Svrljig razvija turizamu saradnji sa Sokobanjom – Knjaževačke vesti\nHome / Svrljig / Svrljig razvija turizamu saradnji sa Sokobanjom\nPredsednik opštine Svrljig Miroslav Marković i narodni poslanik Milija Miletić sa svojim saradnicima danas su se sastali sa predsednikom opštine Sokobanja dr Miodragom Nikolićem kako bi razgovarali o saradnji dveju opština na polju turizma.\nZnajući da je Sokobanja turistički razvijena opština, te da se jednim delom graniči sa Svrljigom, predsednik opštine Svrljig Miroslav Marković predložio je da saradnja bude intenzivnija u pogledu razvoja turizma, ali i u drugim oblastima kao što je poljoprivreda, kultura, sport – lovni turizam i sl.\nKonkretno, bilo je reči o zajedničkom nastupanju na predstojećim projektima koji će biti raspisani od strane Evropske unije, a tiču se direktno razvoja turističkih mesta i malih sredina koje planiraju da se ozbiljno bave turizmom što uključuje i razvoj sela i netaknute prirode.\nPokušaćemo da sa susednom opštinom Sokobanja ostvarimo dobru saradnju, da zajedno učestvujemo na konkursima i od njih prepišemo bar deo onoga što rade po pitanju turizma, rekao je predsednik opštine Svrljig Miroslav Marković.\nTakođe, dogovoreno je da obe opštine prilikom planiranja budžeta za 2021. godinu uvrste i revitalizaciju puteva koji spajaju Svrljig i Sokobanju kroz sela Labukovo sa svrljiške i Radenkovac sa sokobanjske strane.\nPredsednik opštine Sokobanja dr Midorag Nikolić izrazio je želju da se saradnja između Sokobanje i Svrljiga intenzivira, te da se turistički centri dveju opština što pre povežu i objedine turističku ponudu.\nOn je istakao da veliki broj turista koji posećuje Sokobanju obilazi i druge opštine, a njihov predlog će ubuduće biti i opština Svrljig, pored Knjaževca, Niša i drugih okolnih mesta.\nNikolić je predložio da novi sastanak bude održan u Svrljigu u prostorijama Centra za turizam, kulturu i sport gde će se precizirati ciljevi i postupci realizacije dogovorenih planova.\nPrevious: Druga sednica Skupštine opštine Knjaževac – Usvojen završni račun opštinskog budžeta (Snimak)\nNext: Humanitarna akcija filmske ekipe „Južni vetar 2” (Video)


INCIDENTI PAŽNJA: Oprezno na protestima, režim je ranjiv, spreman na sve! - Jutarnji GLASnik\nPolicijski sindikat: Dajemo podršku, moramo da sprečimo sukobe\nGrađani: Kakva politika, dosta nam je svega\nIlustracija: Branka Lazić, printscreen\nAutor teksta: Branka Lazić\nVladajuća klika u Srbiji ne preza čak ni od toga da izazove sukobe među građanima, kako bi policija intervenisala sa ciljem da spreče sve brojnije proteste i blokade saobraćaja izazvane cenom goriva. Građani moraju da znaju da su razne vrste provokacija moguće, da ne nasedaju i da se suzdrže od sukoba.\nPokušaj zastrašivanja građana da izađu na proteste\nVlast na sve načine pokušava da zastraši narod kako ne bi izašao na proteste, jer oseća strah od nagomilanih problema i ogorčenosti nezadovoljnih građana, zna da dolazi kraj vladavine koju pokušava grčevito da zadrži i čini se po reakciji da je nastupila panika u redovima SNS i zato će režirati incidente.\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović povodom protesta izjavio je da niko sa ulice neće diktirati kako će se Vlada ponašati.On je rekao da spontana okupljanja nemaju organizatora i predstavljaju neposrednu reakciju na događaj, te se prema njegovim rečima, ne mogu održavati danima. Dodao je i da ljudi moraju da budu svesni da čine prekršaj Zakona o javnom okupljanju i da vozači koji parkiraju vozila na ulici čine prekršaj, kao i oni koji to čine na autoputu.Pripretio je kaznama Zakona o javnom okupljanju i da će nadležni pisati prekršajne kazne, minimalizujući broj građana koji učestvuju u protestima.\nZa to vreme okupljeni „potparoli“ vladajuće strukture, takozvani urednici „novina“, odnosno političkih biltena napredne stranke, savetnici i analitičari koji isključivo brane režim, kroz sprovodnik „rada i dela vlasti“ Pink,ovoga jutra okupljeni u studiju, takozvani okrugli sto, komentarišu kako treba sprečiti nezadovoljne ljude da iskažu svoje nezadovoljstvo. Podsećamo da javno informisanje podrazumeva da se čuje i druga strana, a ne da se grčevito brani vlast.\nAli, nijedan građanin u Srbiji odavno nema pravo glasa, da slobodno kaže šta misli, a taman posla da se slučajno pojavi u medijima. Naprotiv vlast ponižava i ismeva ili strahom ometa svakoga ko želi da iskaže svoje nezadovoljstvo.\nE , zato je narodu dosta, i zato su ovi protesti izraz dugogodišnjeg nakupljenog nezadovoljstva.\nVulin: Organizatori protesta da se ne kriju iza vozača. Aleksandar Vučić je posle obilaska Vojne gimnazije izjavio da je protest zbog visokih cena goriva politički organizovan i da na to pozivaju opozicioni lideri.\nSindikat Zaposlenih Policije: Podržavamo protest i štitimo građane\nIsti dan Saopštenjem za javnost se obratio Sindikat Zaposlenih Policije u kome su dali punu podršku građanima koji protestuju, osporivši navode da su strane službe i političari organizovali proteste, ali i da će njihova podrška izostati ukoliko se utvrdi da iza protesta stoje političke stranke.\nU saopštenju Sindikat Zaposlenih Policije zahteva od najviših institucija Republike Srbije, građana i policijskih službenika maksimalnu suzdržanost i izbegavanje bilo kakvih sukoba i navode da ne sme da strada nijedan život:“ jedan smo narod i moramo naći rešenje, jer ako ne bude naroda, nema ni države.“\nNa društvenim mrežama preko kojih se narod i organizovao za ove proteste proširila se i sledeća informacija, a to je da će interventne jedinice širom Srbije sprečiti okupljanje ljudi koji protestuju zbog cene goriva. Ali ono što je užasavajuće su SMS poruke koje šire pristalice vladajućeg režima sa pozivom da građani ponesu letve kako bi tukli ljude koji izražavaju svoje nezadovoljstvo na protestima i da oni spreče proteste kad ne može policija.\nBunt građana se rasplamsava\nVozači nezadovoljni cenom goriva blokirali su i danas saobraćajnice u više gradova u Srbiji i nastavili proteste, i ekstremizovali su zahteve navodeći da neće stati dok država ne smanji cene.\nBotovi SMS porukama pozivaju na obračun\nIzvesni Jovica Bosnić i Micić, za koga kažu da je šef botova priželjkuju i pozivaju da se sutra građani obračunaju sa nezadovoljnim građanima koji protestuju.\nDa podsetimo, protesti vozača zbog poskupljenja goriva organizovani su u petak u Beogradu, Novom Sadu, Šapcu, Valjevu, Novom Pazaru, Nišu, Kraljevu,Kragujevcu, Batočini i mnogim drugim mestima širom Srbije. Protesti su se proširili i na region, tako da su nezadovoljni građani BIH i Crne Gore takođe blokirali saobraćaj.\nZahtevi okupljenih građana su da se usvoji nova cena goriva koja ne sme biti viša od 110 dinara za dizel i 120 dinara za bezolovni benzin, da se ubuduće cena goriva obračunava tako što će se na osnovnu cenu benzina uračunati porez, pa tek onda na oporezovanu cenu goriva da se doda akciza koja ne sme da bude viša od 50 odsto osnovne cene benzina. Vozači takođe zahtevaju da cena plina ne sme da bude veća od polovine cene bezolovnog benzina.\nGrađani okupljeni na protestima smatraju da ih vlast ponižava i čuju se sledeći komentari:“Ne upravljajte našim mozgovima, nismo robovi“, „Znamo da razmišljamo svojom glavom, kakva politika, kada „krče creva““, „Koga vi lažete kao da ne znamo šta povlači poskupljenje goriva“…\nSudeći po reakcijama građana Srbije koji su ponosno podigli glas da iskažu svoje nezadovoljstvo, čini se da ova zastrašivanja vlasti neće uroditi plodom.\nSaopštenje SINDIKATA ZAPOSLENIH POLICIJE:\nPreuzimanje delova teksta ili teksta u celini je dozvoljeno bez ikakve naknade, ali uz obavezno navođenje izvora i uz postavljanje linka ka izvornom tekstu na www.jutarnjiglasnik.info\nTagged BRANKA LAZIĆ, POSKUPLJENJE GORIVA, PROTESTI\nGreškom rečeno sve: „Sastanak dva diktatora“ (VIDEO)


Diploma Osmana Mehmedagića Osmice će biti poništena – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nBy Bojan Hrstić / 06. 11. 2019.\n– Predstoji izvršenje rješenja prosvjetnog inspektora o poništavanju Megmedagićeve diplome – rečeno je Srni u Inspektoratu.\nInspektorat Republike Srpske oglasio je ništavim ranije doneseni zaključak kojim je dozvoljeno odgađanje izvršenja rješenja republičkog prosvjetnog inspektora, kojim je Univerzitetu za poslovne studije Banjaluka naloženo da poništi diplomu Mehmedagića i proglasi je ništavnom u “Službenom glasniku Republike Srpske”.\nDodik: Neću inicirati sastanak sa Izetbegovićem i Čovićem\nEUFOR u BiH još godinu dana


To je razlog što će ponovo ulicama krstariti „pauk“ - specijalno vozilo za uklanjanje nepropisno parkiranih vozila – najavljeno je iz Direkcije za izgradnju te opštine.\nDepo za odneta vozila nalazi se na prostoru nekadašnje kasarne, sada u krugu JKP „Paraćin“. Uklanjanje vozila po cenovniku je 3.850 dinara, jednodnevno čuvanje 1.200, dok je kazna za saobraćajni prekršaj 10.000 dinara, odnosno polovina te svote ukoliko se plati u roku od osam dana.\nIz Direkcije za izgradnju poručili su vozačima da se propisno parkiraju kako ne bi došli u situaciju da moraju da izdvoje minimum 10.050 dinara da bi preuzeli svoj automobil. Poruka je i da neće biti povlašćenih.


HEP će vodu iz Buškog jezera plaćati barem pet miliona KM više | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 28.09.2021 / 07:01\nTo posebno pogađa grad Livno i općinu Tomislavgrad, na čijem području su izgrađeni objekti hidroenergetskog sistema Orlovac.\nU ovom slučaju su izgradnjama brana i nasipa, ogromne obradive površine Livanjskog polja i Buškog blata pretvorene u hidroakumulacije Buško jezero i kompenzacijski bazen Lipa.\n- Smatramo kako je postojeća naknada za iskorištavanje Buškog jezera koju plaća HEP Republike Hrvatske nedovoljna i zanemariva u odnosu na 5.600 hektara potopljene površine obradivog polja te bi se vrednovanjem potopljene površine, bar donekle kompenzirala nemogućnost korišćenja u poljoprivredne i druge svrhe. Usvajanjem ove izmjene Zakona, prvenstveno bi se omogućilo plaćanje pravednije naknade prema gradu Livnu i općini Tomislavgrad od Hrvatske elektroprivrede kao vlasnika ovih objekata, a ujedno svim jedinicama lokalne samouprave (gradovima i općinama) u Federaciji BiH na čijim prostorima su izgrađeni hidroakumulacijski objekti, osigurava se minimalan iznos naknade'', naveli su u obrazloženju predlagači akta, zastupnici Galić i Baković, prenijela je Fena.\nTagovi: Hrvatska elektroprivreda, HE Orlovac, Buško Blato, Petar Galić, Ante Baković


Predsjednik Stranke demokratske akcije (SDA) Bakir Izetbegović izjavio je nakon razgovora s predsjednikom HDZ-a BiH Draganom Čovićem danas u Sarajevu da medijatori iz međunarodne zajednice uporno pokušavaju svesti format pregovora o izmjeni Izbornog zakona samo na HDZ i SDA.\nIstakao je da neće biti pregovora HDZ-a i SDA ali će danas na tom nivou pokušati naći rješenje da Dom naroda Parlamenta FBiH zaštiti poziciju Hrvata, a da pri tome ne bude nametanja volje manjine.\nIzetbegović i Čović jutros su prvo održali odvojene sastanke s direktoricom pri Evropskoj službi za vanjske poslove (EEAS) Angelinom Eichhorst i specijalnim predstavnikom SAD-a za izbornu reformu Matthewom Palmerom, a kako je javio reporter N1, onda su se vratitili u zgradu Delegacije EU kako bi se priključili delegacijama SDA i HDZ koje razgovaraju o izmjenama Izbornog zakona BiH.


Prvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Republike Srbije Ivica Dačić sastao se danas u Beogradu sa generalnim direktorom Generalnog direktorata Evropske komisije za susedsku politiku i pregovore o proširenju Kristijanom Danijelsonom.\nMinistar Dačić je naglasio da članstvo u Evropskoj uniji ostaje apsolutni spoljnopolitički prioritet Srbije. Izrazio je nadu da će predstojeća predsedavanja Savetu EU zadržati proširenje visoko na svoj agendi, za šta je dobio uveravanja generalnog direktora Danijelsona.\nGeneralni direktor Generalnog direktorata Evropske komisije za susedsku politiku i pregovore o proširenju skrenuo je pažnju da je trenutni sastav institucija EU veoma otvoren ka regionu i pozvao našu stranu da iskoristi postojeći momentum.\nGovoreći o kršenju CEFTA sporazuma od strane Prištine, Danijelson je podvukao da je Evropska komisija jasno pozvala Prištinu da hitno povuče odluku o uvođenju taksi na robu iz Srbije. Istovremeno, pohvalio je postupanje naše strane, zahvaljujući kojem su sprečene još štetnije posledice.\nSagovornici su se složili da je neophodno zajednički unaprediti napore na povećanju vidljivosti EU u Srbiji. Naime, EU je naš najveći trgovinski parter, sa gotovo dve trećine udela u ukupnoj trgovinskoj razmeni. Osim toga, najveći je donator Srbije i najveći broj direktnih investicija dolazi upravo iz EU.\nKljučne reči: Ivica Dačić Ministar spoljnih poslova Evropska Unija (EU) Evropska Komisija (EK)


LOT se ponovo povlači iz Beograda tokom zime - Aviokarta.net\nVesti » LOT se ponovo povlači iz Beograda tokom zime\nTokom letnjih meseci LOT beleži izvanredne rezultate na beogradskoj liniji zahvaljujući velikom broju naših putnika koji preko Varšave lete dalje do Severne Amerike.\nU zimskom periodu ova putovanja nisu dovoljno tražena tako da u upravi poljske kompanije smatraju da je bolje da letovi budu obustavljeni tokom zime.\nPrema informacijama do kojih smo došli između Varšave i Beograda skoro da ne postoji nikakva tražnja. LOT nije uspeo da u prethodnim godinama animira srpsko turističko tržište i da poveća broj direktnih putnika, a na to ima uticaja i veoma visoka cena aviokarte do Varšave (najjeftinija je od 219 evra).\nSa druge strane LOT veoma uspešno privlači srpske putnike na svoje letove ka Severnoj Americi. Sjajnim cenama sa posebno dobrom ponudom za premijum ekonomsku klasu LOT je uspeo da se nametne kao značajan prevoznik ka Americi.\nPrednost LOT-a osim cena su i novi Dreamliner avioni kojima leti ka Americi, manji, funkcionalan i jednostavan aerodrom za transfer u Varšavi, kao i razumljivost jezika kabinskog i aerodromskog osoblja, što je našim ljudima sa slabijim znanjem engleskog od velikog značaja.\nPozicija LOT-a u Srbiji će od zimskog reda letenja dodatno biti uzdrmana pošto Jat Airways (Air Serbia) planira da otvori redovnu liniju Beograd – Varšava od 27. oktobra 2013.\nFoto: LOT-ov avion na beogradskom aerodromu, (c) D. Nikolić


Roditelj kupoholičar | Porodica | Život porodice\nRoditelj kupoholičar 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n12.11.2009. / 12:53 23.06.2011. / 16:56\nNe postoji roditelj kome se bar jednom nije dogodilo da se kupovina u radnji specijalizovanoj za dečje potrepštine ne otrgne kontroli.\nBilo da se radi o kupovini igračaka, odeće ili nameštaja za dečju sobu... izvesna suma novca uvek ode na neku nevažnu sitnicu (u prvi mah se činilo da je potrebna).\nDete raste, a vi odlažete njegovu staru odeću (ili novu, koju je tako brzo preraslo) u ormar, koji punite novim zalihama. Ponekad se dešava da trećina (možda čak i polovina) garderobe, ali i igračaka završi kao potpuno neupotrebljiva - što usled nestašluka mališana, što od prevremene dotrajalosti. Na primer, sitni delići igračaka, kao i tanka plastika, brzo se lome. Ponekad se desi da, uprkos doslednom poštovanju upozorenja sa etikete, majica vašeg deteta nakon dva, tri pranja izbledi, ili se skupi... Ali, ko o tome da razmišlja, posebno ako ste u radnji upravo ugledali neodoljivu sitnicu (doduše, potpuno nepraktičnu) koja, pritom, nije ni skupa.\nRoditelji, kao kategorija potrošača koja je navikla na ubrzano pražnjenje novčanika, uglavnom su svesni da je izreka: «Koliko para, toliko muzike» u većini slučajeva primenljiva na opremu i propratne sitnice za decu. Ali, dešava se i da brend na glasu ponekad zakaže, pa se valja dobro raspitati i posavetovati sa drugim roditeljima koji imaju više iskustva, pre nego što se krene u nabavku većih razmera.\nŠta je sa gomilom drugih sitnica koje su vam, naprosto, «neophodne»? Toster koji svira, sa likom omiljenog crtanog junaka vašeg mališana, kome pruža poseban užitak za vreme doručka, patike koje svetle kada dete zakorači... To su proizvodi bez kojih se zaista može, ali ih roditelji ipak kupuju.\nU posebno «ugroženu» vrstu spadaju roditelji sa decom različitog pola. Kada nakon sina prvenca dobijete ćerku (ili obratno), otvara se potpuno novi spektar proizvoda koji su vam do tada bili «nedostupni». Pa, kako odoleti?\nDa li spadate u one roditelje koji teže odolevaju iskušenju bebi šopinga, ili ste potpuno imuni na takvu vrstu preteranog tanjenja budžeta? Moda, trend uopšte, prisutni su u našim životima više nego što smo toga svesni. Svaki predmet, bilo odevni ili sa drugom namenom - koji birate za vaše dete, može da se svrsta u određeno «modno razmišljanje». Pojedine osobe svesno biraju određenu boju ili modnu liniju po uzoru na ponuđeno rešenje iz nekog časopisa. Druge se rukovode trenutnim raspoloženjem, a ima i onih koje imaju «formiran ukus».\nU svakom slučaju, kada idete u kupovinu - treba da povedete računa da vas ne ponese trenutak, barem ne suviše često, jer bi to moglo da se pogubno odrazi na vaš budžet. Lepo je posedovati interesantne, neobične predmete, još je lepše ispuniti svaku želju dečjeg srca, ali sve to treba sagledati i iz drugačijeg ugla. Da li su sve te želje baš samo dečje? Možda je nešto od toga vaš modni hir? Dobro je priznati grešku, a još bolje je ako se iz nje nešto nauči. Ukoliko ste sebe prepoznali kao roditelja kupoholičara, dobrodošli u klub. Ako je za utehu, iskusniji roditelji kažu: «Nakon trećeg deteta, bićete potpuno izlečeni».\nModa za decu Slobodno vreme Život porodice Roditeljstvo


RIK: Uhapšen koordinator radnog tela u Lazarevcu | Novinska agencija Beta\nPREDSEDNIčKI IZBORI | 31.03.2017 14:25 > 31.03 14:35\nKoordinatorka izborne komisije za grad Beograd Darija Šain rekla je da o incidentu u Lazarevcu obaveštena pre dva dana i da je Gajić te večeri privodjen dva puta i da je uništio dva glasačka listića.\nOna je obavestila RIK i o jednom tragičnom slučaju da je jedan od predsednika biračkih odbora u Lazarevcu, kod kojeg se nalazi izborni materijal, izvršio samoubistvo, pa je neophodno sagledati složenu situaciju u Lazarevcu kako bi se izborni dan u toj opštini sproveo regularno.\nPredsednik RIK-a rekao je da pretpostavlja da će državni organi podneti krivičnu prijavu a da to može učiniti i RIK kada bude dobio sve informacije o tom slučaju, odnosno kada bude uradjen zapisnik šta je od materijala uništeno, zgužvano ili razbacano.\nZamenica predsednika RIK-a Željka Radeta bila je iznenadjena pošto je prvi put danas na sednici čula za incident u Lazarevcu i upitala zašto o tome ranije nije bila obaveštena. Ona je predložila da se o eventualnom podnošenju krvične prijave raspravlja kada se dobiju svi podaci.\nNa sednici su odbijeni prigovori Miroslave Milenović (Dosta je bilo) zbog nepravilnosti u postupku obrazovanja radnih tera RIK-a za upravne okruge na Kosovu i Metohiji, kao i njeni prigovori na izmenjenu odluku o obrazovanju radnog tela RIK-a u opštini Indjija i Rekovac.


