganih“ ne mogu da dođu do izražaja.\nŠta radi Rektorat ?\nŠta radi Rektor?\nNjihov posao nije samo da se “prikazuju” kada je sve dobro prošlo, oni su tu da reše probleme i sve dovedu u red!\nSramotni napadi frustriranih nastavnica na Filološki fakultet i dekanku Ljiljanu Marković.


Mirza Ganić: Čast svakome, veresija nikome! – Magazin Plus\nHome/Mirza Ganić: Čast svakome, veresija nikome!\nMirza Ganić: Čast svakome, veresija nikome!\nNa 58. redovnoj sjednici Skupštine Ze-Do kantona koja je održana 08.07.2014. godine poslanik Mirza Ganić (SDA) prema Vladi Ze-Do kantona uputio je dva pitanja koja se odnose na privredu i zapošljavanje, kao segment od kojeg zavise svi, pa i sama Vlada Ze-Do kantona. Sadržaj upita je sljedeći:\nu razgovoru s privrednicima s područja našeg kantona od kojih se u većoj ili manjoj mjeri puni budžet kantona po osnovu raznih obaveza koje izmiruju i uplaćuju dužan sam postaviti sljedeće poslaničko pitanje koje će pomoći da vidimo jasnu sliku odnosa kantona spram privrede, posebno ako znamo da su poticaji posljednjih godina značajno umanjeni, te da Kanton sve manje posvećuje pažnju tamo gdje bi trebao i morao, a to su privreda, nova radna mjesta, javni radovi, a sve u želji da shvatite da cirkularan tok jedino olakšava punjenje budžeta, što za posljedicu ima povećanje zadovoljstva svih budžetskih korisnika počevši od MUP-a, obrazovanja, zdravstva, pa i Vas samih, mislim na Vladu i uposlenike u administraciji kantona.\nNaime, potrebno mi je sljedeće i to zaključno sa 30.06.2014. godine:\nKolika su dogovanja Kantona prema firmama koje su izvršile ili izvršavaju usluge po narudžbi Kantona ili pak isporučuju robe, a Kanton im nije izmirio fakture za izvršene usluge ili isporuke?\nKonkretno naziv firme, vrsta dugovanja, iznos i vrijeme nastanka obaveze tj. kašnjenje kantona u plačanju, pojedinačno za svaku firmu, sa sumarnim pregledom ukupnih obaveza po ovom osnovu i obrazloženjem kada se planiraju izmiriti dugovanja!?\nRazlozi zbog kojih mi je nepohodan odgovor, a posebno plan isplata leži u činjenici da firmama ne dajemo poticaje, ali od istih uzimamo dodatnu vrijednost i time direktno ugrožavamo postojeća radna mjesta, jer firme u izvršenju usluge prema Kantonu ulažu svoja sredstva, svoj rad, robe i materijale, a nemaju naplatu kako bi vratile uloženo, a da ne govorimo o zaradi i održavanju likvidnosti politike redovnosti plača i ostalih doprinosa unutar tih firmi.\nSmatram da odgovor treba i mora biti sačinjen do sljedeće sjednice, te ukoliko ne bude, u skladu s Poslovnikom tražit ću tačku dnevnog reda, jer o ovom pitanju i ovakvim pitanjima nema više vremena da se čeka, nego se moraju poduzimati hitni i konkretni koraci da sačuvamo ono što se može sačuvati. Ako niste spremni da potičete razvoj privrede, budite spremni da budete dobar platiša za izvršene poslove.\nDrugo pitanje se odnosi na činjenicu da je je Skupština kantona usvojila Strategiju zapošljavanja mladih, a do sada nemamo nikakvih povratnih informacija o realizaciji iste, te zbog toga tražim informaciju da li je ijedna tačka iz Strategije provedena, i šta Vlada poduzima (koje su to poslovne aktivnosti) kako bi se povečao broj zaposlenih? Potrebna mi je i informacija šta Vlada Ze-do kantona poduzima kako bi unaprijedila i poboljšala privredni ambijent na području Ze-Do kantona?\nArgentina pobijedila Holandiju na penale, u finalu igraju protiv Njemačke\nPoplave zaustavile ekonomski rast


Srbija je mene majka stvorila | Avangarda\nKad se zavjet domovini daje na playback\nSrbija je mene majka stvorila\nBorba za jaku, stabilnu i samostalnu Republiku Srpsku, kao i očuvanje Dana Republike, osnova je održavanja srpskog vitalnog interesa u Bosni i Hercegovini. Čak i kada na zvaničnoj akademiji Kusturica uzme svu slavu i pažnju koja je namijenjena predsjedniku Dodiku, koji – nakon pozdravljanja svih zvaničnika i gostiju iz Srbije, u nabrajanju država i zvanica slavlja – pored Slovenije i Hrvatske spomene i Kosovo. Na kome se, uzgred, 1389. održao i prvi srpski referendum između Carstva nebeskog i Carstva zemaljskog. Sedam godina nakon što je Sveti Stefan ukazom Tvrtka Kotromanića – kako kaže Kusturica - patron i zaštitnik svih srpskih zemalja Kotromanića\nSlika obespravljenih, nezaposlenih, gladnih i zaduženih na banjalučkim ulicama zamijenjena je, nakratko, slikom parade uniformisanih. Poslije liturgije povodom Krsne slave Republike Srpske – Svetog Stefana, koju je služio srpski patrijarh i sve vladike što ih je u Bosni – a kojoj je prisustvovao cijeli politički vrh RS – paradiralo se uz “Marš na Drinu”. Policajci, vatrogasci, borci, sportisti, studenti i kulturno-umjetnička društva, sjatili su se u paradi na Trgu Krajine, gdje ih je čekao Treći pješadijski (Republika Srpska) puk Oružanih snaga BiH. Da uz sve prisutne građane, i one koji skup prate na programu RTRS-a, RTS-a i RTV Vojvodine, odgovore na predsjednikov pozdrav: “Pomoz Bog junaci”. I – preko malih ekrana – gledaju šestočasovni specijalni program RTRS-a – plejadu političkih i društvenih analitičara i aktivista, i tri gosta iz Francuske, poslanika stranke Marin Le Pen u Evropskom parlamentu. Čestitku za Dan Republike uputila je videom i Evropska slobodarska alijansa, koja u istom Evropskom parlamentu ima 12 poslanika.