Canaan International Hotel Xi'an, hotel Кина. Ograničeno trajanje ponude!\nNo. 132 East Street, 710001\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Canaan International Hotel: Datum dolaska :\nCanaan International Hotel - Opis\nU hotelu CanaanNastavak\nInternational Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Xi'an: n.a.. Stil ovog hotela je Povoljan.Pozicija ovog hotela je severozapad za grad Xi'an, a nalazi se u ulici No. 132 East Street, na samo 2170 minuta kolima od centra grada.\nCanaan International Hotel tip(ovi):\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Xi'an. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Poslovni centar. Nalazi se u ulici No. 132 East Street, Shaanxi Province, pozicija mu je 0 km -\nPozicija ovog hotela je istok za grad Xi'an, a nalazi se u ulici 8 ZHENGXUE STREET, na samo 7 minuta kolima od centra grada.U hotelu SUPER 8 XIAN XIDAJIE pronaći ćete sve usluge, a posebno: Besplatan 442 m -\nNalazi se u ulici No.4 Redcross alley, Shangde Road, Xincheng District, pozicija mu je severozapad za grad Xi'an, a od centra je udaljen samo 2171 minuta kolima.U hotelu Canaan Hotel pronaći ćete sve 500 m -\nNa 7 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Shaanxi sa pozicijom istok za grad Xi'an, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili plan\nProverite cene i raspoloživost za Canaan International Hotel: Datum dolaska :


Poslednja igra Neše Leptira | Rockomotiva\nPočetna Starinarnica Ovako se ranije sviralo Poslednja igra Neše Leptira\nFoto: Željko Radulović / Privatna arhiva\n(13.09.1959. – 12.02.1990.)\nPamtim ga po večitom optimizmu, širokom osmehu, dečjim nestašlucima na sceni, po prvoj ploči iz 1982, po prvom koncertu gde sam ga gledao sa društvom, a da nismo ni bili svesni koga i šta gledamo te jeseni u bivšem Domu JNA, koji više i ne postoji (zamenio ga veliki market), po špici tv dnevnika u njegovom izvođenju pod svetlima šarene scene, po duhovitoj zabavi i prikrivenom bolu u njegovim sentiš songovima.\nZašto o Neši sada, bez povoda, bez jubileja, bez ičega što nekom nešto može značiti? O, da uvek ima nešto što u sebi možete pronaći, neku vezu sa sećanjima koja ne blede jer su duboko satkana u čoveku koji je prošao dobar deo puta, trudio se da dva puta ne pravi iste greške, da što manje posrne na tom klizalištu od života, da ustane, kad je već u nokdaunu, da zažmuri pred istinom na koju ne može uticati, da sve Božje tuge skupi u vagon bez voznog reda i jednim klikom sve to duboko potisne u skladište svoje duše.\nDa, ove zime aktivna su mnoga klizališta u raznim malim gradovima nebeske nam naše zemlje, lično sam bio na dva, naslušah se muzike sa istih, a bez da sam kročio na led, ali sam imao koga gledati kako prve korake na ledu savlađuje, kako mu je trag što ostavlja na zaleđenoj površini sve duži i duži, kako je mališan sve ponosniji i ponosniji… Ali muzika… Meni strana, otuđena, bez ukusa, bez mirisa, ma koronična, bez duše i traga sa ovih prostora. Duboko u sebi sam se zapitao zar je moguće da niko, ama baš niko, za sve te sate i sate koje smo proveli na ta dva klizališta u dva različita, ali bliska grada, ne pusti „Slinčuge“ od Poslednje igre leptira, zar je moguće da postoji bilo koja druga pesma koja bi odgovarala sceni na klizalištu. Privremenom, naravno. Tako sam se i setio Nenada Radulovića Neše i Poslednje igre leptira.\nSećanja naiđu, pronađu svoje mesto u istoriji gubljenja vremena i raznoraznim nestašlucima, udare okvir prolaznosti postojanja svakog od nas, a onda utihnu i čekaju svoja povremena buđenja. Tako dolaze i prolaze… Ali ostaju zamašne uspomene, tragovi neizbrisivi u svima nama, naravno i u Nešinom opusu. A brazda njegovom rada je strašno duboka. Znam da nam nije rekao sve, nije stigao, umorilo ga je vreme, život svoj koji je posvetio nama, i ko zna čega još je nosio na bremenu svoje duše… Ali ostala je „Nataša“, „Vrati se“, „Grudi Balkanske“, „Slinčuge“, „Dečko Ajde oladi“, „Srce od meda“, „Jeleni umiru sami“ i još toliko trenutaka sentiša i ljubavi na njegovim albumima…\nA tek scenski nastupi… Zauvek ostaje u sećanjima svima nama koji smo ga ikada gledali na živo, jedna „Baba Višnja“… Smejali smo se do suza, između numera, i bezbroj puta prepričavali zgode Baba Višnje i Nešine prezentacije iste… On je bio to dete u Baba Višnji, taj maleni gorostas sa gitarom i osmehom na licu. To putešestvije od sat i po, ta vesela zabava protkana rok pop numerama i dosetkama od Leptira je neprepričljivo, zabavno do srži, ali ne prosto, sa merom, ukusom i stilom do kraja, lepršavo i moćno.\nOznake: neša leptir\nEnsh – Mladica (prod Summer Deaths)