Ferštapen pokazuje srednji prst i niko da ga kazni! Borković otvoreno o brisanju bodova, Formuli i važnosti kartinga za decu | Telegraf - Najnovije vesti\n17. april 2019 | 17:57\nKao i uvek, Borković bez dlake na jeziku\nDušan Borković, najbolji srpski automobilista, kreće u novu sezonu TCR šampionata sa svojim Target Kompetišn timom. Sedam trka u 7 meseci voziće se od 27. maja u Budimpešti, sve do 13. oktobra i legendarne Monce.\nPovodom početka nove sezone, Borković je organizovao tradicionalno druženje sa medijima.\nOno što se razlikuje od prošle godine je to što je postao otac, ali i dalje je gladan pobeda i osvete za oduzetom prošlogodišnjom titulom\n- Ono što se najviše kod mene promenilo od prošle godine do danas je da sam dobio ćerkicu. Tu ima jedan bojazan, ima jedno nepisano pravilo da vozači, pošto je automobilizam opasan sport, vozači koji dobiju decu, negde se uspore. Pre toga su vozili nekako sami, sami za sebe i bili su neustrašivi. Međutim, kako dođe dete, tada postaju svesni da imaju još nekoga tu iza sebe za koga postaju odgovorni. Ja se nadam da to kod mene neće biti slučaj.\n- Do sada sam bio lud i brz, zbog toga sam pravio greške. Nadam se da ću ove godine sa te strane biti bolji, da će me smiriti.\nŠampionat počinje u Mađarskoj na VN Hungaroring 27-28. maja, gde je prošle godine ostvario pobedu na jednoj trci.\nSistem bodovanja se promenio. Do sada su se bodovi raspoređivali isto kao i u Formuli 1 (26, 18, 15, 12, 10…). Pobednici trka će od sada u TCR-u dobijati po 45 bodova, drugoplasirani 40, itd. Sa više raspoloživih bodova, veći broj vozača će ih dobijati. Umesto 10, sada će 15 njih ući u bodove, ali će se na stazi naći još veći broj vozača. Biće čak 30 automobila.\n- Ne znam kako će to da izgleda. Biće gužva na stazi. Biće teško praviti i kvalifikacione krugove. Mislim da je tu organizacja malo I zakazala s obzirom da je ovo prveliki broj učesnika i da će to da pravi skandale mnogim vozačima koji neće moći da prave kvalifakcione rezultate na svojim nivoima.\nProšle godine Borković je trebao da osvoji šampionsku titulu, međutim u poslednjoj tci u Monci bio je diskvalifikovan zbog sukoba sa jednim vozačem. Nekoliko sati po okončanju trke naš vozač je bio isprovociran i burnije je reagovao. Zbog toga su mu oduzeti bodovi, ali i šampionska titula koju je pravedno i sportski zaradio na stazi.\n- Prošle godine sam sigurno imao najveće šanse za titulu sve do Monce. Tu sam ja možda malo... sigurno jesam pogrešio. Sa druge strane, ja i dalje tvrdim, a i pričao sam tamo sa mnogim ljudima iz organizacije. Dobio sam diskvalifikaciju i brisanje bodova, to jednostavno viđeno nije. Je ne znam da li je to ikad viđeno.\n- Dve nedelje kasnije u Formuli 1, Maks Ferštapen je u boksu gurnuo Okona nakon trke, fizički nasrtao na njega i nije dobio nikakvu kaznu, što je deset puta gore od onoga što sam ja uradio. Ili na primer imate istog tog Ferštapena koji novinarima pokazuje srednji prst i nikada ništa nije bilo. Za to je mogao maksimum da dobije novčanu kaznu. Ja sam rekao, ok, dajte mi novčanu kaznu za to, što i ne znam šta sam uradio, I to van staze, bukvalno tri sata posle trke, a ne da mi brišu bodove.\nBorković smatra da će ove godine biti teže doći do pozicije od prošle godine kada je bio jako blizu tituli.\nZa razliku od prošlih sezona kada je kidisao na sve ili ništa, zbog čega je znao da završi van staze, sada je svestan da mu čak i 15. mesto znači, donosi mu jedan bod. Taj jedan bod ga je delio od drugog mesta u konačnom plasmanu prošle sezone.\n- Prošla sezona koja mi je bila jedna od mirnijih, od 14 trka pet čak nisam završio. Što zbog mojih grešaka što zbog otkazivanja motora. Sa druge strane momak koji je osvojio na kraju titulu imao je samo jedno odustajanje. Znači samo da sam imao jedno manje bio bi šampion. Imao sam 6 podijuma, 3 puta sam bio prvi.\nPRAVEDNOST TCR-A: SVI IMAJU JEDNAKE AUTOMOBILE\nZa razliku od F1 u TCR-u svi timovi imaju gotovo jednake automobile.\n- Holomogacija u TCR-u mora da se poštuje. Razvija se godinama kroz brojne testove. Kada neko napravi bolji auto, onda se napravi da svi imaju jednake automobile po tim novim, boljim standardima. To se zove ’’balance preformance’’, što je jako dobro i zanimljivo. Svi imaju istu motornu kočnicu, isti broj konja, sa svi imaju slične prolaske kroz krivine, itd.\n- Nema kao u F1 kao što je Botas bio 20, pa u Mercedesu sad pobeđuje, ili istu priču sa Leklerom u Ferariju. To nema više svrhe, nema smisla.\nOve godine automobili su sporiji nego prošle godine, zbog novih pravila o težini i balansu. Ove godine automobile moraju da imau veću kilažu, pa smo na predsezonskim testovima videli neke moćne ekipe od prošle godine koji ne mogu da se pronađu ritam i da uđu ni među 10.\nFerštapen je primer Borkoviću kako se veliki vozači Formule provlače Foto: AP/Tanjug\nOD 34 GODINE, 25 U TRKAMA\nBorković ističe da godine na njega utiču pozitivno.\n- Ako poredite Rosija i Markeza u GP-u i npr. Ferštapena i Raikonena u F1, videćete da i Markez i Ferštapen umeju da naprave velike greške. Mislim da to iskustvo može samo da donese dobro. U TCR-u najstarijem vozaču mozak radi 100 na sat i savršeno vozi. Mislim da svi mladi imaju vruću glavu, koja u automobilizmu i ne donese uvek baš dobro.\n- I kad sam stariji bio ja sam pravio greške. Mislim da je to zbog tog našeg srpskog temperamenta. Kada bih uzeo sad da sabiram sve ove godine koliko njih me je njih obišlo... ne znam da li je bilo tri automobila. Obično sam ja ostajao sa strane ali u nekom pravom duelu... Uvek sam se gurao do kraja i nije mogao niko da me prođe. Ja sam uglavnom obilazio sve i tu sam pravio neke greške. Međutim to nije za neku pohvali s obzirom na kada se pogleda tabela na kraju godine, samo to se piše.\n- Ono što možda može malo da me uspori je to da što si stariji to više razmišljaš. Što više razmišljaš to je... treba da voziš iz srca. Bićete peti. Sa jedne strane mogli ste da budete prvi, da ste kidisali, ali opet mogli ste i da se slupate. Na vama je šta više volite.\n- Najteže je u kvalifikacijama. Želim mnogo, pa onda malo hajde kao da popustim, a onda kad popustite metar, dva na kočenju, vi ste tu izgubili po desetinku, dve i ispali ste iz ritma.\nZa razliku od F1 u TCR-u nema timskih instrukcija, ko je bolji taj pobeđuje\n- Timske naredbe nemamo. Prošle sezone pred kraj, pošto sam ja bio ubedljivo ispred svih u mom timu, imali su mirnu naredbu da ako sam ja tu negde u okolini da vode računa. Ali ne vidim da mi je iko išta nešto pomogao, i ako mislim da ja to moglo značajno bolje da bude.\nBorković ističe da je automobilizam najskuplji sport na svetu i da bi imali više profesionalaca mora strateški da se radi. Međutim, pre svega mladi vozači moraju da budu uporni i posvećeni tome, ne može da jedan dan voziš a drugi te mrzi.\nBOLJE BRZA VOŽNJA NA KARTINGU NEGO NA ULICAMA\nIstiče da su sada bolji uslovi nego kad je on krenuo 1994. Sada imamo dve staze u Beogradu i tamo svako može da se raspita i da učestvuje u šampionatima.\n- Bolje deca da odu na karting i da voze brzo na stazi, nego da kasnije da žele da budu brzi vozači i da naprave gluposti u saobraćaju. Vi ako od malih nogu učite da vozite karting, vi kasnije postajete svesni da ste dobri vozači i ne morate nikome da se dokazujete na ulici. Roditelji moraju da puštaju decu na karting, jer u suprotnom deca koja žele da voze brzo, a ne dozvoljava im se to na kartingu, pre ili kasnije će to ispoljiti na ulici, što nikako nije dobro. Iz toga dolaze potencijalni udesi i tragedije.\nSrpski automobilizam se neće završiti na Borkoviću. Srbija ima talentovanih vozača ali im treba potora, kako sponzora tako i države.\n- Nikola Miljković je vozio jednu trku čak sa nama. Bio je šampion Evrope na brdskim stazama. Njega sam video, međutim, tu ima mnogo borbe sa sponzorima koji očekuju da odmah bude prvi, što je neverovatno teško.\nPrednost vozača iz drugih zemalja je što njihovi vozači voze već od pete godine, dok kod nas mnogo kasnije sedaju u karting. Takođe veći timovi stoje iza njih, imaju mnogo više inženjera.\nFORMULA 1 JE POSTALA DOSADNA, TCR JE DINAMIČNIJI I ŽUSTRIJI\n- Formula 1 je najbrži ali i najdosadniji cirkus na svetu. Po meni, GP je najbolji a TCR je sličan njemu samo što su automobili. Svi su tu negde, imate guranja, nisu bitni udesi ali su svi vozači tu negde i mnogo se kvalitetnije vozi, sve je na milimetar. Nikad se ne zna ko će da pobedi, za razliku od Formule gde već na početku trkačkog vikenda možete da naslutite pobednika.\nU F1 se trkaju bolidi, a ne vozači. Retko neko nekog pretegne i zbog toga ne volim Formulu i ne gledam je iskreno, iako sam automobilista. Sa druge strane, Moto GP volim i gledam ga stalno. Mislim da su trke u TCR-u mnogo kvalitetnije i uzbudljivije od trka Formule 1.\nKod nas ima kontakta, nisu toliko osetljivi automobili, pa možete da vidite kako lete delovi, a da ne utiče da nastavak vožnje. – zaključio je Borković.\nVIDEO - Drumska strela, najbrža srpska formula\nTagovi: Dušan Borković, TCR, TCR šampionat


Vichy Dermablend 3D tečni puder br. 25 + poklon -\nVichy Dermablend 3D tečni puder br. 25 + poklon\nŠifra proizvoda: 8237\n3D KOREKCIJA Korektivni puder, postojan do 16 sati\nPrilikom primene, sveža i laka tekstura se lako nanosi i stvara ultra-pokrivajući sloj. Savršeno se raspoređuje i izravnjava nedostatke, popunjujući šupljine i ispravljajući nesavršenosti čime se ten izjednačava. Ova prozirna formula ima visok stepen prekrivanja, kamuflira nedostatke bez nagomilavanja i bez stvaranja efekta maske i pliša. Tokom celog dana. Kao da su spojeni sa kožom, pigmenti naležu na epidermis i omogućuju da Dermablend™ [3D KOREKCIJA] zamaskira i savršeno ujednači nedostatke tijekom razdoblja od 16 sati*.\nSavršeno očistiti kožu i primeniti vašu uobičajenu negu\npre nego što pređete na nanošenje šminke.\nSaveti za upotrebu:\nOdmeriti količinu podloge za šminku veličine lešnika.\nNaneti kratkim dodirima vrhova prstiju, počevši\nod unutrašnjeg dela lica ka spoljašnjem delu, da bi se postigla jednaka raspodela i optimalna doza proizvoda.\nPo potrebi ponovo naneti na zone nesavršenosti\nRasporediti brzim, izjednačavajućim pokretima počevši od unutrašnjeg dela lica ka spoljašnjem.\nIz dana u dan. Obogaćena salicilnom kiselinom i eperulinom, ovaj korektivni puder vidno umanjuje nesavršenosti.\nZa osetljivu kožu.\nTen je izjednačen, gladak i matiran u toku perioda od 16 sati*. Koža je nežna i oseća se udobno. Smanjenje nesavršenosti od -49% klinički je dokazano nakon 4 nedelje korišćenja.\n* Lična procena od strane 60 žena.\n** Klinički testovi na 43 subjekta.\nAvene COUVRANCE br.4 Korektivni tečni puder 30ml\nVichy liftactiv FLEXILIFT puder br.35 + poklon\nDr. Hauschka senka roze\nAvene Couvrance žuti korektor u stiku\nDr. Hauschka rumenilo duo 02 breskva\nLa Roche Posay Toleriane Mineral puder br.13\nDr. Hauschka sjaj za usne 06\nLa Roche Posay Toleriane Teint matirajući penasti puder br 1\nDr. Hauschka maskara za volumen crna\nVichy liftactiv FLEXILIFT puder br.15 + poklon