\nKome Zakon leži u presudi?\nIstodobno, Mladen Ivanić, predsjedavajući Predsjedništva BiH postrojava Oružane snage BiH na manifestaciji obilježavanja praznika Republike Srpske, pod istom (bosanskohercegovačkom) zastavom kakva stoji pred Ustavnim sudom BiH koji je taj praznik zabranio. U tim trenucima, Ministarstvo odbrane Bosne i Hercegovine saopštavalo je u Sarajevu medijima do kojih su mogli doći da će preispitati i ustanoviti pod kojim okolnostima i kako je došlo do učešća i postrojavanja pripadnika OSBiH na proslavi Dana Republike. Kad se po upitu Bakira Izetbegovića to i ispita, na adresu Predsjedništva – i prvo u ruke Mladena Ivanića – stići će odgovor kojim je lancem komandovanja i funkcionalnim nadležnostima Ivanić uspio da postroji vojsku.\nKako je naveo u intervjuu Radio televiziji Republike Srpske, dan pred 9. januar, Dodik će ove godine formirati specijalnu vojnu jedinicu veterana rata. Biće to, kaže Dodik, garda za svečane proslave i svečane raporte. Za razliku od te Dodikove lične istine, objektivne činjenice kazuju da su svi rodovi policije, specijalnih jedinica i instruktora modernizovane, umnožene, oljuđene i opremljene najsavrenijom mehanizacijom. Vojničkim riječnikom rečeno, poptuno opremljene i spremne. Za svečani raport\nDa predsjedavajući Predsjedništva BiH ne bude jedini koji ima mogućnost da postroji vojsku sebi na raport, pobrinuće se u narednoj godini i Milorad Dodik. Kako je naveo u intervjuu Radio televiziji Republike Srpske, dan pred 9. januar, Dodik će ove godine formirati specijalnu vojnu jedinicu veterana rata. Biće to, kaže Dodik, garda za svečane proslave i svečane raporte. Za razliku od te Dodikove lične istine, objektivne činjenice kazuju da su svi rodovi policije, specijalnih jedinica i instruktora modernizovane, umnožene, oljuđene i opremljene najsavrenijom mehanizacijom. Vojničkim riječnikom rečeno, poptuno opremljene i spremne. Za svečani raport.\nDostojan i veliki kakav je imao i doživotni jugoslovenski maršal – Josip Broz Tito, kad su mu za (zvanični) rođendan i djeca pjevala. Kao što su djeca osnovnih škola u slavu slobode i Republike pjevala na Trgu Krajine, sat i po prije parade, pjesmu “S vrha Šehitluka”, koju je Banjaluci napisao Ismet Bekrić, a komponovao Franjo Petrušić. Naravno, dok su još bili dvojica velikih Banjalučana za vrijeme njihove Banjaluke. Dok nisu znali da će biti protjerani iz te Republike Srpske koja će na njihovom protjerivanju, i žrtavama rata i mira proslavljati svoj 25. rođendan. Niti da će biti Republike Srpske. “Svima onima koji su odbranili, sačuvali i nama ostavili Republiku Srpsku – žrtvi naših najboljih sinova čija je slava vječna”, kako je najavio voditelj Jokić, ispjevana je “Vječnaja pamat”. Njima u čast i slavu stajali su svi zvaničnici i gosti, pa i sin Ratka Mladića i kćerka Radovana Karadžića, koji su te iste vojnike i mobilisane civile poslali u rat. Za odbranu Srpske. Nažalost, nisu stajali oni koji su zbog očuvanja i odbrane Republike Srpske poslani u inostranstvo ili na vječno boravište – etnički, vjerski, ali humano.\nDa će Republike Srpske zaista biti znala je Srbija, i stvarala je. Barem je tako rekao njen predsjednik Tomislav Nikolić, obraćajući se na zvaničnoj akademiji povodom Dana Republike, ubojito i precizno konstatujući: “Mi nikada ne bismo stvarali Republiku Srpsku da drugi nisu hteli da razbiju Jugoslaviju.” Poručujući, uz to, da Srbije ima dok je Republike Srpske\nDa će Republike Srpske zaista biti znala je Srbija, i stvarala je. Barem je tako rekao njen predsjednik Tomislav Nikolić, obraćajući se na zvaničnoj akademiji povodom Dana Republike, ubojito i precizno konstatujući: “Mi nikada ne bismo stvarali Republiku Srpsku da drugi nisu hteli da razbiju Jugoslaviju.” Poručujući, uz to, da Srbije ima dok je Republike Srpske. “Možda bi bilo prikladnije reći da će Republike Srpske biti dok bude Srbije, ali vi ste, mile sestre i draga braćo, pretrpeli veću muku i veće stradanje”, rekao je Nikolić.\nTom je govoru, samo dan ranije, mjesto otvorio i patrijarh srpski Irinej, rekavši da je Republika Srpska uistinu srpsko nacionalno i duhovno biće. I da ona nije slučajno nastala, već da je djelo Božje da sačuva srpski narod – “da bi opstao i ostao na ovim prostorima koji su zaliveni krvlju i utemeljeni na kostima”.