"ništa, danas ja častim"\nnapravljeno: Četvrtak, 15. Decembar 2011 Vreme 18:23.\nizmenjeno: Petak, 16. Decembar 2011 Vreme 22:01.\nBio jednom jedan brica, uvek je želeo da mušterije budu zadovoljne njegovom uslugom, tako jednog dana došao Pera cvećar na šišanje i brijanje po završetku posla pita koliko je dužan a brica kaže "ništa, danas ja častim",\nsutradan ispred berbernice veliki buket cveća i poruka "hvala", tog istog dana dolazi na šišanje Mile automehaničar i po zavrpetku posla kada pita koliko je dužan, brica kaže "ništa, danas ja častim",\nsledećeg dana svraća Mile i donosi tepsiju gibanice, ostavlja i kaže "hvala"...u toku dana svraća Ivica narodni poslanik na šišanje i brijanje, po završetku pita koliko je dužan, brica kaže "ništa, danas ja častim",\nkad sledećeg dana na vrata berbernice se pojavljuje grupa narodnih poslanika i kažu " mi došli na šišanje i brijanje, čuli smo da gazda časti !!?"\nprosečna ocena: 64 | pregleda: 49\nkod nas ima više grupa narodnih poslanika , jadne brice u današnje vreme\n#4, 16.12.2011 - 01:24\n#3, 15.12.2011 - 21:56\n#2, 15.12.2011 - 20:59\n#1, 15.12.2011 - 19:10


Data STATUS | MARKETING U HRVATSKOJ\nPočetna stranica › Knjige › Ekonomija i menadžment › Marketing i PR › MARKETING U HRVATSKOJ\nCena na sajtu sa PDV-om: 3.509,10 din. 3.899,00 din. ušteda: 389,90 din.\nKNJIGA PREDSTAVLJA VAŽNU OSNOVU ZA DUBLJE RAZMATRANJE I KREIRANJE PRAKTIČNIH STRATEGIJA, NE SAMO ZA PREŽIVLJAVANJE, VEĆ I ZA USPEH!\nKnjiga poslovnih slučajeva napisana s namerom da prikaže dobre i manje dobre primere iz hrvatske marketinške prakse i da na određeni način prezentuje rezultate dobrih i loših poslovnih odluka. Njihovom analizom može se učiti na\nKnjiga je opremljena dragocenim primerima firmi koje su uspešne u ovim vremenima ispunjenim rizikom i neizvesnošću, ali i nekim primerima firmi koje nisu spremno dočekale tržišne promene i nisu znale kako da se prilagode\nnovonastalim tržišnim okolnostima. Upoznavanje s dobrim i lošim poslovnim scenarijima koji se u njoj nalaze, povećaće efikasnost svakoga ko odlučuje.\nPodučavanje putem slučajeva iz poslovne prakse je osnova učenja kroz rešavanje problema (engl. problem-based learning) u čijem je fokus na studenta / polaznika koji u interakciji sa drugima nastoji da reši problem, što se reflektuje na njegovo iskustvo. To je vrlo aktivna pedagoška metoda koja je i vrlo bliska stvarnosti. Vrlo je dobra za stimulaciju učenja i podučavanje u okviru područja poslovne administracije i u njoj predavači usmeravaju diskusiju i upravljaju procesom učenja. Ova metoda pomaže u boljem shvatanju teoretskih postavki, neguje i razvija komunikacione veštine, veštinu rešavanja problema i veštinu učenja iz zadatog konteksta.\n„… Ovi slučajevi pokazuju kako je hrvatska marketinška praksa u mnogočemu jednaka onoj u drugim zemljama sveta, ali ima i svoje specifičnosti koje se trebaju uvažavati….\n… U ovoj knjizi se mogu naći primeri zanimljivih tržišnih situacija. Slučajevi omogućavaju čitaocu da izvuče pouke iz tuđih uspeha i grešaka. Savremeni i relevantni primeri opisuju velike izazove, situacije i odluke s kojima se suočavaju marketinški stručnjaci i menadžment firmi.\nŽivimo u turbulentnom razdoblju, gde prilika i rizik brzo postaju vidljivi u globalizovanom svetu. Takav svet brzo proguta nepripremljene, ali i nagrađuje spremne i otporne kompanije koje imaju sposobnost brzog prilagođavanja na potencijalne pretnje i iskorišćenja prilika koje im se pruže. Nadam se da ćete uživati učeći marketing iz primera koji se ovde nalaze, kao i da će vam ova knjiga poslužiti kao praktičan izvor znanja za vreme vašeg obrazovanja i dalje karijere...“\n- Philip Kotler, S. C. Johnson Distinguished Professor\n„… Već dugi niz godina poslovni slučajevi deo su savremene interaktivne nastave na poslovnim školama. Takođe, duže vreme taj oblik komunikacije sa studentima prisutan je i u obrazovnim institucijama u Hrvatskoj i regionu jugoistočne Evrope. Strana literatura iz tog područja bogata je temama i primerima koji bi, direktno ili uz određena prilagođavanja, bila primenljiva i za naše prilike. Ipak, nikada do sada nismo imali delo poput ovoga u kojem je prikupljeno 55 poslovnih slučajeva sa tržišta Hrvatske, sa markama hrvatskih proizvoda i prepoznatljivim problemima hrvatske privrede.\nZato je ova knjiga, u kojoj su primere prikupljali mnogi saradnici, posebno vredna. Teško je izdvojiti posebno važne slučajeve. Oni zaista prate celokupni proces strategije marketinga. U tom smislu mogla bi se naglasiti kompletnost i širina poduhvata ostvarena u ovom radu, po čemu su dosegnuta najviša ostvarenja na ovom području, koje se do sada samo delomično tretiralo. Sve to kvalifikuje navedeni rad kao značajan doprinos nauci s vrlo visokim stepenom primenjivosti u svakodnevnoj praksi.\nU svojoj osnovnoj nameni ovo delo je predviđeno kao udžbenik za studente poslovnog upravljanja i zbog toga je autorka kao profesor sa višegodišnjim iskustvom u rad ugradila sve dosege pedagogije i didaktike ali i svoje bogato iskustvo u radu sa studentima. Poslovni slučajevi logički su strukturirani, sistemski i postupno uvode čitaoca u problem počevši od šireg koncepcijskog okvira prema sve užim i specifičnijim sadržajima…“\n- Mira Marušić, Professor Emeritus\nDr. sc. Maja Martinović je profesorka na Zagrebačkoj školi ekonomije i managementa, gde od 2004. godine predaje predmete iz područja marketinga na stručnim i MBA studijima, a od 2007. godine je i šef Katedre za marketingi komunikacije, kao i prodekanica Diplomske škole na ZŠEM-u. Kao nosilac predmeta Going to Market takođe je predavala na MBA studijama Barcelona Management Instituta (BMI), predaje na MBA studijama Sarajevo Graduate Business