Elektronske i mobilne banke | PC Press\n30. decembar 2012. 14. oktobar 2019. Nenad Veljković\nKoliko su naše banke spremne za elektronsko poslovanje? Ponuda je iz dana u dan sve bolja, ali korisnicima često nedostaju neki savremeni servisi, naročito kada se radi o uslugama za pojedinačne korisnike. Da vidimo na šta možete da računate i gde.\nPre nešto manje od 10 godina smo u PC#83 pisali o elektronskom bankarstvu koje je tada u našim uslovima bilo na samom početku. Deo zasluge za brz prodor ove tehnologije leži u činjenici što je tada ukinuta Služba društvenog knjigovodstva, a platni promet je prebačen u banke. Stoga su sve banke morale da promene softver, a to je predstavljalo priliku za svež početak, te je novi softver mogao da koristi sve prednosti savremenih tehnologija, bez robovanja kompatibilnosti sa starim sistemima. Druga priča je i što su firme tada morale da se naviknu da nema više SDK, nego poslovnih banaka, a kad se uči od početka, lakše je primiti i tehnološke novitete.\nU međuvremenu nije bilo neke revolucije u načinu poslovanja, ali tehnološki napredak je evidentan. Ipak, pitanje ostaje: koliko banke prate trendove, a još bolje pitanje je kako ih prate korisnici. Zato ćemo se fokusirati na razlike u odnosu na raniju ponudu – pregledali smo javno dostupne informacije o ponudi banaka, da bismo se kasnije usmerili ka pojedinim rešenjima koja najbolje ilustruju primene novih tehnologija.\nInternet u etru\nZa početak, promenile su se skraćenice – nekada su bile popularne reči sa prefiksom e, a sada je sve više m‑reči, koje označavaju mobilne komunikacije i aplikacije. Ima li suštinske razlike? Korisnicima olakšavaju život, dok se pružaocima usluga stvari komplikuju brojem aktuelnih platformi i formi koje moraju podržati, kao i brojem tehnologija koje mogu doneti neki dobitak i tako stvoriti prednost nad konkurencijom ili jednostavno pratiti obavezne trendove.\nKojim tehnologijama danas raspolažemo a koje nisu bile tu pre deceniju? Pre svega, brzim Internetom, koji nije samo ograničen na žičane prenosnike, već je u etru oko nas. Naravno, postoje ograničenja, pokrivenost dobrim signalom nije savršena, ali u glavnim centrima imamo brz bežični/mobilni Internet. Sve je to razvijeno jer ima sve više korisnika koji imaju neki prenosivi kompjuter, nekada notebook, sada su to tableti i smartfoni.\nSada moramo voditi još više računa o bezbednosti, sa kojom ne sme biti kompromisa. Ipak, treba razmišljati o jednostavnim rešenjima koja su prihvatljiva sve većoj populaciji koja ne mora biti previše kompjuterski pismena. To otvara spektar problema, jer sad imamo u opticaju i bežične pristupe, koji sami po sebi predstavljaju bezbednosnu pretnju i olakšavaju prisluškivanje. Što se tiče prenosivih spravica stvari su drugačije, jer one imaju razna rešenja za identifikaciju korisnika, koja se mogu koristiti i za elektronsko bankarstvo. Ne treba zaboraviti da su Internet tehnologije napredovale, te imamo sve više usluga koja idu kroz Web browser umesto zasebnih aplikacija, što im daje veću populaciju uređaja na kojima se mogu izvršavati.\nGrađani i firme\nPravna i fizička lica deli obim prometa, način korišćenja i nivo usluga koje se pružaju. Bezbednost mora da bude primerena zadatku – dok kod fizičkih lica (barem što se banke tiče) jedna osoba kontroliše račun, kod pravnih lica to je nekoliko osoba koje mogu imati različite nivoe pristupa računima firme. Osim toga, pravna lica moraju da posluju brzo, pa se radi dobro i bezbednog obavljenog zadatka može priuštiti izvesna doza nekomfora. Fizička lica su „razmaženija“, te se njima moraju ponuditi laka rešenja. Ostaje nam da vidimo kakav je izbor u Srbiji danas.\nNa spisku Narodne banke Srbije postoje 33 banke. Neke su velike, neke male, ali sve one imaju neku verziju elektronskog bankarstva. Asortiman usluga koje se mogu obavljati preko Interneta se širi – najbolji pokazatelj je mogućnost proizvoljnog plaćanja za fizička lica, što je nekada bilo privilegija u samo malom broju banaka. Što se tiče pravnih lica, napredak je naoko manji, ne zato što je taj segment zapostavljen, već zato što je od početka bio odlično pokriven. Sada je trebalo samo ispratiti nekoliko trendova.\nKod privrede, obično se radi o većim sumama, mnogo većem broju naloga, ali i većem broju lica koja imaju pristup računu s različitim privilegijama. Sve to povlači potrebu za sigurnijom autentifikacijom korisnika, pa se često koriste smart card sistemi, kartice sa čipom u koji je upisan odgovarajući sertifikat i elektronski potpis. Tržištem dominiraju dva rešenja, Halcom‑ovo i Pexim‑ovo (danas Asseco). Ta rešenja evoluirala su u skladu sa razvojm tehnologije, ali osnovni principi i usluge su slični. Većina banaka onudi oba paketa, pa korisnik može da bira. Tržište čini svoje, jer je na ovaj način olakšana migracija iz jedne u drugu banku, a ako želite račune u više banaka, ne morate imati i više instaliranih paketa niti učiti zaposlene da ih koriste. Opredelite se za jedan paket i sigurni ste da će on raditi sa svakom bankom.\nFizička lica nemaju toliku fleksibilnost, što je i logično – mnogima je mrsko da se bave administracijama, te im je i taj jedan račun previše. Zato je želja banaka da što više ugode klijentima, bez obaveze da budu kompatibilni s drugima. Pored toga, u ponudi je obično i kontrola računa preko SMS poruka koja obuhvata upit stanja na računu i poruke uzrokovane promenom. Nekoliko banaka je otišlo korak dalje i ponudilo pravi m‑banking. Ovo je vrlo nezahvalna teritorija, s obzirom na turbulentnost tržišta i raspoloživih platformi. Ali, u isto vreme je i vrlo značajan segment usluga, nešto što se razvija velikom brzinom i što svakako treba imati u ponudi ili barem u bliskom planu.\nPlatforma i autorizacija\nNekoliko banaka ima u ponudi ceo asortiman usluga elektronskog bankarstva preko aplikacije pisane u Javi koja se izvršava na j2me (java 2 micro edition) platformi, koja je bila dominantna. Ali, pominjanje turbulencije na ovom polju su tu platformu učinile nedovoljnom. Zato je pohvalno videti i posebne aplikacije za Android i Apple iOS. Takve aplikacije su zgodne jer je identifikacija korisnika laka, pošto sam uređaj predstavlja vid identifikacije korisnika. Zato i ne čudi što je na njima ponuđeno i proizvoljno plaćanje, koje je i dalje više privilegija nego pravilo. Mobilne bankarske aplikacije mogu imati mnogo dodatnih sadržaja, kao što je nalaženje najbliže ekspoziture banke, ali se mogu i proširiti lociranjem bankomata, jer je keš i dalje najjeftinije podizati na bankomatu matične banke. Kod mobilnog bankarstva treba izdvojiti PlatiMo uslugu, o kojoj smo ranije pisali. Ona omogućava plaćanje preko mobilnog telefona bez obzira na model, tj. platformu na kojoj on radi. Ograničenje je što morate biti Telenor postpaid korisnik, pošto je za ovu uslugu potrebna odgovarajuća SIM kartica, na koju je operator upisao digitalni sertifikat. Banke uključene u PlatiMo su Komercijalna, Raiffeisen, Erste i Credit Agricole. Opcija je u ponudi kako za fizička, tako i za pravna lica.\nNove tehnologije se stalno ugrađuju u mobilne spravice. NFC (Near Field Communication) je zasnovana na RFID, ali s većim stepenom bezbednosti, pa se uvode beskontaktne platne kartice, ali i BusPlus sistem naplate prevoza. Kada broj uređaja dostigne kritičnu masu, verujem da će početi i implementacija ovog vida mobilnog plaćanja pored već odomaćenog SMS‑a, tako da se mobilni može koristiti i umesto platne kartice ili za plaćanje karte u javnom prevozu.\nKako autorizovati korisnika? Primenjeno je nekoliko rešenja, počevši od kombinacije korisničkog imena i lozinke, što se različito zove u zavisnosti od toga da li sami birate ili vam banka daje PIN ili LIB. Takva rešenja nisu dovoljno bezbedna, pošto korisnici nisu disciplinovani u izboru i čuvanju šifre. Jedan broj banaka se opredelio za korišćenje token generatora, spravice koja generiše lozinku koja važi kratko vreme, obično između 30 sekundi i 3 minuta. Drugi se oslanjaju na digitalni sertifikat na mini‑CD‑u, što korisnicima Apple MacBook Pro kompjutera i nekih modernijih PC notebook‑a pravi problem, pošto ne mogu da koriste mini‑CD.\nNovina na ovom polju jeste provera identiteta slanjem SMS-a na unapred definisan telefonski broj. Poruka sadrži kod koji treba uneti prilikom potpisivanja naloga. Takvo rešenje se primenjuje kod provere identiteta i na drugim Internet servisima (npr. Gmail 2‑Step Verification). Nekoliko banaka koristi TAN tablicu, koja sadrži niz brojeva organizovan u kolone i redove, pa prilikom autentifikacije unosite zapis s tražene pozicije. Jednostavno rešenje, ali staro i ne toliko sigurno kao prethodna. Raiffeisen banka je omogućila logovanje ličnom kartom – kad već postoji mogućnost da se u nju upiše digitalni potpis, zašto to ne koristiti? Eto koristi od lične karte koju ionako moramo nositi sa sobom, a ujedno i hrabrog rešenja, kada se uzme u obzir protivljenje ličnim kartama sa čipom.\nVećina banaka nudi izbor nivoa usluga, pa ako vam token i smart kartica ne odgovaraju ili vas (ili možda vaše roditelje) plaši mogućnost tako lakog plaćanja, ne morate brinuti. Osnovna usluga koja podrazumeva samo proveru stanja i interne prenose laka je za korišćenje, samo s nekom kombinacijom korisničkog imena i lozinke. Tom nivou usluge često se dodaje i mogućnost plaćanja na predefinisane naloge, čime možete uštedeti vreme zbog čekanja u redu starijim članovima familije, pri čemu ne moraju strahovati za svoje pare.\nŠetnja sajtovima naših banaka otkriva šarenilo, ne samo u dizajnu nego i u koncepciji. Neke banke nemaju čak ni dovršen sajt, pa se već na naslovnoj strani može naići na delove koji su u izradi, dok su druge primer promišljenog funkcionalnog dizajna, gde se na logičan način dolazi do potrebnih podataka ili pokretanja samog e‑bankinga. Zanimljivo je da je fleksibilnost sajta u korelaciji sa ugledom i veličinom banke, tako da se u ovom slučaju može zaključiti da sajt u pravom smislu predstavlja ogledalo banke.\nRazličite banke istu stvar zovu drugim imenom (elektronsko, Internet…). Iako je terminologija ozbiljna stvar, važno je da postoji želja za primenom tih tehnologija. Kao banke s najpotpunijom ponudom treba izdvojiti banku Intesa, Credit Agricole, Raiffeisen, Komercijalnu (koja daje sertifikat na USB flash disku, što znači da vlasnici Macintosh‑a ne moraju da brinu)… No, bitno je da banka ima ono rešenje koje vam odgovara, tako da ako vam se sviđa token generator, Unicredit ili Alpha banka su dobar izbor, jer ga možete koristiti i kod pravnih lica, a tu su i Poštanska štedionica, Alpha, Findomestic... U narednim tekstovima analiziraćemo konkretna rešenja, njihove prednosti i mane kako za pravna, tako i za fizička lica.\nBanka Sajt Pravna lica broj soft.rešenja u ponudi Fizička lica – plaćanje m-banking\nAIK banka www.aikbanka.rs 1 da Plaćanje samo na predefinisane račune\nAlpha Bank www.alphabankserbia.com 1 * da, token\nBanca Intesa www.bancaintesa.rs 1 da Android i iOS\nBanka Poštanska štedionica www.posted.co.rs 1 da, token\nČačanska banka www.cacanskabanka.co.rs 1 da\nCrédit Agricole banka www.creditagricole.rs 2 da, dva rešenja PlatiMo, j2me\nCredy banka www.credybanka.com 1\nDunav banka www.dunavbanka.com 1 da\nErste Bank www.erstebank.rs 1 da, TAN tablica PlatiMo\nEurobank EFG www.eurobankefg.rs 3 da\nFindomestic banka www.findomestic.rs 2 da, token\nHypo Alpe Adria www.hypo-alpe-adria.rs 2 da, predefinisani računi\nJubmes banka www.jubmes.rs 1 da\nJugobanka Jugbanka www.jugobankajugbanka.rs – –\nKBC banka www.kbcbanka.rs 1 da,TAN tablica Plaćanje samo na predefinisane račune\nKomercijalna banka www.kombank.com 2 da, USB sertifikat PlatiMo, j2me, Android, iOS\nMarfin Bank www.marfinbank.rs 2 da, SMS autorizacija\nMoskovska banka www.moskovskabanka.rs 1 da, TAN tablica\nNLB banka www.nlb.rs 1 da\nNova Agrobanka www.nova-agrobanka.rs 1 da\nOpportunity banka www.obs.rs 1\nOTP banka www.otpbanka.rs 1 da, token j2me, Android\nPiraeus Bank www.piraeusbank.rs 2 da\nPrivredna banka Beograd www.pbb-banka.com 2 da, SMS autorizacija j2me\nProcredit Bank www.procreditbank.rs 2 da Android\nRaiffeisen banka www.raiffeisenbank.rs 2 da, autorizacija Lična karta PlatiMo, predefinisani nalozi\nRazvojna banka Vojvodine www.rbv.rs 2 da\nSociété Générale banka (danas OTP banka Srbija) www.societegenerale.rs 2 da, predefinisani računi\nSrpska banka www.srpskabanka.rs 1 da, SMS autorizacija\nUnicredit Bank www.unicreditbank.rs 2 * da, token\nUniverzal banka www.ubbad.rs 1 da\nVojvođanska banka www.voban.co.rs 1 da\nVolksbank www.volksbank.rs 1 da\n* može i token za autorizaciju\nTagovi: banka, banke\nBrak iz računa →\nOne thought on “Elektronske i mobilne banke”\n31. December 2012. at 15:42\nNeverovatno je da većina banaka za pravna lica još uvek nema mogućnost slanja izvoda na više e-mail adresa ili izbor različitih formata izvoda (pdf, xml, txt, html,…).