\nNjima u čast i slavu stajali su svi zvaničnici i gosti, pa i sin Ratka Mladića i kćerka Radovana Karadžića, koji su te iste vojnike i mobilisane civile poslali u rat. Za odbranu Srpske. Nažalost, nisu stajali oni koji su zbog očuvanja i odbrane Republike Srpske poslani u inostranstvo, ili na\nvječno boravište – etnički, vjerski, ali humano\n“Ako vam bude trebao svedok pred bilo kojim međunarodnim sudom, da brani Republiku Srpsku, ja ću biti tu. Koliko god da budem star, ja ću doći da svedočim za Republiku Srpsku”, rekao je i Nikolić, te poručio: “Neka živi Republika Srpska u Bosni i Hercegovini, i u tesnoj vezi sa Srbijom.”\nNajinspirativniju besjedu, ipak, nije održao predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik, nego uvodni besjedničar, najveći ambasador kulture srpskog naroda, Emir Kusturica – kako ga najavi kolega mu glumac Goran Jokić, prvi čovjek Banjalučkog studentskog pozorišta.\n“Sestre i braćo, pomaže Bog. Narod je ljudska zajednica vezana jezikom i ona traje, i nemojte dozvoliti da nam nametnu drugi jezik od onog kojim govorimo. (...) Austrijski sud i proces Mlade Bosne postali su Haški tribunal – politički sud i tamnica pravde. Umjesto Benjamina Kalaja stigao je Valentin Inzko. Korporativni kapitalizam koji oni donose obezbijedio je Izetbegoviću mjesto luciferovog šegrta. Za njega se više ne zna ni u čije ime radi – arapsko ili tursko? – kad vidimo da Turci, Rusi i Iran ratuju pod istom zastavom”, parafrazirane su misli srpskog reditelja i kulturnjaka Emira Kusturice. Najvećeg pečalbara i neimara među umjetnicima, najvećeg ktitora među prvopozvanima, i najvećeg glumca među redateljima. Što mu, možda, ne bi bilo moguće ni osporiti, kao što je moguće osporiti njegov govor.\n“Sestre i braćo, pomaže Bog. Narod je ljudska zajednica vezana jezikom i ona traje, i nemojte dozvoliti da nam nametnu drugi jezik od onog kojim govorimo. (...) Austrijski sud i proces Mlade Bosne postali su Haški tribunal – politički sud i tamnica pravde. Umjesto Benjamina Kalaja stigao je Valentin Inzko. Korporativni kapitalizam koji oni donose obezbijedio je Izetbegoviću mjesto luciferovog šegrta. Za njega se više ne zna ni u čije ime radi – arapsko ili tursko? – kad vidimo da Turci, Rusi i Iran ratuju pod istom zastavom”\n“Nema manjeg naroda koji je od stradalnika i žrtve postao izvršioc genocida. Nas djecu partizana i boraca protiv fašista proglašavaju fašistima. Sve što se desilo u proteklih dvjesto godina sveli su u četiri godine rada, sve učinili da se slavna prošlost jednog evropskog naroda pretvori. U Republici Srpskoj je prisutan eho stvarne istine o nama. Jedino se ovdje čuje dobrovoljno i dovoljno glasno da smo narod koji je protjeran iz Hrvatske, iz Bosne u Srbiju, bombardovan na Kosovu, kojeg više nema u Sarajevu, jedini narod kod koga sloboda uistinu nema cijenu“, besjedio je Kusturica.\nRepublika Srpska – Za sve nas\nNjegova je besjeda izazvala mnogo znatnije i snažnije emocije i poklike, nego ona prošlogodišnjeg besjednika na Akademiji – akademika Matije Bećkovića. Međutim, stvarno se potrudilo da ova svečana akademija bude svečanija, spektakularnija i bolja od prethodne, i svih dosad. Što je bilo teško nakon prošlogodišnjeg Interaktivnog muzeja Republike Srpske – multimedijalnog projekta u kome su banjalučki glumci i studetni glume, u razgovoru sa djecom, kazivali odlomke iz rada i života mnogih srpskih književnika i mislilaca. Tako su, pored ostalih, Branko Ćopić, Aleksa Šantić, Jovan Dučić, Vaso Pelagić, Staka Skenderova, Ivo Andrić i Petar Kočić, postali borci za nezavisnu, samostalnu i jaku Republiku Srpsku.\nDjeca osnovnih škola u slavu slobode i Republike pjevala su na Trgu Krajine, sat i po prije parade, pjesmu “S vrha Šehitluka”, koju je Banjaluci napisao Ismet Bekrić, a komponovao Franjo Petrušić. Naravno, dok su još bili dvojica velikih Banjalučana za vrijeme njihove Banjaluke. Dok nisu znali da će biti protjerani iz te Republike Srpske koja će na njihovom protjerivanju, i žrtavama rata i mira proslavljati svoj 25. Rođendan\nOve godine, usljed neriješenih političkih, ekonomskih i društvenih pitanja koji entitet i državu vode u provaliju, najupečatljivija je bila recitacija Šantićeve pjesme “Ostajte ovdje”, koju je 1896. Objavio, pozivajući nevesinjske muslimane da ostanu na svojoj grudi, i sa svojim narodom. Kako bi to rekao slogan proslave Devetog januara – PRAVOnaSLAVnim. Koji je na kraju akademije uz pjesmu “Republika Srpska – Za sve nas” dao srpskoj i domovini “Zavjet”. Isto pjesmu, i isto na playback, iako je cijeli hor sve vrijeme akademije stajao. Kao što su na kraju noći stajali i trubači, dok su na Trgu Krajine, na koncertu “Sto truba Srpske Srpskoj na poklon”, trubili rusku Katjušu. Jedino je upitno kako RTRS, kome nije promakla nijedna čestitka i nijedan dio programa, nije izvijestio da su predsjedniku i građanima Dan Republike čestitali Trump i Putin.\nSvakako, u postčinjeničnom društvu, odluke Ustavnog suda nemoćne su pred animizmom i mitologijom, koji je Republici Srpskoj u krvi i na tlu.