School u saradnji sa University of Delaware i Texas A&M University-Commerce na predmetu Marketing Management. Radila je na redakturi i prevodima, bila je urednica niza knjiga iz područja marketinga, npr. udžbenika za MBA studije „Upravljanje strateškim marketingom“. Recenzent je naučnih časopisa, između ostalog i časopisa Marketing Education Review (American Marketing Association). Bila je i gost kourednik posebnog izdanja naučnog časopisa International Journal of Business and Emerging Markets (IJBEM), Inderscience Journals (2012.). Jedan je od autora Leksikona marketinga u izdanju Ekonomskog fakulteta u Zagrebu (2011.). Redovno učestvuje i prezentuje radove na međunarodnim konferencijama i izlaže na stručnim skupovima. Objavila je tri poglavlja u knjigama, niz slučajeva iz područja marketinga i više od 40 naučnih i stručnih radova, između ostalog i u časopisima Educational Studies, International Journal of Management Cases, International Journal of Entrepreneurship and Small Business (IJESB), World Journal of Retail Business Management, Acta Informatica Medica, Materia Socio Medica, Mostariensia, Үправление каналами дистрибуции iРекпама -Теория и практика.\nFormat i dimenzije 170 x 245 mm, tvrd povez


06 Oktobar 2021\tNovosti 71 Views\nNa 32. Sarajevskom internacionalnom sajmu knjiga u Sarajevu, 06. 10. 2021. godine, Nacionalna i univerzitetska biblioteka Bosne i Hercegovine je svoju izdavačku produkciju predstavila i promocijom posljednja četiri izdanja iz svojih edicija Stručna literatura i Bosniaca. Tom prilikom promotori, prof. dr. Senada Dizdar, prof. dr. Lejla Kodrić Zaimović i urednica izdanja Adisa Žero, bibliotečka savjetnica, gostima Sajma su predstavile knjige „Biblioteka i grad“ i „Baštinske studije“, autorice prof. dr. Lejle Kodrić Zaimović i knjigu “Ubiše nam Ferdinanda”, autora Martina Ježeka i Pavela Trojana.\nNacionalna i univerzitetska biblioteka BiH kroz svoju bogatu izdavačku produkciju, a u ediciji Stručna literatura već godinama, nastoji pratiti i publicirati nova izdanja naših informacijskih stručnjaka. Knjige profesorice Lejle Kodrić Zaimović predstavljaju studije o bosanskohercegovačkom baštinskom sektoru, njegovoj praksi, pružajući pri tome savremene teorijske okvire i nova kritička promišljanja. Svojim studijama u naučnoj monografiji Biblioteka i grad, profesorica Kodrić Zaimović nudi nove dimenzije viđenja biblioteke, pri čemu itekako ukazujući na značaj odnosa biblioteke i grada, odnosno urbanog bibliotekarstva, približavajući akademskoj i stručnoj zajednici u Bosni i Hercegovini potpuno novu dimenziju posmatranja biblioteke i bibliotekarstva.\nU svome obraćanju, prof. dr. Lejla Kodrić Zaimović, pored mnogih imena, posebno je zahvalila Nacionalnoj i univerzitetskoj biblioteci BiH, glavnom i odgovornom uredniku, dr. Ismetu Ovčini i urednici, gđi Adisi Žero, bibliotečkoj savjetnici na profesionalnoj i stručnoj saradnji.\nČasopis Bosniaca izdaje Nacionalna i univerzitetska biblioteka BiH, s namjerom da kontinuirano pruža stručne i naučne informacije te prati naučna dostignuća u oblasti bibliotečke struke i informacijskih nauka.\nPublikacija “Ubiše nam Ferdinanda”, autora, Martina Ježeka i Pavela Trojana, koju je sa češkog jezika na bosanski prevela Zvjezdana Marković, prilog je dugoj i razuđenoj povijesti češko-južnoslavenskih odnosa, a posebno zanimanje Čeha za Bosnu i Hercegovinu i Sarajevo, motivirano je sudbinskom povezanošću, posebno višedesecenijskim životom u okvirima jedne države.\nViše iz kategorije: « Konsultativni sastanak sa atašeom za kulturu ambasade SAD u Sarajevu\tDr. Ismet Ovčina posjetio Nacionalnu biblioteku Crne Gore „Đurđe Crnojević“ »


Medeni mesec tokom leta - gde na medeni mesec - Aria Event Centar\nZa mnoge novopečene parove nakon venčanja pravi šlag na torti predstavlja upravo odlazak na medeni mesec. Kada sav stres oko pripreme tog najradosnijeg dana, pa onda sama ceremonija venčanja, gosti, gužva i euforija prođu, na red konačno dolaze pravo uživanje u braku i početku zajedničkog života.\nSvi oni parovi koji putuju na medeni mesec, prve dane bračnog života najradije provode na dalekim i egzotičnim destinacijama, gde je sve podređeno uživanju i romantici i to sa puno sunca i kristalno plavim morem.\nPostoji veliki broj destinacija koje su savršene za medeni mesec tokom leta, a mi vam u nastavku teksta predstavljamo samo neke od njih. Ako tek planirate venčanje ili ukoliko ste već u braku a još uvek niste bili na medenom mesecu, evo sjajnih ideja za nezaboravno romantično putovanje koje će dodatno podgrejati ljubav.\n#1 Romantična Sicilija ostavlja bez daha\nItalija se zasigurno smatra jednom od najromantičnijih zemalja na svetu, a Sicilija njenim najromantičnijim gradom. Savršena lokacija ovog ostrva u samom srcu Mediterana pruža idealan spoj tradicionlanog i modernog, čineći ovu destinaciju pogodnom za sve, a pogotovo za mladence koji žele da se maksimalno opuste i uživaju u čarima koje Sicilija nudi.\nObale Sicilije, koje zapljuskuju tri mora, uvek su spremne da dočekaju sve mlade, zaljubljene bračne parove i da ih zauvek opiju svojom romantičnošću. Sicilija je odlična destinacija tokom cele godine, ali je Sicilija za leto ipak pravi izbor koji nikoga ne može da ostavi ravnodušnim.