Sport - Arhiva vesti 27.11.2009 - Naslovi.net\nSport » Arhiva vesti za petak 27. novembar 2009\nĐoković završio takmičenje u Londonu\nSrpski teniser Novak Đoković neće igrati u polufinalu završnog turnira u Londonu, bez obzira na pobedu nad Nadalom, jer je Nikolaj Davidenko savladao Robina Soderlinga sa 2:1. Rezultat po setovima glasio je 7:6, 4:6 i 6:3 pa će tako ruski teniser igrati u polufinalu, zajedno sa Šveđaninom, dok su... »\nMondo: Đoković zadovoljan sezonom\nSportal.rs: Đoković sumirao sezonu\nDel Potro dobio Federera i rastužio Mareja\nSportske.net petak, 27. novembar 2009.\nArgentinski teniser Huan Martin Del Potro osvojio je drugo mesto u A grupi finalnog turnira Masters serije u Londonu, pošto je u trećem kolu savladao Rodžera Federera sa 2:1 (6:2, 6:7, 6:3). Oba tenisera se plasirala u polufinale. Del Potro je odlično počeo meč i već u prvom gemu napravio brejk.... »\nRTS: Del Potro i Federer u polufinalu, Marej na odmoru\nMondo: Federer: Del Potro nije znao da li je prošao\nCrvena zvezda protiv odluke da Stanković sudi derbi\nU Partizanu neprijatno iznenađeni. Fudbalski klub Crvena zvezda saopštio je danas da se ne slaže sa odlukom organa FSS da glavni sudija subotnjeg 137. "večitog derbija" bude Dragomir Stanković. U saopštenju objavljenom na sajtu kluba Crvena zvezda je podsetila da je juče uputila zahtev Fudbalskom... »\nRTS: Partizan neprijatno iznenađen Zvezdinim stavom\nMondo: DERBI: Zvezda protiv sudije Stankovića!\nEL: Marić i Longford najbolji\nTeško je izdvojiti junaka pobede Davida (Partizan) nad Golijatom (Olipijakos). Crno-beli su, igrajući u transu pred uobičajeno frenetičnom publikom u Pioniru, položili na pleća 20 puta skupljeg rivala u 5. kolu Evrolige – 86:80 (19:19, 19:24, 22:18, 26:19).. Najveći doprinos su dala dvojica... »\nPress: Partizan opet čuda pravio!\ne-Novine: Sjajni Partizan nadigrao Olimpijakos\nMediji: Inter se uključuje u trku za Krasićem\nFudbalski klub Inter uključiće se u trku sa Milanom za dovođenje reprezentativca Srbije Miloša Krasića, piše poznati italijanski internet sajt Tutomerkato. Milan je još pre nekoliko meseci pokazao interesovanje za fudbalera CSKA iz Moskve, koji je u dosadašnjem toku Lige šampiona postigao tri gola.... »\nS media: "Rat" u Milanu zbog Krasića\nSportal.rs: "Rat" u Milanu zbog Krasića\nSportal.rs petak, 27. novembar 2009.\nTrener engleskog Premijerligaša Birmingema, Aleks Mekliš rekao je da bi želeo da angažuje Milana Jovanovića, ali da je malo verovatno da će napadač reprezentacije Srbije pojačati njegovu ekipu, prenosi Beta. Jovanović, koji igra za Standard iz Liježa, ove sezone pruža zapažene partije u belgijskom... »\nB92: Mekliš želi Jovanovića\nBlic: Mekliš želi da dovede Jovanovića u Birmingem\nBjeković: Sirotinji Zvezdi se uvek pomagalo\nNenad Bjeković, nekadašnji igrač i trener Partizana, zatim i dugogodišnji direktor, odavno nema funkciju u klubu, ali i dalje živi za crno-bele boje. Kod Bjekovića to podrazumeva i netrpeljivost prema crveno-belim bojama, a ta tema je aktuelizovana uoči 137. “večitog derbija”. “Nikada nisam ušao u... »\nS media: Bjeković: Sirotoj Zvezdi se uvek pomagalo\nSportal.rs: Bjeković: Sirotoj Zvezdi se uvek pomagalo\nJSL: Utakmice u senci večitog derbija\nUtakmicama 13. kola sutra se nastavlja takmičenje u Jelen Super ligi, a u senci 137. "večitog" derbija, trećeplasirana Vojvodina će dobrim rezultatom protiv Rada pokušati da se približi Crvenoj zvezdi i Partizanu. Vodeća Crvena zvezda biće domaćin Partizanu sutra od 16:15h na stadionu Marakana, a u... »\nMondo: JSL: Voša napada Banjicu\nRTS: Vojvodina vreba priliku u senci večitog derbija\nFudbalski klub Crvena zvezda izdao je saopštenje povodom odluke da sutrašnji "večiti derbi" sudi Dragomir Stanković. Naime, crveno-beli su izrazili nezadovoljstvo zbog toga što su odgovorni u FSS, bez njihovog znanja, ali uz saglasnost predstavnika Partizana, dogovorili da derbi sudi Stanković! -... »\nSportske.net: Zvezda ne prihvata sudiju večitog derbija!\nB92: FK CZ: "Nije bilo sastanka"\nĐoković bolji od Nadala, čeka se Davidenko\nĐoković bolji od Nadala u meču čiji su kraj oba tenisera sa nestrpljenjem očekivala. Nole u ovom trenutku mnogo bolji od Nadala. Pobeda Novaka Đokovića u meču protiv Rafe Nadala ni jednog trenutka nije dolazila u pitanje, pa nije ni čudo što su kladionice srpskog tenisera progalsile za velikog... »\nVečernje novosti: Poraz Soderlinga izbacio Đokovića\nMondo: MASTERS: Novak pobedio, sad mora i Robin