Vječnaja pamjat - Valjevo – "Republika Kolonija" - Nedeljnik Vreme\nREPUBLIKA RADNIČKA KOLONIJA: Jednoglasna vlada,…\nZa Radničku koloniju, ime sve govori, u Valjevu se čulo početkom devedesetih, tačnije 1992, kad je slikar Bogoljub Arsenijević, sve sa komšijama, a što nije bila mala zajebancija, iz protesta et otpora Onom stanju stvari i ognjišta, proglasio "Republiku Koloniju". Otcepljenje od Srbije urađeno po svim pravilima, pred naseljem udarena tabla sa imenom republike, doneta osnivačka akta, obojadisana zastava, formirana vlada, itd. itsl. Ali to ne bilo sve, iste godine Bogoljub uradio spomenik Srpskom predsedniku što još manje bila mala zajebancija. Spomenik urađen od belih siporeks blokova i bio visok tačno dva zarez šest metara, i predstavlj’o i bio jedan veliki k…c. Otkrivanje spomenika trebalo da bude tačka na otcepljenje i dalju samostalnost. Međutim, policija, ‘oće reći specijalci, srušila Predsednika, a umetnik, koji bez konkurencije post’o prvi predsednik Kolonije, optužen za povredu ugleda i časti predsednika Srbije. Dobio čet’ri meseca uslovne robije. Tako Arsenijević bio onemogućen u daljim spomenicima, a planir’o još jedan, počeo da ga teše, i to spomenik Srpskom vojvodi, koji bio u vidu velike zadnjice, i koji je namerav’o da natakne na spomenik Predsedniku.\nTako to bilo. Posle bilo da je deo Kolonije stradao ‘99, prilikom bombardovanja susedne vojne fabrike "Krušik". Posle bilo i da je Arsenijević u leto ‘99, na Gradskom trgu u Valjevu, organizov’o veliki miting protiv vlasti i nesposobne opozicije. Pokušano, i doslovno, osvajanje zgrade opštine, bilo povređenih, za Arsenijevićem raspisana poternica, uhvaćen u BG, nakon razgovora sa generalom Perišićem, pri hapšenju mu biva slomljena vilica, osuđen na tri godine zatvora. Beži iz zatvorske klinike, skriva se, na licu mesta aktivno učestvuje u Petooktobarskim događajima. Kad su se dogodile Promene javno objavljuje da se Republika Kolonija neće mešati u stvari susedne Republike. U posetu Koloniji dolaze glumac i ministar Lečić, pisac Dušan Kovačević, koji kad je video kolonijaške ministre rek’o da to ni literatura ne rađa, Rambo Amadeus drži koncert, Arsenijević napušta Koloniju i odlazi u Crnu Goru gde se ovih godina bavio ikonopisanjem.\n…i duplirani ministar\nPOKOJNA MAJKA: Međutim, vlada Kolonije se nedavno ponovo sastala i zaključila da ono što se dešava u susednoj Republici zaslužuje svaku reakciju i performans. U to ime, u četvrtak 15. marta, i to tačno u podne i na otvorenom, zakazan javni izbor nove vlade. Tačno u podne na placu između novih Mrkonjićevih zgrada – koje, pokazalo se, mnogo brzo opravio pa se ni posle sedam godina nisu isušile – svi i sve bilo na svom mestu. Predsedavajući astal beše zastrt velikom zastavom Republike Kolonije, bela i debela svinja sa uvrnutim repićem u povelikoj petokraci zvezdi, na taj astal behu prazne kartonske kutije koje obeležavahu imena članove Vlade. Kutija sa imenom ministra informisanja, kutija sa imenom predsednika Arsenijevića, kutija sa premijerovim imenom, dalje kutija ministra trgovine imena Aca Cirkus, samog ministra vojnog Šuce. Prisutan narod, prisutne kamere, fotoaparati. Članovi Vlade stadoše iza kutija, premijer Dragoljub Tešić Teša obuče svoju radnu plus svečanu mantiju, predsednik Arsenijević uze reč, videvši šta se dešava u okruženju odlučili da i oni stave svoje funkcije na ispit i ostalu demokratiju.\nZA SVAKU DIKU I PONOS: Predsednik po svakom poslovniku i principu ustupi reč premijeru, ovaj prihvati mikrofon, na svoj način diže glavu, na svoj način spusti glavu, pa kad reče, Nek je blagosloven ovaj skup, na svoj način diže glavu, pa kad reče, Vječnaja pamjat, svi rekoše, Vječnaja pamjat, Premijer imade još, U ime Oca, i Sina, i Svetoga duha, Amin, svi rekoše, Amin, premijer se na svoj način prekrsti, ostali se na svoj način prekrstiše. Objavi se da izbori mogu da počnu, opet se javi premijer Teša, po svakom poslovniku i svakom principu red je da se prvo izabere predsednik Skupštine, svi se složiše, premijer za predsednika Skupštine predloži predsednikovu pokojnu majku, koja kao takva najstarija, a i dok bila živa bila najstarija od svih. Predsednik se složi i pohvali, ostali se složiše i pohvališe, pokojna majka bi izglasana jednoglasno.\nTransparentno pređoše na izbor članova Vlade, svako izvadi svoju ‘artijicu iz svoga džepa i ubaci u kutiju ispred sebe. Konstatovaše da je glasanje završeno, premijer izbroja ceduljicu u predsedničkoj kutiji, jedan glas, jednoglasno, predsednik Republike je Arsenijević, izbroja svoju kutiju, jedan glas, jednoglasno, premijer je Tešić, tako i jednoglasno izabraše i ministre. Nastaše aplauzi i ostale ovacije. Predsednik iskoristi svoje pravo da proširi Vladu, nemaju ministarstvo prosvete, a ‘oće i oni budu lepi i pametni, pa da se učini napor u tom pravcu. Premijer, pošto po svakom principu bi na njega red, reče da ima rešenje, ode iza zdanja i dovede magarca, uz opšte i ostale ovacije okačiše magarcu plakat na kome pisaše Ministar prosvete. Predsednik, vidi se, zadovoljan, ali, vidi se, ima još ideja, predloži, pošto je novi ministar takav kakav jeste, i velik, i jak, i sve, da mu se dodeli još jedno ministarstvo, i to ministarstvo kapitalnih investicija, i bi, ministar vojni Šuca pridrža magarca, sa slobodne strane mu okačiše natpis Ministar za kapitalne investicije. Predsednik sve pohvali, mnogo dobro rešenje, nema samo susedna Republika ministra za kapitalne investicije za svaku diku i toliki ponos. I premijer na svoj način sve pohvali, uze na svoj način da sve dopuni, prikopča mantiju, pa kad reče Vječnaja pamjat, pa kad reče Amin, svi ponoviše Amin. Činilo se gotovo, ali predsednik upita, gde ustav, premijer poteže nešto veliko, podiže to veliko na kome pisaše, Ustav Slobodana Miloševića & Mire Marković, predsednik klimnu, znači sve po ustavu. Po proceduri, poslovniku i svakom principu odobriše zastavu, onu svinju sa repić u petokraci, pustiše himnu, i to Ramba, složno i stojeći otpevaše Prijatelju, prijatelju, marš u pm, po proceduri, pod tačkom karisanje, do’vatiše se među se, po poslovniku naskočiše na prisutne podanike.\nBi konferencija za tisak, Ima pitanja, nema pitanja, gotovo. Novinari stadoše da rade svoj pos’o, članovi Vlade stadoše u stav slikavanja, nasta čestitanje, priđe da čestita i onaj, sa svoje naočare za sunce, poslanik DS-a plus član Predsedništva ote stranke Mićo Marković. Mićo je sve i još čestit’o, premijer Teša je skid’o svoju radnu plus svečanu mantiju, jedna novinarka imala još to jedno pitanje, predsednik stao uz ministra kapitalnog, koga držaše ministar vojni Šuca, pa sve predsednički prima, pa sve, ko svoj svome, odgovara.