\nSicilija može da se pohvali brojnim, savršeno uređenim peščanim plažama, sjajnom klimom i čistim morima koja zapljuskuju njene obale. Uz sjajnu ponudu hrane i mesta za provod, ova destinacija je kao stvorena za mlade i zaljubljene.\n#2 Uzbudljivi Santorini će vas osvojiti za sva vremena\nSantorini je jedno od najromantičnijih mesta na svetu, koje privlači brojne posetioce i iz najudaljenijih krajeva naše planete. Pored izbora venčanice i odela, izbor lokacije za medeni mesec je takođe na listi prioriteta mladencima. Ovo grčko ostrvo je omiljena destinacija za medeni mesec mnogih parova, koji neretko ovu lokaciju biraju i za sam čin stupanja u brak.\nSantorini je smešten u Egejskom moru, i pripada grupi ostrva Kiklade, a veliku pažnju brojnih posetilaca privlači pre svega zbog načina svog nastanka, a to je erupcijom vulkana. Šetnja ulicama Santorinij koje vode kroz male kuće i restorane je posebno iskustvo koje može biti lepše samo ako vas za ruku drži vaša druga polovina.\nZalazak sunca na Santoriniju je jedan od najtraženijih i najromantičnijih događaja na ostrvu. Romantici posebno doprinosi i legenda koja kruži ovim krajevima, a to je da ko se jednom spoji na Santoriniju nikada se više neće rastaviti.\n#3 Grad romanitke – Rovinj\nUnikatna i arhitektonski sačuvana starogradska jezgra, romantičan mediteranski ugođaj, kao i bogato kulturno i istorijsko nasleđe, samo su neki od razloga koji čine Rovinj biserom Istre i idealnom destinacijom za savršen romantični odmor ili medeni mesec.\nZa sve romantične duše i zaljubljene parove zalazak sunca u Rovinju je zaista pravi doživljaj. Bez obzira da li se na nebu mešaju crvena, zlatna i narandžasta boja ili je pak sunce u zalasku sakriveno oblacima, sigurno je da je to događaj koji se pamti.\nŠetnja starim delom grada i posmatranje zalaska sunca, uživanje u smiraju dana u šetnji prekrasnom prirodom ili u čarobnim ambijentima rovinjskih restorana samo su neke od romantičnih aktivnosti koje Rovinj može da ponudi. Sve to uz spoj romantičnog ambijenta i gastronomskog vrhunca čine ovaj grad na obali Jadrana savršenim za mladence.\n#4 Prekrasna Alanja pruža maksimum za sve zaljubljene\nSvi oni koji traže romantične destinacije nikako ne bi smeli da ispuste iz vida Tursku i brojna letovališta u ovoj zemlji koja odišu ljubavlju, pre svega zahvaljujući svojim prekrasnim plažama i predivnim zalascima sunca. Jedna od njih je svakako i Alanja.\nAlanja je jedno od najposećenijih letovališta u Turskoj i predstavlja neobično uzbudljiv spoj mistične istočnjačke egzotike i karakterističnog mediteranskog šarma. Ovde se nalazi možda i najlepša plaža na celoj turskoj obali koja je nazvana po Kleopatri, čuvenoj egipatskoj kraljici.\nPlaža je savršeno uređena, čista, a voda koja zapljuskuje njene obale mirna i prozirno plava. Na ovoj plaži, umesto na klasičnim ležaljkama, možete da se smestite u tradicionalni turski divan, a od sunca će vas zaklanjati baldahini.\nOdlazak na medeni mesec svakako je poseban doživljaj i atrakcija za mladence i nešto je što bi svakako trebalo da bude praksa svim bračnim parovima. Leto je idealna prilika da se spoje medeni mesec i letovanje i ode na prekrasne destinacije koje zadivljuju. Iz tog razloga ukoliko ste imali zimsko venčanje, sačekajte nekoliko meseci i uživajte u idealnom ugođaju na nekoj od romantičnih plaža.


Šta rade nastavnici širom sveta za vreme letnjeg raspusta? – Obrazovno kreativni centar\nLetnji raspust u svetu i kod “nas”\nLetnji raspust – podjednako obožavan period školske godine i za učenike i nastavnike. Još jedna naporna, teška godina u kojoj je moralo dosta da se improvizuje, prilagođava i uči. No, na severnoj hemisferi najveći broj zaposlenih u obrazovanju u narednom periodu može malo da predahne.\nKako to obično biva u svetu obrazovanja i letnji raspust donosi neka brojna pitanja: kako isplanirati odmor, kako organizovati vreme za hobi, porodicu i što bolje se pripremiti za sledeću školsku godinu.\nOvo su samo neka od pitanja koja su prisutna na skoro svim meridijanima u planerima i rasporedima nastavnika.\nUpravo smo kroz ovaj tekst napravili malu analizu i primere, odnosno dali odgovore na to kako maksimalno možemo iskoristiti vreme letnjeg raspusta.\nNastavnici i kontraverze koje donosi letnji raspust\nU jednom od prošlih tekstova bavili smo se predrasudama vezanih za školstvo, a posebno one koja se tiče urbanog mita da radnici u prosveti imaju najduži odmor od svih drugih profesija. Naravno, situacija sa letnjim raspustom nije ni delimično onakva kakva se na prvi pogled čini.\nPre svega, napravićemo jedan blagi istorijski osvrt na sam nastanak i sprovođenje letnjeg raspusta. Naime, za utemeljivača letnjeg raspusta smatra se Horace Man (Horrace Mann), američki profesor i pravnik.\nZanimljiva činjenica da je krajem 19-tog veka njegova ideja o letnjem raspustu nailazila na niz negodovanja i protesta. Za uvođenje letnjeg raspusta pre svega nisu bili direktori škola u SAD-u.