Faktor | Šest najvećih laži i spinova kojima su kočene reforme u BiH: Šta je na kraju istina?\nŠest najvećih laži i spinova kojima su kočene reforme u BiH: Šta je na kraju istina?\nAutor: E. G. i A. Ša.\n12.09.2018. / 12:39\nKoliko su kritike bile utemeljene, a koliko su takve analize bile pogrešne, što iz neznanja, što iz potreba različitih interesnih grupa da spinovima postignu vlastite političke ili ekonomske ciljeve. Ovo je šest ključnih spinova i istina u protekle četiri godine\nSjećate li se analiza i predviđanja analitičara, političara, novinara... u protekle četiri godine, a u kojima su nas plašili poskupljenjima, raspadom države, promjenom demografske slike Bosne i Hercegovine, pogoršanjem položaja radnika i penzionera te brojnim drugim crnim prognozama? Koliko su kritike bile utemeljene, a koliko su takve analize bile pogrešne, što iz neznanja, što iz potreba različitih interesnih grupa da spinovima postignu vlastite političke ili ekonomske ciljeve? Izdvojili smo nekoliko dominantnih tema kojima je cijela država bila zaokupljena posljednjih godina, a gdje su se iznosile vrlo površne ocjene i dezavuirala javnost.\nArapi dolaze, Arapi odlaze\nSjeća li se i osvrće li se iko više na priču o dolasku Arapa u BiH? Turisti koji dolaze iz arapskih zemalja u Bosnu i Hercegovinu, a naročito na područje Kantona Sarajevo, često su bili predmetom raznih analiza. Pa su nam tako od Banje Luke, Mostara do Sarajeva analitičari i političari "utjerivali strah u kosti" tvrdnjama kako će se demografska slika Bosne i Hercegovine u potpunosti promijeniti, da će Arapi naseliti ove prostore, da će Bosanci i Hercegovci biti samo njihova jeftina radna snaga. U takvim "predviđanjima" ponajviše su se isticale takozvane ljevičarske stranke i pojedini njihovi funkcioneri. Nije manjkalo zagovornika takve teze ni među intelektualcima, pa je akademik Esad Duraković na ovdašnjim televizijama imao cijelu seriju intervjua na tu temu, a Milorad Dodik i njegov SNSD na priči o dolasku Arapa održavali su imidž velikih zaštitnika srpstva i pravoslavlja.\nŠta se zapravo dogodilo? Ovakvim spinovima su analitičari i političari davali vjetar u leđa islamofobiji i rasizmu, pa smo imali i slučajeva napada na turiste iz arapskih zemalja. U Hercegovini su u pojedinim mjestima građani čak tražili od policije da intervenira i zabrani im obavljanje molitve. Ispostavilo se da tvrdnja kako se "Arapima trajno prodaje bosanski grunt" ni izbliza nije tačna, a u slučajevima kada su postojale sumnje u nelegalne radnje u vezi s kupovinom nekretnina, bh. institucije su pravovremeno reagirale i odgovorile u skladu sa zakonima ove zemlje. Naročito je Federacija BiH bila pod lupom u vezi s tvrdnjama da se Arapima masovno prodaju nekretnine. Pri tome je redovno zanemarivana činjenica da državljanima zemalja iz kojih su najčešće dolazili gosti u našu zemlju ni pod kojim uvjetima nije omogućeno da steknu vlasništvo nad nekretninama u FBiH u svojstvu fizičkih lica. A to su državljani sljedećih zemalja: Afganistan, Armenija, Bahrein, Egipat, Indija, Indonezija, Irak, Katar, Kuvajt, Liban i Ujedinjeni Arapski Emirati.\nArapi, kao i ostali turisti, dolaze i odlaze. Na početku ove turističke sezone ih je čak bilo dosta manje nego ranijih godina, jer su im neke druge zemlje nudile bolje i povoljnije aranžmane. Turisti iz arapskih zemalja, recimo, nisu problem niti jednoj evropskoj državi, ali u BiH je njihovo prisustvo bilo goruća tema. Na kraju se priča o Arapima zapravo svodi, kao i sve ostalo, na poštivanje ili nepoštivanje zakona.\nLaži o drastičnim poskupljenjima\nIzmjene zakona o akcizama, odnosno usvajanje seta zakona iz ove oblasti, gotovo cijeli mandat na izmaku bila je top tema. Glavni argument koji su protivnici povećanja akciza iznosili u medijima i u parlamentarnim klupama bio je taj da će sve biti drastično skuplje, od osnovnih životnih namirnica i drugih roba široke potrošnje, luksuznih roba i usluga. Šta se desilo? Do enormnih poskupljenja nije došlo.\nTvrdnje da će, ako poskupi benzin za 10 ili 15 feninga, proizvođači bilo čega odmah tu cijenu prebaciti na finalnu cijenu svog proizvoda, jednostavno su se ispostavile netačnima. Zašto se nisu obistinile crne prognoze o poskupljenjima, u nekoliko navrata u medijima je objašnjavao profesor sa Ekonomskog fakulteta u Sarajevu dr. Muris Čičić.\n- Cijene u privredi ne formiraju se tako. Nema tu bukvalnog uključivanja svih troškova da bi se došlo do cijene. Imate stotine metoda određivanja cijena, i samo jedna je da se saberu svi troškovi i onda odredi. Ali to se u tržišnoj ekonomiji ne radi. U tržišnoj ekonomiji kompenzirate, imate različite profitne marže, različite troškove, različite situacije i možete određivati cijenu. Rijetko se dešava direktno uključivanje apsolutno svih troškova u cijenu. Ja ne znam otkud teza da će poskupjeti osnovne životne namirnice. Neće sigurno, jer sve to zavisi od tržišta i konkurencije na tržištu. To uglavnom izjavljuju ljudi koji ne bi trebali da se petljaju uopće u tu temu - kazao je Čičić odmah nakon usvajanja seta zakona o akcizama i putarinama.\nDa li će gorivo značajnije poskupjeti u određenom trenutku, ovisi od cijena na svjetskom tržištu. Zašto se plasirala teza o masovnim poskupljenjima, Čičić je ranije objašnjavao ovako: "Stvara se atmosfera za koju bih rekao da je dio obavještajnog rata. Nije to slučajno što se bombastični naslovi o poskupljenju svih proizvoda stavljaju jer nema osnova da se tako govori, ali ako neko tako govori, onda on prepada narod, to je u političke svrhe i iz nečijeg interesa. Situacija ne korespondira sa realnošću. Ja predviđam da će ove godine inflacija biti tu negdje oko dva posto kao što je bila 2017, što znači nizak rast cijena. Ali ovi što lansiraju priče o poskupljenju, imaju svakako neke druge ciljeve".\nTako je, primjera radi, kilogram riže u januaru 2018. godine, prije stupanja na snagu seta zakona o akcizama, koštao prosječno 3,21 KM. U julu je kilogram riže, prema podacima Federalnog ministarstva trgovine, koštao prosječno 3,26 KM. Cijena kilograma polubijelog hljeba od pšeničnog brašna ostala je nepromijenjena – 2,41 KM. Cijena pšeničnog brašna porasla je sa 0,83 KM u januaru na 0,85 KM u julu ove godine.\nIdentična je ostala i cijena pasteriziranog i steriliziranog mlijeka u tetrapaku, dok je prosječna cijena tvrdokornog sira (edamer, trapist, gauda) viša za tri feninga u julu u odnosu na januar. Cijena kokošijih jaja je, suprotno predviđanjima, niža nakon uvođenja akciza u odnosu na prethodni period (0,27 KM/0,25 KM), baš kao i cijena kilograma industrijski proizvedenog maslaca ( 22,67 KM/22,11 KM). Niža je i cijena ulja, čiji je litar u januaru koštao 2,13 KM, a u julu 2,07 KM. I kilogram kristalnog šećera nije poskupio stupanjem na snagu seta zakona o akcizama. U januaru je koštao 1,18 KM, a u julu 1,02 KM. Kilogram kuhinjske soli je skuplji za pet feninga, dok je kilogram kafe jeftiniji za dva feninga.\nAkcize i cestogradnja\nNakon usvajanja seta zakona o akcizama i putarinama, umjesto tvrdnji kako će sve poskupjeti, a što se evidentno ispostavilo netačnim, pojedini analitičari i političari počeli su tvrditi kako su akcize uzalud povećane ili da su povećane radi krpljenja budžetskih rupa te da od masovne cestogradnje nema ništa. Valja napomenuti kako je odmah nakon usvajanja seta zakona došlo do poskupljenja goriva, jer su naftaši u tome vidjeli svoju šansu. Zahvaljujući kretanjima na svjetskom tržištu, cijene goriva u BiH uopće nisu trebale porasti za bilo kakav enorman iznos, odmah po stupanju izmjena Zakona na snagu, od 1. februara ove godine. Dokaz da je povećanje putarina bilo samo izgovor za nagli skok cijena može se naći u činjenici da su ti isti distributeri, nakon samo jednog sastanka kada je javnost "umolila" SBB-ovog ministra Zlatka Vujanovića da se sastane sa njima, snizili cijene goriva.\nOsim toga, kašnjenje u benefitima od povećanja putarina uzrokovano je zbog nemogućnosti Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje BiH da raspodjeli prikupljeni novac. Kao što je poznato, novac prikupljen naplatom putarina podijeljen je tek u julu ove godine, a u tom trenutku na posebnom podračunu našlo se već 165 miliona maraka. Uostalom, nakon što je postignut dogovor o raspodjeli novca, čemu smo gotovo svakodnevno svjedoci, nadležna entitetska preduzeća počela su raspisivati tendere za izgradnju novih dionica autoputeva i drugih putnih pravaca u BiH. Prema do sada dostupnim informacijama, povećanje putarina trebalo bi za rezultat imati dobijanje oko tri milijarde KM povoljnih kredita, koji će se vraćati upravo od naplaćenih putarina, a koje će biti iskorištene isključivo za gradnju putne infrastrukture.\nNa novac od putarina čekala je izgradnja više od 150 kilometara autoputeva u BiH, odnosno potpisivanje kreditnih aranžmana iz kojih će biti finansirana ta gradnja. Također, ovim novcem bi se osiguralo vraćanje kredita za izgradnju novih 86 kilometara magistralnih, regionalnih i drugih cesta, na 106 kilometara puteva u BiH bi se trebale graditi treće trake, a od ovog novca zavisi i gradnja čak 13 obilaznica oko gradova u BiH.\nU toku su procesi potpisivanja ugovora o kreditiranju, kao i raspisivanje tendera za gradnju. Kada ove pripreme budu jednom okončane, na gradilištima širom BiH bit će otvoreno na hiljade novih radnih mjesta, a time će ujedno biti osiguran posao i za brojne firme u pratećim industrijskim granama. To znači da će deseci hiljada radnika u BiH imati osiguran posao, a samim tim i egzistenciju.\nČinjenica je, međutim, i to da bi radovi na cestogradnji već bili u punom zamahu da je set zakona o akcizama usvojen već prvi put kada je poslan u parlamentarnu proceduru, ali je poznato i to da zbog politikanstva i opstrukcija cijeli taj proces debelo kasni.\nNisu akcize jedini reformski korak koji je poduzet u aktuelnom mandatu, a na kojima su oponenti "polomili zube", bez obzira na to da li se radilo o opoziciji, ili o onima koji bi da su malo na vlasti, a malo u opoziciji. Takvi su, uostalom, mjesecima uvjeravali javnost da neće glasati za set zakona o akcizma, ali su na kraju ipak glasali.\nZakoni o radu i PIO-u\nU vrijeme usvajanja Zakona o radu u FBiH gotovo svi su kritikovali to rješenje. Govorilo se kako će zahvaljujući rješenjima u ovom zakonu poslodavci lakše uručivati otkaze radnicima, kako će trudnice i porodilje biti nezaštićene, kako se od radnika žele napraviti obespravljeni robovi i tome slično.\nNa kraju, kada se "slegla prašina" na vidjelo su izašli konkretni rezultati ovog zakona, a najvažniji je da je najniža plaća radnika povećana sa 370 na 410 maraka. Osim toga, prava radnika su bolje zaštićena, jer sada poslodavci moraju prijaviti svakog uposlenika i prije nego što počne raditi, odnosno već prvog radnog dana na svom radnom mjestu uposlenik mora biti prijavljen. Treba spomenuti i da, prema ovom zakonu, poslodavci uposlenike mogu samo tri godine "držati" na određeno, odnosno nakon tog perioda moraju ga primiti u stalni radni odnos. Minimalni godišnji odmor povećan je sa 18 na 20 radnih dana, uvedena je mogućnost korištenja porođajnog odsustva oca djeteta, jasno je u brojnim odredbama precizirana sankcija za poslodavce koji krše prava radnika i tome slično.\nSličnu sudbinu doživio je i Zakon o penziono-invalidskom osiguranju (PIO) u Federaciji BiH. Osnovna teza oponenata bila je da će zbog ovog zakona penzije biti niže nego do sada, da su penzioneri oštećeni, da će budući penzioneri biti oštećeni, da se urušava cijeli penzioni sistem. Iz Sindikata BiH su poručivali kako će ovim zakonom biti oštećeni demobilisani borci. Međutim, i u ovom slučaju radilo se o pucnju u prazno.\nNovi Zakon o PIO-u je donio pravedniji obračun penzija, uvođenjem sistema bodovanja. Doprinio je stabilizaciji Fonda PIO. Doduše, penzije jesu umanjene, ali radi se isključivo o onima koji su imali enormno visoke penzije. Za sve ostale korisnike otvorena je zapravo mogućnost povećanja njihovih primanja. Naime, u Zakon je ugrađena odredba prema kojoj će se u aprilu svake godine visina penzija usklađivati sa rastom BDP-a. To će biti obaveza i time je onemogućeno da rast penzija ne zavisi od dobre volje Vlade, Parlamenta ili bilo koje druge institucije ili pojedinca.\nRaniji zakon o PIO-u bio je toliko štetan, da bi u slučaju njegove daljnje primjene došao u pitanje opstanak Fonda PIO. Ovo su u više navrata isticali predstavnici udruženja penzionera, Vlade, ali i sam Fond PIO. Osnovne prednosti novog zakona su te da je Vlada FBiH garant isplate penzije, budući penzioner će imati penziju srazmjerno uplaćenim doprinosima i godinama radnog staža, PIO je sada dužan isplaćivati porodici umrlog penzionera dio pokopnih troškova u visini jedne prosječne penzije u FBiH, a u skladu s mogućnostima PIO snosi troškove rehabilitacije najugroženijih penzionera. Zakon o PIO-u, naravno, nije idealan, ali je daleko bolji od starog te su se njegova rješenja pokazala daleko efikasnijima nego su to crne prognoze kritičara predviđale. Zanimljiva je činjenica da su se u prvih pola godine 2018. penzije u Federaciji po različitim osnovama povećane tri puta. U Federalnom zavodu PIO kažu da takav slučaj nije zabilježen ranijih godina. Zakon o PIO-u usvojen je početkom ove godine.\nI Mehanizam koordinacije je naišao na osude, čak i prije nego što je uspostavljen. Govorilo se da se na ovaj način uspostavlja paralelni sistem vlasti u BiH. Međutim, rezultati rada Mehanizma su da je BiH, kada je on profunkcionisao, značajno doprinio ubrzanju puta BiH ka EU, koji je godinama bio u zastoju. Zarad lakše komparacije evropskog puta BiH prije i poslije usvajanja Mehanizma koordinacije, osvrnimo se nakratko desetak godina unazad, odnosno do 16. juna 2008. godine, kada je potpisan Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP). U tom trenutku je BiH čak imala blagu prednost na evropskom putu u odnosu na većinu zemalja regiona. Međutim, u godinama koje su uslijedile je kvantitet i kvalitet urađenog posla u kontekstu evropskih integracija bio dovoljan da nas sve države regiona sustignu i prestignu.\nPotvrđuju to i izvještaji Evropske komisije o napretku BiH, koji su iz godine u godine ukazivali na zastoj naše zemlje u ispunjavanju uvjeta za članstvo u EU. U izvještaju o napretku BiH za 2012. godinu, koji obuhvata period od oktobra 2011. godine do septembra 2012. godine, odnosno period u kojem je vlast na svim nivoima, predvođena SDP-om, bila u "punom zaletu", konstatira se kako je BiH nazadovala gotovo po svim pitanjima. Podsjetimo, to je bio period prekomponovanja vlasti i formiranja koalicije SDP-SBB-SNSD. U izvještaju je tada precizirano kako je: deficit tekućeg računa sa 5,7 posto BDP-a u 2010. porastao na 8,8 posto u 2011. godini. Ovo pogoršanje je uglavnom nastalo usljed povećanja trgovinskog deficita, čija se godišnja stopa povećala 12,3 posto i dostigla 27,9 posto BDP-a. Porast izvoza je skoro upolovljen na 15,6 posto. Godinu kasnije u izvještaju je istaknuto je da: Mehanizam koordinacije i dalje nije usvojen, baš i kao ključne sektorske strategije. Negativni trendovi iz prethodnih godina su učvršćeni, a BiH se zacementirala na začelju regiona kada je napredak na evropskom putu u pitanju.\nNegativni izještaji su se nizali, a prvi pozitivan je stigao konačno u novembru 2015. godine. Tačnije, to je bio prvi pozitivan izvještaj nakon niza od 10 katastrofalnih godina. U decembru 2016. godine je BiH uručen Upitnik Evropske komisije. Da bi BiH uopće dobila Upitnik, bilo je potrebno ispuniti određene uvjete. Jedan od ključnih uvjeta bilo je usvajanje Mehanizma koordinacije. On je usvojen u augustu 2016. godine, a utvrđivanje tog sistema bilo je neophodno za usaglašavanje jedinstvenih odgovora na Upitnik. Danas se BiH nalazi na korak do dobijanja kandidatskog statusa, a država se, suprotno tvrdnjama, nije raspala zbog Mehanizma koordinacije, niti u BiH postoji paralelni sistem vlasti.\nU okviru ove teme, mada ne nužno i isključivo u vezi s Mehanizmom koordinacije, bitno je naglasiti i da su tokom protekle četiri godine usvojene i veoma važne strategije na osnovu kojih BiH može povlačiti novac iz predpristupnih fondova EU-a, dobijati povoljne kredite, kreirati razvoj privrede, odnosno strategije kojima je BiH vrlo precizno trasirala svoj put na domaćem i međunarodnom planu. A to su: Transportna strategija, Strategija ruralnog razvoja, Strategija vanjske politike BiH...\nNova radna mjesta\nNa kraju, pozabavimo se malo matematikom, tačnije statistikom. U vrijeme predizborne kampanje 2014. godine iz SDA su poručili kako će osigurati otvaranje 100.000 novih radnih mjesta u naredna dva mandata. Ovakva tvrdnja je izazvala, najblaže rečeno, podsmijeh političkih protivnika, ali i brojnih arapovića, bajtala, marićki, cenićki, kazaza i njima sličnih - dakle, analitičara, dežurnih "sveznalica". Međutim, četiri godine kasnije, zvanični podaci institucija Bosne i Hercegovine kažu sljedeće:\nBroj zaposlenih u junu 2014, prema zvaničnim podacima Agencije za statistiku BiH, iznosio je 700.659, dok je u junu ove godine bio 809.031. Ili kada su u pitanju nezaposleni: u junu 2014. u BiH je bilo 545.470 nezaposlenih, dok ih je u junu ove godine bilo 448.071. Dakle, broj nezaposlenih pao je za 97.399. Procentualno gledajući, nivo nezaposlenosti u junu 2014. iznosio je 43 posto u odnosu na ukupan broj radno sposobnog stanovništva, dok je u junu ove godine on pao na 33 posto. Ovako prezentirani podaci često su nailazili na kritike. Između ostalog, tvrdi se kako je nivo nezaposlenosti pao, ne zbog rasta zaposlenosti, nego zbog odlaska radno sposobnog stanovništva BiH na rad u zemlje Evropske unije, što bi značilo da se odjavljuju sa evidencije nezaposlenih.\nU vezi s tvrdnjama o friziranju broja zaposlenih, a na primjeru Federacije BiH, potrebno je istaknuti da je Federalna vlada uvijek isticala kako mjerodavnim uzima onaj broj zaposlenih koji se vodi u Poreznoj upravi FBiH. Zašto u Poreznoj upravi, a ne recimo u Zavodu za statistiku FBiH? Porezna uprava, za razliku od Zavoda, obuhvata sve zaposlene i kasni samo osam dana od momenta zapošljavanja. Zavod za statistiku ima posebnu metodologiju i ne sadrži podatke o privrednim subjektima koji imaju manje od pet zaposlenih. Porezna uprava na osnovu prijave radnika, a koja je obavezna, vodi preciznu evidenciju o svakom radniku. I konačno, ako uporedimo npr. juni 2014. i juni ove godine, situacija s brojem zaposlenih je sljedeća: u junu 2014. broj zaposlenih u FBiH je iznosio 471.461, a u junu 2018. godine 524.702. Ili 53.241 zaposleni stanovnik FBiH više u odnosu na četiri godine ranije. Kome vjerovati, ako je to uopće dilema, institucijama države BiH ili raznim analitičarima koji "ispaljuju" površne ocjene?\nreformeMehanizam koordinacijespinoviZakon o PIOZakon o raduArapiradna mjesta\nEvo koliko puta su penzije u FBiH povećane u vrijeme sadašnje Vlade FBiH\nNovalić: Vratili smo sva radna mjesta\nUgostitelji na mukama\nKonobari, kuhari i šankeri trenutno su najtraženiji radnici u našoj zemlji\nRaspisat će konkurs\nMUP KS će primati nove radnike, očekuju gužve na izdavanju pasoša na ljeto\nZvizdić za Faktor: Javnost mora znati da li neko priprema crnogorski ili makedonski scenarij za BiH i ko su mete\nKrijumčarenje postalo biznis i u BiH: Put do Italije migranti plaćaju i po 4.000 eura\nAlma Kratina: Strategija SBB-a je da uđe u vlast u 95. minuti, a potezi Bh. bloka su neshvatljivi\nOvako se biraju delegati u Vijeće naroda RS, te u domove naroda Federacije i BiH\nŠta uče djeca u RS-u: Za rat krivi SDA i HDZ, Hollywood iskrivio sliku o Srbima, četnici bili antifašisti