AMERIKANCI ĆE POLUDETI KAD OVO ČUJU: Evropski političar objasnio zašto EU ne može zabraniti Severni tok 2 | Najnovije vesti - Srbija danas\n19.01.2021. • 17:45 Srbija Danas/Sputnik\nEvropska komisija je uvek negirala značaj gasovoda "Severni tok 2" za EU\nEvropska komisija je uvek negirala značaj gasovoda "Severni tok 2" za EU, ali to je privatni projekat koji EK ne može da opstruira, izjavio je šef evropske diplomatije Žozep Borelj.\n- Radi se o projektu koji je osmislio konzorcijum privatnih preduzeća. Komisija je više puta ukazivala da ovaj gasovod ne diverzifikuje energetsko snabdevanje Unije, što je jedan od ciljeva EU, za koji se ona zalaže u okviru energetske politike - rekao je visoki predstavnik EU za inostrane poslove, odgovarajući na pitanja poslanika u evropskom parlamentu.\nPoslanici su tom prilikom zatražili uvođenje dodatnih ekonomskih sankcija Rusiji zbog, navodnog, kršenje ljudskih prava i sloboda u slučaju Alekseja Navaljnog. Između ostalog, oni su pozvali da se spreči završetak "Severnog toka 2".\nPovivši da taj projekat nije u skladu sa ciljevima EU, Borelj je još jednom naglasio da se radi o privatnom projektu, "i mi ne možemo sprečiti te kompanije da ga završe, ako ga nemačka Vlada podržava.\n- Međutim, ako te kompanije završe izgradnju gasovoda, one treba da znaju da će morati da upravljaju njim u skladu sa zakonima EU. To je sve što možemo da uradimo. U svakom slučaju, na nivou EU - naglasio je Borelj.\nSeverni tok Severni tok 2 EU Amerika Rusija Nemačka\nTINEJDŽER IZBODEN NOŽEM U ŠKOLI: Policija blokirala dve škole, upućen HITAN apel roditeljima\nDVA MUŠKARCA UPALA U SEPTIČKU JAMU U SURČINU! Jedan prevezen na reanimaciju, drugi preminuo - povređen i vatrogasac?\n"REKAO JE DA MU NE TREBA POMOĆ I DA ĆE SAM DOĆI DO OBALE" Treći dan potrage za mladićem koji je nestao u Dravi


KRIZNI ŠTAB ZAKAZAO SEDNICU: KRAJ! Evo kada se planira UKIDANJE KOVID PROPUSNICA\nAutor: Glas javnosti 04.03.2022. u 17:20\nSednica Kriznog štaba biće održana sledeće nedelje i na njoj će se raspravljati o ukidanju kovid propusnica.\nPrema nezvaničnim informacijama, trebalo bi da one budu van snage od 14. marta.\nKako se saznaje, najverovatnije će biti ukinut i karantin za zdrave osobe, ostaće izolacija za obolele.\nTakođe, još jedna od tema biće četvrta doza vakcine protiv korona virusa, kome će biti preporučena i kako će funkcionisati vakcinacija.\nTIM ZA ŠKOLE DONEO ODLUKU: Poznato po kom modelu će se odvijati nastava\nMedicinski deo Kriznog štaba sastao se danas sa premijerkom Srbije Anom Brnabić kako bi razgovarali o ukidanju nekih protivepidemijskih mera.\nTema na sastanku sa premijerkom Brnabić bila je ublažavanje protivepidemijskih mera za suzbijanje korona virusa.\nkrizni štabzakazana sednicakovid propusnice\nod Mirko u 04.03.2022 18:32:42 h\nA usrane pelene...kad skidamo od usta\nod Mita u 04.03.2022 21:13:58 h\nKo više poštuje kovid nebuloze!