\nU to vreme prestiž škole je nosio broj radnih dana i škole koje su radile preko cele godine smatrale su se za institucije na dobrom glasu. Zatim, ni roditelji nisu bili oduševljeni da preko leta dobiju „obavezu čuvanja“ svoje dece. No, na sreću svih (nastavnika i učenika) letnji raspust je ustanovljen kao tekovina u obrazovnju.\nŠta reći nego hvala profesoru Manu.\nRasprava o trajanju (skraćivanju) letnjeg raspusta traje i danas. Sa jedne strane državne institucije bi uvek želele da smanje budžete i na sadašnji letnji raspust gledaju kao na trošak. A tu su i teorije da učenici dosta zaboravljaju tokom letnjeg raspusta ono što su naučili tokom školske godine.\nIskreno, nadamo se da će ove ideje ostati samo u teoriji. Jer i ovakve školske godine znaju da budu poprilično duge.\nKako nastavnici u svetu provode letnji raspust\nPostoji nekoliko glavnih faktora koji utiču na to kako nastavnici širom planete provode letnji raspust. Dva su najveća – ekonomski standard i vreme.\nNastavnici u Americi se u najvećem broju odlučuju da pronađu dodatni posao tokom leta. Najčešće je reč o letnjim školama i kampovima. Amerika je specifična zemlja što se rada u obrazovanju tiče. Pošto je veliki broj nastavnika angažovan samo po nekoliko nedelja godišnje u nekoj školi, pa se nastavnička profesija (barem u državnim školama) smatra jako nepouzdana.\nFinska sa druge strane preko leta nudi plaćena studijska putovanja i usavršavanja za nastavnike. Slična je situacija u Nemačkoj u kojoj je česta praksa da nastavnici tokom letnjeg raspusta prisustvuju seminarima.\nSituacija je što se vremena za odomor tiče najbolja u Francuskoj, s obzirom da francuski nastavnici najmanje dana tokom godine borave u školi.\nU Srbiji je u osnovnim školama 180, a u srednjim 185 nastavnih dana\nPunjenje baterija, pa sve ostalo\nTokom školske godine većina nastavnika, vaspitača i stručnih saradnika bude izložena nekom obliku sindroma izgaranja (burn out-a). Stoga je prevashodni cilj u prvim danima (nedeljama) raspusta obnavljanje energije, odmor i relaksacija.\nDani u kojima ćemo biti u bašti i hladu uz knjigu (ili muziku) svakako treba da se nađu na svim „agendama“ letnjeg raspusta.\nNo, velika većina nastavnika kako kod nas, tako i u svetu, period odmora će iskoristiti da „poradi“ na stvarima za koje jednostavno nije imala vremena tokom školskih nedelja.\nOblasti koje mahom dominiraju kao nastavnički hobiji tokom letnjeg raspusta tiču se novih trendova u obrazovanju. Najveći akcenat se ovde odnosi na dizajniranje gejmifikovanih nastavnih materijala, video lekcija i obrazovnog sadžaja namenjenih mikroučenju.\nPeriod letnjeg raspusta takođe je idealan za pravljenje ličnih planova, analiza i evaluaciju svih vanrednih stanja kroz koje smo prošli.\nLetnji raspust – OKC predlozi\nAktivni odmor postaje sve dominantniji način na koji možete da provedete svoje neradne nedelje. Cela ideja aktivnog odmora je da vreme koje je predviđeno za relaksaciju i leškarenje ispunite aktivnostima. Princip je jednostavan – utrošite vreme i energiju kako biste dobili još više energije.\nBrojne su turističke ponude koje nude razne vrste aktivnog odmora: planinarenje uz jogu, letovanja uz fitnes treninge ili umetničke škole. Stoga vam u ovom delu predstavljamo neke OKC ideje kako da napravite jedan prosvetrski aktivni odmor.\nLetnja škola na Youtube\nOnlajn nastava postavila je neke nove standarde u obrazovanju širom sveta. Video predavanja su na vrhu te liste. Iako je obrada videa danas poprilično jednostavna ne znači da nam nije potrebno vreme da ovladamo novim tehnikama.\nTakođe, snimanje videa ponekad zahteva ponavljanja i često se sve kockice “neće poklopiti iz prve”. Zato je raspust idealno vreme da se okušate (ukoliko do sad niste) u kreiranju (i igranju) sa video lekcijama.\nNa kraju sve može biti jako zabavno i kreativno, i niste uslovljeni standardnim obavezama.\nIsta stvar važi i za audio podkaste. Sa time što je snimanje audio edukativnih materijala možda i lakše od snimanja videa. Princip je isti, pronađete teme koje vas (i učenike) inspirišu i bez opterećenja napravite audio emisije za koje niste imali vremena tokom “vanredne” školske godine.\nLetnji raspust – vreme za pripremu i nova znanja\nPoslednje dve godine servirale su puno novih (uglavnom tehničkih) kompetencija koje su postale podrazumevane veštine nastavnika.\nVerovatno ste preko nekih novih praksi samo preleteli ili koristili pomoć kolega. Sada imamo dovoljno vremena za analiziranje, popravljanje i popunjavanje eventualnih rupa (i rupica) u novom digitalnom obrazovnom okruženju.\nOd velike pomoći u ovim poduhvatima mogu da nam budu saveti, uputstva i iskustva koja možemo besplatno da pronađemo na internetu.\nI još jedanput – prvo punjenje baterija pa sve ostalo\nGodinu i po dana kombinovane nastave su nam sigurno odnele više energije i živaca nego što bi to bio slučaj sa regularnom nastavom. Zato je na prvom mestu svakog ličnog plana letnjeg raspusta obnova energije i povratak unutrašnjeg mira.\nMožda su neke od pomenutih verzija aktivnog odmora upravo pravi način za vas za vaš letnji raspust.\nDa li vam je ovaj tekst bio koristan?\nOznačite zvezdicom koliko vam je tekst bio koristan?\nProsečna ocena 4.1 / 5. Do sada ocenilo: 84\nTekst nije ocenjen! Budite prvi koji će ga oceniti.