Måneskin obradili pesmu Britney Spears otpevali novu pesmu o Ukrajini\nMåneskin obradili pesme Britney Spears i Iggya Popa, a zatim otpevali novu pesmu posvećenu Ukrajini!\n19/04/2022 19/04/2022 Anđela Lekić 147885Leave a commenthttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fmaneskin-obradili-pesmu-britney-spears-otpevali-novu-pesmu-o-ukrajini%2FM%C3%A5neskin+obradili+pesme+Britney+Spears+i+Iggya+Popa%2C+a+zatim+otpevali+novu+pesmu+posve%C4%87enu+Ukrajini%212022-04-19+16%3A00%3A00An%C4%91ela+Leki%C4%87https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D147885\nItalijanski bend Måneskin stekao je ime u Sjedinjenim Državama sa lukavom obradom pesme „Beggin“ grupe Four Seasons, a bilo je još mnogo toga u nedelju uveče na Coachelli: Grupa je nezaboravno obradila pesmu „Womanizer“ od Britney Spears, a zatim su usledili Iggy Pop i „I Wanna Be Your Dog“ grupe Stooges.\nPevač Damiano David je takođe ponudio delimičnu recitaciju jednog od najvećih filmskih govora svih vremena — vrhunskog monologa iz klasičnog antifašističkog filma Čarlija Čaplina „The Great Dictator “ – kao uvod u novu, originalnu pesmu „We’re Gonna Dance on Gasoline“, koja je posvećena Ukrajini. Verovatno veliki deo mlade publike nije odmah prepoznao Čaplinov govor iz 1940. godine. Oni će inače krenuti u politički svesnijem pravcu sa ovim predstojećim novim singlom, na koji je uticala tekuća invazija Rusije na Ukrajinu.\nGrupa je zatim obradila hit singl pop kraljice Britney Spears, “Womanizer”, a Damiano se nije trudio da menja pol u tekstu: Kao što znate, mi zaista volimo da radimo obrade“, rekao je on publici. „Više od toga volimo Britney Spears,“ dodao je. Pesma „I Wanna Be Your Dog“ grupe The Stooges posvećena je pevaču tog benda Iggyu Popu, koji je nedavno bio gost na originalnom video snimku Måneskina, sličnog naslova „I Wanna Be Your Slave“. Ta pesma je naravno prethodila pesmi Stoogesa na nastupu.\nSkromni: Måneskin nisu očekivali da će "eksplodirati" za…


Veče otvorenih vrata Društva za promociju prirode | Energetski portal Srbije\nVeče otvorenih vrata Društva za promociju prirode\n14.04. 2019 Vesti | Srbija | Održivi razvoj\nFoto-ilustracija: Društvo za promociju prirode\nNevladina, neprofitna organizacija Društvo za promociju prirode Srbije održala je Veče otvorenih vrata u petak, na Prirodno-matematičkom fakultetu u Novom Sadu, kako bi upoznali građane sa svojim radom, ali i predstavili nove stvari koje pokreću u Društvu.\nDruštvo za promociju prirode Srbije postoji od 2015. godine i bavi se promocijom prirodne baštine Srbije.\nČine je studenti biologije, turizma, hemije, fizike, žurnalistike, kao i studenti iz IT sektora.\nNjihova motivacija jeste popularizacija biodiverziteta zemlje ali i lično usavršavanje kroz projekte, programe zaštite prirode, Erazmus+ projekte, obuke i kurseve. Sve ovo su mogli su da čuju svi zainteresovani koji su došli u petak na Veče otvorenih vrata. Ovo udruženje se zalaže za osvešćivanje na polju ekoloških problema kao i dostizanje konkretnih i efektivnih rešenja. Produkcija odgovornog odnosa prema ekosistemu jedan je od njihovih glavnih motiva.\nPredstavljeno je kako funkcioniše rad Udruženja i da bi budući članovi imali mogućnost da pre svega, upoznaju Srbiju, steknu dodatne kontakte i poznanstva, rade na ličnom rastu i usavršavanju, steknu znanje iz pisanja projekata, steknu bitna iskustva i veštine, unaprede znanje iz svoje struke, upotpune i osveže biografiju, budu koordinatori na projektima, rukovodioci mnogih programa, kontinuirano napreduju u Udruženju, iznesu ideje, predloge i stavove, kao i da učestvuju na Erasmus+ projektima.\nViše informacija o udruženju i o tome kako možete postati deo njih na sajtu https://dpps.org.rs/\nIzvor: Društvo za promociju prirode\nDruštvo za promociju prirode


Total War: Warhammer ekstra-krvavi DLC, Blood for the Blood God, izlazi - Totalni Rat: Warhammer\nTotal War: Warhammer ekstra-krvavi DLC, Blood for the Blood God, izlazi\ntotal war warhammer extra gore dlc\nTu je, nekako, još smrti koja dolazi u Total War: Warhammer. DLC Blood for the Blood God nadograđuje kozmetičke borbene sposobnosti svih uključenih radi preciznijeg rezanja trupa na vrpce. Slični paketi s 'krvnim efektom' objavljeni su za prethodne igre, dodani dodatak koji pomaže u smanjenju ocjene osnovne igre, ali točnije predstavlja strahote rata za one koji to žele.\nUčinite li još curenja koja pomažu da Warhammer postane jedan od najbolje strateške igre ikad?\nŠto, kao što pokazuje donja prikolica, to zaista i čini.\nMislim, kao, au?\nDLC je uživo već ove sekunde, a uz kozmetička 'poboljšanja' također donosi događaje na mapu kampanje namijenjene, a mi ovdje citiramo 'poticanje klanja širom svijeta'. Kakav je podli Bog krvi. Glava u Steam ako ga želite pokušati smiriti.\nThe prvi Total War: zakrpa Warhammer također je istovremeno počeo s radom, dodajući neke nove jedinice besplatno i izdajući masovnu propusnicu za uravnoteženje svih frakcija. Tek ćemo čuti kada će igra dobiti prvo pravilno veliko proširenje sadržaja, iako nova utrka koja se može igrati kasnije dolazi besplatno.\nTu je, nekako, još smrti koja dolazi u Total War: Warhammer. DLC Blood for the Blood God nadograđuje kozmetičke borbene sposobnosti svih uključenih radi preciznijeg rezanja trupa na vrpce. Slični paketi s „krvnim učinkom“ objavljeni su za prethodne igre, dodani dodatak koji pomaže u zadržavanju\nsnake shot moderno ratovanje\nstarcraft svemir mmo\ndatum objavljivanja posljednjeg štanda divizije