Šetnja za javne bašte | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNasilje ne sme postati epidemija\nAsfaltiranje Sremske Kamenice\nOdbornici u petak o SPENS-u\nBogdanović prešao u Atlantu\nBez odbojkaških mečeva do 11.12.\nPropust nadležnih rešio Ombudsman\nAmerika ponovo upotrebila nuklearnu bombu! (Video)\n117 intervencija hitne pomoći\nVremenska i bioprognoza, 25.11.2020.\nNaslovna EMISIJE Šetnja za javne bašte\nŠetnja za javne bašte\nVIDEO K9: Održana je prva od tri šetnje kroz delove grada, kojima ,,Kreativna industrija Viridis" nastoji da oživi istoriju javnih zelenih površina u Novom Sadu koje su nekada upotrebljivane za razvoj urbanog baštovanstva.\nOdržana je prva od tri šetnje kroz zaboravljena sećanja o javnim zelenim površinama u našem gradu.\nOvim šetnjama Nevladina organizacija ,,Kreativna industirja Viridis” želi da predstavi životni stil pre izgradnje višespratnica i povećanja naseljenosti u našem gradu i načini spoji prošlost sa budućnošću.\n“Mi smo osmislili neku malo drugačiju šetnju, koja pokriva tri vremena. Počinjemo sa prošlošću na Satelitu, prelazimo na sadašnjost, kasnije organizujemo izložbu koja će se ticati budućnosti javnog baštovanstva. Cilj ove šetnje je uopšte podizanje svesti ljudi o javnom prostoru i upotrebi prostora u te neke svrhe urbanog baštovanstva”, naveo je Boris Zoran Dimitrijević iz Kreativne industrije Viridis.\nUrbano baštovanstvo, kako je rekao, kod nas postoji veoma dugo. Grad ima veliki broj parcela koje su predviđene za izgradnju, a dok izgradnja ne počne, ljudi te parcele koriste za gajenje određenog voća i povrća.\nRazvoj urbanog baštovanstva bi imao, prema njegovim rečima, veliki javni značaj, jer bi na taj način veliki broj neiskorišćenih zelenih površina širom grada mogao biti korisno iskorišćen.\n“Moderno baštovanstvo podrzumeva uzgoj jestivih vrsta na javnim površinama. Može biti organizovano na različite načine, da se spontano dešava. Praksa u Evropi je da se određene parcele iznajmljuju u te svrhe, jer zbog rapidne modernizacije ljudi gube kontakt sa prirodom i nemaju uopšte priliku da uzgajaju svoje jestive biljke”, naveo je Dimitrijević.\nNovi Sad, kako je rekao, poseduje odlične uslove za razvoj javnog baštovanstva, s obzirom na veliku količinu zajedničkih prostora između stambenih zgrada, ali i velikog broja parcela koje bi se širom grada mogle iskoristiti u tu svrhu. Prilikom šetnje sugrađani su mogli da čuju i zanimljive priče stanovnika Satelita i Detelinare, kao i ostalih lokacija koje su pre izgradnje višespratnica bile pod zasadom voća i povrća.\n“Što se tiče same šetnje i priče lokalaca, oni će pričati svoja sećanja kako je to izgledalo u nekoj široj prošlosti. Nakon Satelita se upućujemo u jedan deo Novog naselja gde imamo jednu urbanu baštu, zatim na Novu Detelinaru gde lokalci govore o ne tako davnom vremenu, pre deset godina su tu i dalje postojale urbane bašte”, kazao je Dimitrijević.\nŠetnje u okviru ovog projekta finansira ,,Fondacija Novi Sad 2021″, a nakon prve održane u ponedeljak, planirane su još dve tokom ovog meseca.\nCilj ovog projekta, ističu u Viridisu, jeste da upoznaju sugrađane o postojanju baštenskih zajednica na određenim lokacijama u gradu, kao i da se kroz priče lokalaca upoznaju sa delićem istorije gradskih naselja, te da podstaknu sugrađane da primene ova iskustva u svakodnevnom životu kako bi učinili prvi korak ka zelenijem komšiluku.\nBoris Zoran Dimitrijević\nKreativna industrija Viridis\nPrethodni tekstMiletić: Porivokacije Albanaca u cilju kontrole srpskog stanovništva\nSledeći tekstSreća je živeti bez smeća – sutra je Svetski dan zaštite životne sredine\nOTVORENI EKRAN, 24.11.2020. Nenad Janjetović


ĐOKOVIĆA HAPSE NASRED TERENA U MELBURNU: Nezapamćen PRESEDAN u Australiji?! | FELJTON.rs G-E0EWZBLP0V\nHome / KULTURA / ĐOKOVIĆA HAPSE NASRED TERENA U MELBURNU: Nezapamćen PRESEDAN u Australiji?!\nPosted by: admin 12/01/2022\tin KULTURA, SVET KULTURA Leave a comment\nIlustracija Novaka Đokovića\nOn je „slučaj Novak“ opisao kao izuzetno težak.\n– Ovde nema lake opcije. Otkazivanje vize je teško kao i njeno neotkazivanje. Tako izgleda kada se zagleda ceo ovaj proces otkazivanja – počeo je Rizvi, a zatim je izneo svoju pretpostavku raspleta cele situacije:\n– Hajde da pretpostavimo da ministar krene u proces ozkazivanja Đokovićeve vize. On bi morao da izda naredbu Pograničnoj policiji Australije, momcima koji rade u tamnim uniformama i nose pištolje, da se okrenu protiv Đokovića, izvedu ga recimo sa terena i pretpostavljam pod pažnjom svetskih medija. Odveli bi ga u centar za zadržavanje gde bi ostao i tražio da aplicira za sudsku reviziju procesa. To bi svakako značilo da je u pritvoru, u Melburnu dok se odigrava Australijan open.\nEkspert navodi da celu situaciju dodatno komplikuje politički kontekst.\n– U ovom momentu, pretpostavljam sa se diskutuje o politici i pogledu na ceo slučaj. Koji je najbolji način da se to prezentira ljudima u Australiji, a da to sve bude u korist vlade? Mislim da se razgovori vode između raznih ministara i kancelarije premijera.\n– Ono što nam ovo govori jer da treba pokušati da se implementira efikasan proces gde bi ljudi koji apliciraju za dolazak u Australiju, morali da budu vakcinisani, i da se sa tim nosimo pre nego što im garantujemo vizu, dakle pre njihovog ulaska u zemlju. Pokušaj da se nosimo sa time pošto su oni već ušli je žalosna praksa i ide protiv 30 godina sistema razvoja imigracije – zaključio je Rizvi.\nAko smatrate da je na našem sajtu vaše autorsko pravo nečim prekršeno ili ćemo sporni sadržaj ukloniti ili potpisati vas kao autora i navesti link ka originalu. kao i dokaz da ste vi nosilac autorskog prava. Po dogovoru molimo da o tome obavestite admina navedete link ka spornom sadržaju\t2022-01-12\nPrevious: VIDEO: Đokovići prekinuli pres nakon pitanja o tome šta je Novak radio u javnosti dok je bio zaražen\nNext: VAS SRBE TREBA PROTERATI, NIČEMU NE SLUŽITE, SAMO ŠIRITE ZARAZU I HOĆETE DA RATUJETE: Šokantna ispovest Srpkinje iz Australije!