virus Archives - Jutarnji GLASnik\nPedeset miliona ljudi u karantinu zbog koronavirusa Hongkong uvodi vanredne mere zbog koronavirusa Da bi sprečile širenje zaraze, kineske vlasti zabranile saobraćaj između 16 gradova u kojima živi više od 50 miliona ljudi.-Ulice Pekinga i drugih kineskih gradova koji inače vrve od gužve i saobraćaja, danas su puste Peking – Kineske vlasti uvele su danas […]\nFacebook guta objave i u Srbiji! Vesti i statusi nestaju Zbog greške Facebook mreže u celom svetu, pa i u Srbiji, društvena mreža guta objave i ne prikazuje ih nikome. Prema našem iskustvu, na MONDO MobIT Facebook stranici, kao i prema vestima iz celog sveta, Facebook guta objave i vesti zvaničnih stranica tj. one […]\nBatut: Ne šetajte u sumrak i svitanje zbog komaraca Direktora Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“ Verica Jovanović izjavila je danas da situacija sa virusom Zapadnog Nila podseća na onu iz 2013. godini, kada je bilo najviše obolelelih. U Srbiji je registrovan 41 slučaj oboljevanja od groznice Zapadnog Nila, uključujući tri smrtna […]\nPosted on 26/07/2018 26/07/2018 Author Redakcija Jutarnji GLASnik\tComment(0)\nSa više strana nam je stigla poruka sledećeg sadržaja, koja nije proverena, ali vam preporučujemo da obratite pažnju: Znači : Reci svim svojim kontaktima sa svoje Mesindžer liste da ne prihvataju zahtev za prijateljstvo od Fabrizio Brambilla. On ima fotografiju sa jednim psom. On je haker i povezao je svoj sistem na tvoj akaunt Fejsbuka. […]\nPosted on 18/08/2017 19/08/2017 Author Redakcija Jutarnji GLASnik\tComments(3)


rtv f kanal Arhive | Radio Televizija F kanal\nArhive tagova: rtv f kanal\n“Čekajući rode” – Program za postizanje uspeha kod višestruko ponovljene vantelesne oplodnje (FOTO)\nnovembar 13, 2019\tDruštvo 0\nSve manje beba, jedna je od posledica savremenog načina života. Većina razvijenih zemalja, kao i Srbija, sve više pažnje posvećuje programima za podsticanje rađanja dece. Uglavnom se oni odnose i na rešavanje velikog problema steriliteta sa kojim se susreću parovi. Podizanjem starosne granice i povećanjem broja pokušaja vantelense oplodnje o …\n„Čekajući rode“-Pravo vreme za majčinstvo (FOTO)\nnovembar 11, 2019\tDruštvo 0\nProsečan broj godina kada žene ostaju trudne iz godine u godinu je sve veći i stalno raste. Nova istraživanja pokazuju da su žene u tridesetim i četrdesetim godinama mnogo zrelije, sigurnije u sebe i u ostavrivanju ciljeva. Mnogo su odlučnije kada su u pitanju veze u kojima se nalaze ili …\n“Čekajući rode” – Šta je potrebno poneti u porodilište? (VIDEO)\noktobar 30, 2019\tDruštvo 0\nŠkolica roditeljstva koja od nedavno postoji u Zaječaru ima za cilj da buduće rotitelje edukuje i informiše o trudnoći, porođaju, babinjama, dojenju,razvoju i nezi bebe. Svake nedelje po četiri sata, ukupno 12 časova u trajanju od mesec dana. Prvi čas bio je posvećen temi Trudnoća – priprema za porođaj, a …\n“Čekajući rode” – Lokalizacija ciljeva održivog razvoja-sprovođenje Agende 2030 (VIDEO)\noktobar 28, 2019\tDruštvo 0\nU organizaciji Kabineta ministarke bez portfelja zadužene za demografiju i populacionu politiku prof. dr Slavice Đukić Dejanović u saradnji sa Nemačkom organizacijom za međunarodnu saradnju GIZ i Stalnom konferencijom gradova i opština u Zaječaru je održana Konferencija pod nazivom Lokalizacija ciljeva održivog razvoja – sprovođenje Agende 2030. “Kako bismo prosto …\n“Čekajući rode” – Ima razloga za optimizam (FOTO)\noktobar 24, 2019\tDruštvo 0\nPodaci Republičkog zavoda za statistiku pokazuju i da je od januara do juna ove godine rođeno 1.538 beba više nego u istom periodu 2016. godine. Ono što je uočljivo je podatak da raste broj žena koje postaju majke, a zaposlene su, kao i obrazovna struktura majki. Iz kabineta ministarke Slavice …\n“Čekajući rode” – Planirate proširenje porodice (FOTO)\noktobar 21, 2019\tDruštvo 0\nU Srbiji je najviše porodica sa jednim detetom. Troje i više dece ima oko 138 000 porodica. Svaka majka u Srbiji ima pravo na naknadu zarade i roditeljski dodatak.Postoji ono što važi za sve građane Srbije, ali i neke pomoći koji porodicama pružaju opštine i gradovi u kojima žive, i …\n“Čekajući rode” – Bebi frendli program u porodilištu u Zaječaru (VIDEO)\noktobar 19, 2019\tDruštvo 0\nGinekološko-akušerska služba Zdravstvenog centra Zaječar ima 35 postelja i godišnje beleži oko 2.000 hospitalizacija. Prosečna dužina lečenja na odeljenju je 3,5 dana. Služba godišnje obavi oko 350 operacija i malih hirurških intervencija. U Službi rade 5 lekara specijalista ginekologije i akušerstva i 2 na specijalizaciji, 12 babica i isto toliko …