BALKANSKO PRVENSTVO NA ADI: Mijailovićevoj srebro, osmercu bronza za dlaku ispred Rumuna - Ostali sportovi, Vesti\nBALKANSKO PRVENSTVO NA ADI: Mijailovićevoj srebro, osmercu bronza za dlaku ispred Rumuna\nFOTO: Hristina Vlahović/VSS\nStefan Smuđa 16.09.2019., 18:35\nNa dvodnevnom Balkanskom prvenstvu na Savskom jezeru našim nadama ukupno pet medalja.\nZavršena je Balkanijada na Adi Ciganliji s više od 300 učesnika iz sedam zemalja, koji su se nadmetali u 21 trci. Prvog dana, podsetimo, naši juniori su uzeli srebro u dvojcu (Ranko Samardžija, Dušan Belić), a bronzu u dubl skulu (Rastko Ratajac, Ivan Katić) i četverac skulu (Nikolina Đorđević, Anđa Simić, Ksenija Kaluđerović, Maša Bugarski).\nDrugog dana niska je nastavljena srebrom Andrijane Mijailović u skifu i bronzom osmerca u sastavu Nikola Soldatović, Nikola Kolarević, Slavko Savić, Veljko Matić, Ranko Samardžija, Dušan Belić, Todor Stanković, Đorđe Gruber i kormilar Lazar Ivković.\nMijailovićeva je imala vreme 8.33,45. Grčka takmičarka je pobedila s 8.31,80, a treće mesto zauzela je predstavnica Turske s 8.38,04.\nU trci juniorskih osmeraca, poslednjoj na Balkanijadi, najbrži su bili Turci (5.56,87), za njima su stigli Grci (5.59,81), a vreme naše posade bilo je 6.02,00. Četvrtoplasirani Rumuni su nadmašeni za 15 stotih delova sekunde.\nU toj trci imali smo i još jedan sastav. Andrija Jevtić, Viktor Šušić, Miroslav Jovanović, Todor Marković, Darko Mališić, Igor Martinović, Petar Šavrljuga, Konstantin Šujić i kormilar Nemanja Graovac bili su šesti (6.20,48), iza Bugara (6.19,58). Taj naš osmerac se nadmetao nezvanično, ali je dobio priliku da stekne iskustvo za buduće izazove u međunarodnoj klasi.\nU juniorskoj konkurenciji drugog dana su se ogledale i drugi naši čamci. Iva Lazić i Minja Vizi su u dvojcu bile četvrte (8.04,27), a Nikolina Đorđević i Anđa Simić u dubl skulu pete (7.59,45).\nU muškom četverac skulu peto mesto su zauzeli Ognjen Srbinović, Rastko Ratajac, Ivan Katić i Boško Kostić (6.26,60), a šesto druga naša posada, takođe vantakmičarska, u sastavu Veselin Duratović, Branko Milošević, Jovan Ljuna i Vuk Švabić (6.36,30).\nKatedi su veslali u četiri trke. Nemanja Leludžija, Aleksandar Kuzmanović, Strahinja Janković i Luka Delić bili su četvrti u četvercu (6.41,88). U četverac skulu četvrto mesto su zauzele i Milica Mladenović, Milka Zdjelar, Marija Jakovljević i Ljubica Tešmanović (7.32,00).\nU dvojcu su Miloš Kolarević i Matija Rajković isto bili četvrti (7.25,32), a u četverac skulu peto mesto je pripalo Veljku Vukašinoviću, Dušanu Popoviću, Vuku Markoviću i Petru Samardžiji (6.39,61).\nPrvenstvo Balkana u veslanjuVeslanje\nPrethodna vest SVE VEĆA KONKURENCIJA: Pored Grčke, uključila se još jedna zemlja za organizaciju turnira za odlazak na OI\nSledeća vest PRED AZ ALKMAR: Dobra vest za stručni štab Partizana, ali ‘glavobolja’ nije prošla!\nPRED AZ ALKMAR: Dobra vest za stručni štab Partizana, ali ‘glavobolja’ nije prošla!


POLOVIČAN USPEH SRBA! Datunašvili u Tokiju, Viktor Nemeš bez plasmana na OI! - Informer Ad\nSrpski reprezentativac u rvanju Zurab Datunašvili na olimpijskom kvalifikacionom turniru u Sofiji plasirao se u finale, čime je automatski obezbedio plasman na Olimpijske igre u Tokiju u kategoriji do 87 kg\nZurab Datunašvili je do velikog uspeha stigao pobedama nad Irancem Alizadehom, Fincem Roponenom, kao i olimpijskim prvakom sa Igara u Rio de Žaneiru Rusom Davitom Čakvetadzeom.\nZRENJANIN SE DIČI EVROPSKIM PRVACIMA! Zlatni rvači Nemeš i Datunašvili dobili sportske pasoše GRADA SPORTA/VIDEO/ sledeća vest\nSrbija će tako na Igrama u Tokiju imati četvoricu predstavnika u rvanju. Trojicu u grčko rimskom stilu, Matu Nemeš u kategoriji do 67 kg, Zuraba Datunašvilija u kategoriji do 87 kg I Mihaila Kajalu u kategoriji do 97 kg.\nsport Olimpijske igre rvanje Viktor Nemeš Zurab Datunašvili


MESTO ZA AFIRMACIJU VAŠIH SEMINARA - INSTITUT ZA MODERNO OBRAZOVANJE\nNEKA INSTITUT ZA MODERNO OBRAZOVANJE BUDE MESTO ZA AFIRMACIJU VAŠIH SEMINARA\nOrganizacija seminara, tribina i konferencija je izazovan posao koji zahteva potpunu posvećenost i veliki rad autora i realizatora samih programa. Osim o sadržaju programa, potrebno je razmišljati o ciljnoj grupi, tehničkim stvarima, prostoru i drugim\nU želji da pomogne i podrži i kolege koje prave programe za stručno usavršavanje, uz višegodišnje iskustvo u organizaciji različitih događaja, Institut za moderno obrazovanje otvara svoja vrata za saradnju sa autorima akreditovanih programa.\nInstitut za moderno obrazovanje je sinonim za unapređenje kvaliteta obrazovnog procesa, te ovoga puta želi da doprinese afirmaciji autora i svojom podrškom omogući svim zainteresovanim kolegama da se usavršavaju.\nAUTORI I REALIZATORI SEMINARA, AKO ŽELITE DA SE ČUJE ZA VAŠ RAD, DOĐITE NA INSTITUT ZA MODERNO OBRAZOVANJE\nU samom centru grada Institut za moderno obrazovanje svim zainteresovanim autorima i realizatorima akreditovanih seminara nudi prostor za organizaciju događaja, sa svim propratnim sadržajem i podrškom. Prostor je opremeljen po najnovijim standardima i pruža potpunu podršku kada je reč o realizaciji seminara.\nNaša baza broji preko 30.000 kontakata, koje ćemo pozvati da prate vaš program.\nMarketinška podrška u kreiranju poziva i slanje poziva. Promocija događaja na društvenim mrežama i sajtu Instituta za moderno obrazovanje. Tehnička podrška u realizaciji seminara.\nPrilagodićemo prostor broju učesnika i potrebama samog događaja. Posetioci događaja pauze mogu provesti u prijatnom ambijentu Instituta za moderno obrazovanje. Svaka učionica ima:\nmesta za 20 do 200 učesnika.\nAko situacija to zahteva, svaki događaj možemo strimovati zahvaljujući najsavremenijoj tehnologiji kojom IMO raspolaže.\nUSLOVI ZA ODRŽAVANJE SEMINARA NA INSTITUTU ZA MODERNO OBRAZOVANJE\nPotrebno je da ispunite samo dva uslova:\nDa imate akreditovan program kod Zavoda za unapređenje vaspitanja i obrazovanja;\nDa želite da širite svoje znanje i podelite sa kolegama svoje ideje.\nPotpuno je besplatno. Za sve dogovore u vezi sa realizacijom i terminima možete kontaktirati s nama putem imejl-adrese: office@institut.edu.rs ili na broj 011/40-11-260.\nUkoliko želite da se za vaš seminar čuje, organizujte ga uz našu potpunu podršku od početka do kraja realizacije. Zahvaljujući iskusnom timu Instituta za moderno obrazovanje, možete biti sigurni u uspeh samog događaja.


RFM otvorenim pismom EHF-u zatražio pomoć Vardaru! – Balkan-Handball.com\nHome / Evropa / RFM otvorenim pismom EHF-u zatražio pomoć Vardaru!\nRukometni savez Makedonije stao je na stranu Vardara i preko generalnog sekretara Filipa Miloševskog uputio pismo Evropskoj rukometnoj federaciji (EHF). Miloševski se direktno obratio prvom čoveku, Mihaelu Videreru, iznevši činjenice koje mogu da pomognu Vardaru.\nSkopskom klubu, zbog zaostalih dugovanja od prethodne uprave, predstoji izbacivanje iz evropskih takmičenja, što bi bio ozbiljan udarac. Stoga je RFM odlučio da pokuša da pomogne dvostrukom šampionu Evrope, obraćajući se direktno EHF-u.\n-Rukometni savez Makedonije ceni sve napore i ulaganja u rukomet naših klubova, posebno u vreme krize. Uvek nastojimo da pomognemo klubovima, kako bi rukomet opstao kao sport broj jedan u Makedoniji.\n-Nakon komunikacije EHF-a i Vardara 1961, radi dogovora o bivšim dugovanjima, što je van naših nadležnosti, mi, kao rukometni autoritet, želimo da tražimo pozitivnu odluku za aktivno učešće Vardara 1961 u EHF takmičenjima za 2022/23.\n-Ovaj klub je obnovljeni rukometni brend, ne samo u zemlji, već i na Balkanu. Vardar ima veliku bazu navijača i aktivno doprinosi razvoju makedonskog rukometa. Ne treba pominjati da je osvojio titulu u Ligi šampiona u sezonama 2016/17 i 2018/19 i sa tog stanovišta doprineo je novim mladim navijačima širom sveta.\n-Verujemo da će odluka o izbacivanju Vardara 1961 iz Lige šampiona negativno uticati na imidž rukometa, ne samo u Makedoniji već i na Balkanu. Zato vas još jednom zamolimo da vidite gore navedeno, pre donošenja konačne odluke, navodi se u pismu Filipa Miloševskog EHF-u.\nOčekuje se „bitka“ rukovodstva Vardara 1961 i EHF-a u kojoj će obe strane izneti svoje činjenice i dokaze. Ako se rukometna kuća Evrope ne predomisli, Vardar će ostati bez plasmana u Ligu šampiona, što će biti ozbiljan udarac.\nEHFEHF Liga šampionaRFMRK Vardar 1961\n← Prethodni članak Igor Karačić posle svega: Znam kako je dobijati, kako je gubiti, dali smo sve!\nNaredni članak → Talant emotivno o sinu: „Aleks ti si najbolje što imam u životu“


SVOJEVRSNA RIZNICA ISTORIJE SRPSKE AVIJACIJE: Ministar Stefanović obišao Muzej vazduhoplovstva (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n08.04.2021. • 12:54 Srbija Danas\nMinistru je tokom posete predstavljena stalna izložbena postavka koju čine originalni avioni\nSVETSKI DAN ROMA: Predsednik Srbije sastao se sa predstavnicima nacionalnog Saveta romske nacionalne manjine (FOTO)\nNačelnik Muzeja major Draško Živković uručio je ministru Stefanoviću, na kraju današnje posete, knjigu "Krila Srbije".\nNebojša Stefanović muzej vazduhoplovstvo avion potpredsednik Vlade


U istoj grupi radovali su se i vaterpolisti riječkog Primorja koji su na svom bazenu pobedili mađarski Eger i tako cementirali drugo mesto u grupi koje takođe vodi među osam najboljih u Evroligi.\nBez poraza su svoje mečeve završili i crnogorski timovi u okviru A grupe, mada je ekipu Primorca u Kotoru iznenadio poslednjeplasirani tim u grupi Seged koji je uspeo da izvuče bod, dok je lider grupe Jadran kao gost pobedio Vašaš i tako ostavio poznati mađarski tim na tri boda iza drugoplasiranog Primorca.\nPredstavnici Srbije, Partizan i Vojvodina svoje mečeve 4. kola igraju u nedelju, a protivnici će im biti Olimpijakos, odnosno Spartak Volgograd.


„Brzo misli i brzo reaguj“ bili su zahtevi vežbe u kojoj su naši fudbaleri na malom prostoru imali zadatak da pronađu najbolje rešenje. Trener Dejan Stanković i njegovi saradnici koordinisali su rad uz čestu pohvalu „bravo momci“. Vežba u kojoj su igrači podeljeni na „zelene“, „bele“ i „crvene“ nastavila se na prethodnu a imala je cilj da se čuva (brojčano jači) i oduzme lopta i postigne gol. Odrađena je u jakom ritmu.