Nafta opet poskupela, kako će ukidanje ograničenja kretanja uticati na cenu goriva - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 2. juna 2021. 08:58\nCena sirove nafte na svetskom tržištu raste još od oktobra prošle godine i to svakako vidimo i na našim pumpama. Samo od marta u zavisnosti od vrste derivati su skuplji od pet do devet dinara po litru.\nTomislav Mićović iz Udruženja naftnih kompanija Srbije rekao je da je sirova nafta sa 40 dorala po barelu došla do 70 u poslednjih šest meseci što znači da je porasla skoro 50 odsto, dok je gorivo poskupelo oko 10 procenata.\n"To pokazuje uticaj cene sirove nafte na cenu goriva, takoda je veći deo te promene već ugađen u cenu. Teško je reći da li će malo povećanje poslednje nedelje uticati na cenu, nema pravila", naveo je Mićović.\nPrema njegovim rečima, u novembru je cena sirove nafte rasla, a cena goriva je bila u padu. Dodao je da naftne kompanije određuju cenu na osnovu cene svojih troškova.\nMićović je rekao da posledica promene cene nafte u stvari posledica očekivanja, a jedno takvo očekivanje smo imali početkom marta kada je cena nafte došla do 69 dolara po barelu, pa svako ko je tada kupio naftu je izgubio jer se cena tek posle tri meseca vratila na 70 dolara.\nJuče je bio i sastanak zemlja izvoznica nafte, članica OPEK-a – i Rusije. Više je razloga za skok cene barela i to jedino može da ublaži povećanje proizvodnje nafte\n"OPEK je ostao na svojim prognozama iz aprila, tako da će tokom jula povećati svoje isporuke. Ništa revolucionarno se nije desilo", naveo je Mićović.\nNapomenuo je da su se poslovna putovanja, kargo putovanja vratila gotovo u potpunosti, a turistička putovanja ne baš, ali kaže da je očigledno da povećanje mobilnosti dovodi do očekivanja kod proizvođača i to može da utiče na cenu.\nKada je reč o odlasku naših građana da kupe gorivo u susedne zemlje gde je jeftinije, napominje da to nije sivo tržište, ali da jeste gubitak novc za budžet Republike Srbije.\n"Ovo je pokazna vežba za Ministarstvo finansija. Svi koji se vraćaju iz Grčke doneće nešto goriva iz Severno Makedonije", napomenuo je.\nVlada je prošle nedelje donela odluku da uskladi rezerve nafte i derivata sa zahtevima koje propisuje Evropska unija. Zemlje članice Unije morju da obezbede tromesečne rezerve, znači to će morati i naša zemlja.\nTo je veoma važno baš zbog kriznih situacija, vremnskih nepogoda, poremećaja snabdevanja ali i u slučaju naglih cenovnih poremećaja sirove nafte, – tako što može intervenisati količinma koje su kupljene kada je bila jeftinija i sprečiti velika poskupljenja derivata.


LIČNO: Ana Rašović – Monitor\nAna Rašović, mlada je uspješna crnogorska violinistkinja koja nastupa sa kvartetom Allegria u čijoj izvedbi se obrađuju različite vrste muzike\nKada i kako je počela Vaša karijera violinistkinje?\nViolinu sam počela da sviram sa pet godina, kad su otprilike počeli i moji prvi nastupi, tako da sviram većinu svog života.\nNa kojim mjestima ste nastupali i postoji li koncert koji se za Vas izdvaja od ostalih?\nU toku i nakon završenih magistarskih studija u klasi prof. Vujadina Krivokapića sam imala prilike da sa pijanistkinjom Ninom Vuleković sviram nekoliko koncerata koji su mi ostali u posebnom sjećanju zbog sjajne saradnje i interesantnog programa koji je obuhvatao djela Baha, Isaija, Debisija, Perta, Stravinskog, Šnitkea, kao i crnogorskih kompozitorki Nine Perović i Slobodanke Dabović – Djurić.\nKoliko se razlikuje solistički nastup od nastupa u grupi?\nOduvijek sam voljela da izvodim i slušam djela za violinu solo. Šest sonata za violinu belgijanskog kompozitora Ežena Isaija (Eugène Ysaÿe) su među mojim omiljenim djelima muzike uopšte. One su me i inspirisale na koncept mog YouTube kanala, na kojem objavljujem obrade muzike iz video igara za violinu. Kako su originali najčešće vrlo kompleksna djela pisana za hor i orkestar, kreiranje i izvođenje aranžmana za violinu je vrlo kreativan i izazovan posao u kojem jako uživam.\nČlan sam gudačkog kvarteta Allegria, kao i Crnogorskog simfonijskog orkestra. Sviranje u kamernom sastavu i u orkestru je izazovno na različite načine i uvijek je interesantno. Sa kvartetom Allegria pored klasičnog repertoara sviramo i obrade pop pjesama, kao i popularne teme iz filmova i serija, a od prošle godine i sjajne aranžmane tradicionalnih pjesama Crne Gore i regiona.\nSa Crnogorskim simfonijskim orkestrom, kao i mnogim međunarodnim orkestrima sa kojim sam imala prilike da nastupam u inostranstvu imala sam prilike da sviram veliki broj simfonijskih djela. Izvođenje ovih remek-djela mi uvijek predstavlja veliko zadovoljstvo.\nU izvođenju kojih kompozicija najviše uživate?\nSvaka kompozicija je jedinstvena i u svakoj mogu da nađem izvor inspiracije. Naravno, biram djela koja mi intuitivno prijaju, ali kad se posvetim vježbanju, pripremanju i sviranju djela, to je proces koji me obuzima i kroz koji se razvijam.\nRad na pisanju aranžmana i snimanju obrada za moj YouTube kanal su me povela dublje u pravcu istraživanja granica mog izvođenja. Stupila sam u kontakt sa mnogim ljudima iz cijelog svijeta, pa je tako došlo i do toga da me kontaktiraju iz Activision Blizzarda, jedne od najvećih kompanija za video igre. Bili su oduševljeni mojim izvođenjem teme njihove popularne igre Hearthstone i pitali da učestvujem u promociji ekspanzije za ovu igru, pa su moje izvođenje objavili na svojim društvenim mrežama, kao i na njihovom zvaničnom sajtu.\nNa kom mjestu biste voljeli da nastupate i zašto?\nInternet je postao ogromna pozornica za muzičare i izvođače iz cijelog svijeta. Voljela bih da moj YouTube kanal nastavi da raste jer sam već sad došla do ogromne publike širom svijeta koja se sastoji od ljudi koju su nevjerovatno pozitivni i puni podrške za to što radim.\nOsim toga, nadam se da ću, kao do sad, nastaviti da imam prilike da nastupam na različitim scenama po Crnoj Gori, Evropi i šire.