Da li homoseksualnim parovima treba dozvoliti da usvajaju decu ?\nPogledaj rezultate ankete: Da li homoseksualnim parovima treba dozvoliti da usvajaju decu\nTema: Da li homoseksualnim parovima treba dozvoliti da usvajaju decu ?\n29.06.2013., 10:28 #1\nPre svega usvojena deca bi dobila jedan dom i porodicu koja ih voli . Ja ne verujem da bi jedan homo-par cisto iz popularnosti usvojio dete.\nKakve bi posledice imalo to na psihicki razvoj deteta u slucaju da ima dve mame ili dve tate. Kakva su vasa razmisljanja o ovoj temi?\n29.06.2013., 10:37 #2\nRe: Da li homoseksualnim parovima treba dozvoliti da usvajaju decu ?\nDa, zasto ne.\n29.06.2013., 10:43 #3\nMislim da je potrebna dalja liberalizacija braka.\nNaime,treba početi razmišljati o osnovnoj društvenoj zajednici i njenom položaju i ulozi u\nširoj društvenoj zajednici...\nNe vidim da je seksualnost ta koja treba da bude dominantna u razvoju deteta...\nNaime,ako gej zajednica ili nekakva druga slobodnija zajednica omogućava i čak može da motiviše dete da se bolje razvija,\nne vidim te predrasude koje bi trebale da usporavaju zakonodavca na de jure regulisanje povoljne situacije.\nNaravno da i ja osećam otpor-u pitanju je i moj superego,ali argumenti su jasni!\nDakle:da uz dalju liberalizaciju osnovnih društvenih zajednica i uz podizanje standarda (zakonskih!) nege i vaspitanja dece!\n(Moje emocije su nešto drugo:deripe-pedala! )\nPoslednji put ažurirao/la fisherman1 : 29.06.2013. u 14:53 Razlog: pravopiš\n29.06.2013., 10:46 #4\nНема разлога да се поремећеним особама дозволи усвајање деце.\n29.06.2013., 10:55 #5\nNa koji nacin poremeceni. Svi smo mi na ovaj nacin poremeceni . Postoji mnogo „straight" roditelja koji se prema svojoj deci mnogo lose ophode . Mislim da nasilje u porodici je mnogo stetnije za razvoj detata nego da tata i mama imaju oboje "cunu " , ili" picu "\n29.06.2013., 11:15 #6\nZa posledice ne znam, mozda bi dete bilo tolerantnije na homoseksualnost i ne bi se bojalo da ispita svoju potencijalnu homosekualnost.\nOpet bolje im je sa dve osobe koji ce da ih vole, obuku, nahrane, neguju, vaspitaju, nego na ulici, sirotistu ili kontejneru.\n29.06.2013., 11:17 #7\nНасиље у стрејт породицама није аргумент јер га има и у тзв породицама хомосексуалаца, ако се таква накарада може звати породицом(породица потиче од пород, што је за гејеве недостижан резултат).\n29.06.2013., 11:19 #8\nTreba legalizovati mnogoženstvo\n29.06.2013., 11:19 #9\nUvek se poteže ovaj argument.\nPrvo i osnovno, pa nisu svi heteroseksualni parovi nasilni u porodici i ne zanemaruju svi decu, pobogu.\nIsto tako, nisu ni svi gej brakovi harmonični, mirni i sigurna luka za decu, kako bi to neki predstavili. Šta misliš, da se gejevi ne varaju medjusobno, da se ne svadjaju, ne viču, ne rastaju, ne rasturaju brakove i zajednice??? Misliš da nema porodičnog nasilja u gej populaciji???\nMa daj, propaganda obična...\nMi heteroseksualni po difoltu ne valjamo, jel, a oni deci daju idealno okruženje i optimalnu dozu ljubavi i pažnje....\nPovraća mi se od ovakvih argumenata, majke mi.\nI da odgovorim - nisam za to da im se dozvli usvajanje, kao što nisam za to da im se oduzimaju njihova rodjena deca. Eto, svako dete ima pravo na svog roditelja, pa neka njima njihova rodjena deca. Pošteno. Što gej napravi, neka diže, što gejica rodi, neka diže. I to je to.\n29.06.2013., 11:29 #10\nMislim da ste pogresno protumacili par mojih stavova . Cilj ove teme nije da tumaci ko je bolji roditelj . Cinjenica da imamo ogroman broj dece koji se odgaja bez roditelja-.\nI misljenja sam da bi i jedan homoseksualna par mogao pruziti vise ljubavi i brige , nego sto se to radi prema deci koja odrastaju u domu.\n29.06.2013., 11:44 #11\nKako će u školi kad se zavadi sa decom ostala deca da ga psuju .Ebemti i mamu i tatu\nTo je bolest i netreba ih akceptirati u društvu a pogotovu im dati decu.\n29.06.2013., 11:47 #12\nНаша еволуција није показала исправност те логике, а евентуални изузеци не оправдавају уопштавање..\n29.06.2013., 12:23 #13\nZasto je to bolest , zaista ne razumem . Ako je neko odstupa od grupe po svojoj razlicitosti ne mora da se to odmah posmatra kao bolest.. Primetio sam da ljudi koji su onako skriveni gejevii imaju jako izrazenu homofobiju .\n29.06.2013., 12:57 #14\nDeci je prvenstveno potrebna ljubav, paznja, igra, topao dom\nI ko zeli i moze to da pruzi, trebalo bi da ima sva prava na to\n29.06.2013., 14:58 #15\nTačno su homofobi prituljene pederčine...\nMsm-duševne,jakako...Evo onaj Amfilohije...\n29.06.2013., 15:54 #16\nBolest je zato sto se ne uklapaju u jebeno krdo ko perafitilj.\n29.06.2013., 16:22 #17\nTo si naucio u Nemackoj??.Daj fitiljko, ta idiiiii te si mozgom ufitiljio pa tako nesto izjavljujes.A mozda si kao i ovi najzaostaliji Turci sto se spustise sa brda u Nemacku a jos zive na brdu zaostalih pogleda na svet.\nDA.Homoseksualni parovi bi pravno u svemu, pa i u usvajnju dece, trebali biti jednaki heteroseksualnim.\n29.06.2013., 18:48 #18\nNisam ja zaostao ali ima ovde dosta njih koji se nisu skoro kupali mislim nisu čisti.\n29.06.2013., 18:52 #19\nPero ,ne zajebavaj nego se izjasni:jesi li za pedere ili nisi! ! !\n29.06.2013., 20:20 #20\n29.06.2013., 21:13 #21\nNe podržavam jer bi to bilo ubacivanje dece u eksperimentalnu porodicu bez prava izbora za dete.