EVROSONG: Srbija pala, Hrvatska optužena za plagijat!\nPredstavnici eks-Ju u problemu pred festival\n03.04.2018. 22:36h 03.04.2018. 22:36h\nMuzičar Sanja Ilić i Balkanika zauzimaju tek 36. mesto na kladionicama, Rumuni tvrde da im je Franka Batelić ukrala pesmu\nSudeći po kladionicama, niko od predstavnika bivše Jugoslavije neće se proslaviti na Evrosongu! Srbija trenutno zauzima 36. mesto, Crna Gora 40, Slovenija 41, Hrvatska 32, Makedonija 29, dok BiH nema predstavnika.\nJoš početkom februara kladionice su objavile favorite za pobedu na Evroviziji, koja će se održati u maju u Lisabonu. Po njihovim kvotama tada je najviše šanse za pobedu imala Švedska, a Srbija je bila na 25. poziciji. Dva meseca kasnije Sanja Ilić i Balkanika s pesmom "Naša deca" su pali. Posle Ilića, kog je koleginica Maja Nikolić optužila za plagijat, sa sličnim problemom suočava se i predstavnica Hrvatske Franka Batelić. Sve su glasnije optužbe da njena pesma "Crazy" nije autorsko delo. Bar tako tvrdi rumunski muzičar Guez, koji kaže da je još početkom godine napisao kompoziciju koja je identična hrvatskoj evrovizijskoj pesmi.\n"Hrvatski evrovizijski tim laže. Ne postoji besplatna instrumentalna verzija, a mi smo s ovim projektom počeli 11. januara 2018. Producent je prodao ovaj bit ili ga iznajmio dva puta", naveo je Guez na Fejsbuku.\nMenadžer Franke Batelić demantovao je krađu:\n"Pesma 'Crazy' je autorsko delo tima 'Karpo medija'. Na razvoju pesme, u saradnji s HRT, intenzivno se radi od decembra. Izvođač koji je iskoristio pesmu 'Crazy' kao podlogu za svoju rep obradu potpisao je Denzela Bitsa."\n(Kurir, I. E. /Foto: D. Dervišagić)\nSANJA ILIĆ I BALKANIKA SE SPREMAJU ZA EVROSONG: U Portugaliji opipavamo teren\nSITUACIJA KOJA MU JE OSTALA UREZANA U SEĆANJE: Sanja Ilić otkrio šta mu se desilo pre Beovizije!\n(VIDEO) Danica Krstić: Na Beoviziji sam plakala zbog optužbi\nEvrosongPesma EvrovizijeSanja IlićBalkanikaFranka Batelićpesmeplagijat


Ministar finansija u ostavci: Šta Srbija mora da uradi da bi imala veći rast - Naslovi.net vesti\nMinistar finansija u ostavci: Šta Srbija mora da uradi da bi imala veći rast\nSrbija nikada nije bila bliža završetku reformi i nikada ulog nije bio veći nego danas, kaže bivši ministar finansija Dušan Vujović. - Hvatanje u koštac sa nedovršenim strukturnim reformama je izazov koji se može porediti sa Odisejevim, zbog čega moramo da se odupremo iskušenju kako ne bismo... »\nBEOGRAD - Srbija nikada nije bila bliža završetku reformi i nikada ulog nije bio veći nego danas, kaže bivši ministar finansija Dušan Vujović. "Hvatanje u koštac sa nedovršenim strukturnim reformama je izazov koji se može porediti sa Odisejevim, zbog čega moramo da se odupremo iskušenju kako ne... »\nSrbija nikada nije bila bliža završetku reformi i nikada ulog nije bio veći nego danas, ali ne smemo ponoviti sledeće greške iz prošlosti, kaže od danas bivši ministar finansija Dušan Vujović.\nFoto: Fonet/Slobodan Miljević "Hvatanje u koštac sa nedovršenim strukturnim reformama je izazov koji se može porediti sa Odisejevim, zbog čega moramo da se odupremo iskušenju kako ne bismo potpali pod pritiske populističkih... »\nBEOGRAD - Srbija nikada nije bila bliža završetku reformi i nikada ulog nije bio veći nego danas, kaže bivši ministar finansija Dušan Vujović.\n"Hvatanje u koštac sa nedovršenim strukturnim reformama je izazov koji se može porediti sa Odisejevim, zbog čega moramo da se odupremo iskušenju kako ne bismo potpali pod pritiske populističkih zahteva koji mogu nasukati... »\nVujović je u intervjuu za Diplomacy&Commerce izjavio da održivost dobrih ekonomskih rezultata ne bi trebalo uzimati zdravo za gotovo a najvažniji prioritet je nastavak strukturnih reformi kako bi se dostigao i kosnolidovao... »\nOdlazeći ministar finansija Dušan Vujović ocenio je da Srbija nikada nije bila bliže završetku reformi, ali da na tom putu i dalje ima izazova. Vujović je u intervjuu za Diplomacy&Commerce izjavio da održivost dobrih ekonomskih rezultata ne bi trebalo uzimati zdravo za gotovo a najvažniji prioritet... »\nOdlazeći ministar finansija: Ovo je najveći izazov za Srbiju\nBeograd -- Odlazeći ministar finansija Dušan Vujović ocenio je da Srbija nikada nije bila bliže završetku reformi, ali da na tom putu i dalje ima izazova.\nVujović je u intervjuu za Diplomacy&Commerce izjavio da održivost dobrih ekonomskih rezultata ne bi trebalo uzimati zdravo za gotovo a najvažniji prioritet je nastavak strukturnih reformi kako bi se dostigao i konolidovao... »