\nJa sam za slobodu izbora ako se drugi ne ugrožavaju i nemam ništa protiv gej brakova ako je to njihov izbor ali dete (beba) ne može da se izjasni oko ovog usvajanja.\nMožda eventualno ako su u pitanju malo veća deca koja bi bila kolko tolko u stanju da se izjasne i da imaju mogućnost da se predomisle, pa ako se dete slaže onda eventualno može.\n29.06.2013., 23:46 #22\nKome dati malu decu, muskarcima koji jedan drugom lizu supak?\n30.06.2013., 00:11 #23\nmislim da je to ok sto se tice odnosa u porodici,ako su roditelji stabilne licnosti koje mogu da pruze odgovarajuce okruzenje puno ljubavi za to dete..jedino mislim da bi to kod nas trebalo da se uvede mnogo kasnije kad ljudi budu otvoreniji ka tome,jer bi dete sikanirali i osim ako nije bas snaazan karakter ne bi imalo bas srecno detinjstvo,jer bi recimo roditelji zabranjivali svojoj deci da idu u posetu ili da se druze...\ndrugi problem jeste sto i da su otvoreniji ka tome ne bi bilo mnogo takvih porodica pa bi se dete osecalo cudno,al ako bi porodica bila stub srece sigurnosti za njega,mislim da bi mu bilo mnogo bolje od nekih klasicnih srpsko/stresnih porodicaXD\njedino sto mi je glupo a malo je manje vezano za ovu temu jeste to sto u eu traze da nema vise mame i tate,nego roditelj 1,2..to mi je pointless i bolesno ako imas 2 mame,zoves ih mame..\n30.06.2013., 00:18 #24\nps:sad sam citla ove gornje postove,i iskreno stvar od koje najvise zavisi sreca deteta jeste ljubav roditelja(bilo da su mu roditeli strejt ili hetero ili bi)i od toga kako se vaspita...\n30.06.2013., 01:42 #25\nS'obzirom da se deca daju,i to,masovno u takozvane-hraniteljske porodice gde ih iz domova u 90% slucajeva uzimaju oni koji ce od toga imati finansijsku dobit,onda je najmanje moralno i eticki osudjivati homoseksualni par,koji dete usvaja iz sasvim drugih razloga.\nSta mislite o parovima\nAutor Tiket u forumu Fudbal\nPoslednja poruka: 23.01.2004., 15:34


Šta će nam reći šehidi\nNaslovnica Bosna i Hercegovina Šta će nam reći šehidi\nPrije nekoliko dana u Novom Sadu održana promocija knjige “Raport komandantu” autorice Ljiljane Bulatović-Medić, i nekako ne mogu da ostanem ravnodušan, a da ne reagujem, da u najmanju ruku napišem tekst povodom toga.\nIsta ta Ljiljana zajedno sa promotorima navedene knjige hvali i veliča ulogu srpskog krvoloka Ratka Mladića, onog Ratka Mladića koji kao komadant vojske Republike Srpske zajedno sa svojim vojnicima pokla i pobi na hiljade nevinih Bošnjake, silova na hiljade naših sestara Bošnjakinja.\nNavedeni događaj uobičajeno ostade nazapažen u domaćim bh. medijima, tobože nije vrijedno da se to prenosi, ne treba to komentarisati, šta ima veze što se održavaju takve promocije, nema veze što se ponovo poziva na klanje, ubijanje, silovanje.\nIzuzev časnih portala i časnih Bošnjaka koji su odmah reagovali, većina uopšte nije htjela komentarisati, kako jedan reče „a što da se ponovo vraćamo u prošlost“.\nAli isti ti mediji, tzv. “intelektualci“ reaguju kad Muftija Zukorlić otvoreno kaže da je Bosna i Hercegovina žrtva veliko-srpske politike, da je rezultat te politike genocid, silovanje, rušenje na hiljade džamija, da je rezultat te politike milion protjeranih Bošnjaka van svojih domova, isti ti intelektualci reaguju kad bivši reis Mustafa efendija Cerić javno kaže da se u Bosni i Hercegovini sprema novi genocid, isti ti intelektualci reaguju kad Fatmir Alispahić kaže da se u Republici Srpskoj vrši ponovno etničko čiščenje Bošnjaka, isti ti intelektualci reaguju na bilo koji stav viđenijeg i časnog Bošnjaka. Stav tih intelektualaca da su gore navedene osobe previše radikalne, unose nove smutnje, nove podjele među narodima, ne trebaju to govoriti, treba harmonizirati odnose.\nE pa, dragi intelektualci, nema više šutnje, javno će se govoriti o tim temama, jer gdje je prostor zaborava, tamo je carstvo smrti. Kako ne komentarisati kad našu sestru Bakiru Hasečić progone u Višegradu, kako ne reagovati kad našoj braći u Konjević polju ne daju da uče bosanski jezik, historiju Bosne i Hercegovine, ne daju im da uživaju jedno od temeljnih ljudskih prava, pravo na obrazovanje, kako ne reagovati kad naša nana Fata Orlović preživljava pakao od vladajuće strukture u RS, koja ne želi da ukloni nelegalno izgrađenu crkvu u njenom dvorištu, kako ne reagovati kad se nad Bošnjacima vrši tzv,“ politički genocid“ ili „genocid – perom – zakonom“ s ciljem da se Bošnjaci dovedu u podređen položaj? Nisu nas mogli uništiti genocidom u ratu, ali mogu genocidom u miru, odnosno političkim genocidom.\nBoli činjenica da nismo jedinstveni, da šutimo o svemu šta nam se događa. Moramo stati jedni uz druge.\nNije radikalan stav ako se kaže da se u Bosni i Hercegovini desio genocid. Kako reče Branko Lustig – treba djeci i ljudima pričati o genocidu kako se ne bi zaboravilo ali i ponovilo.\nZapitamo li se ikada da li su naši šehidi, naši najbolji sinovi, očevi, sestre koji su dali život za ovu državu i narod, bili zadovoljni s nama, da li mi čuvamo dovoljno njihov emanet, koji su nam ostavili?\nSvi ćemo mi doći jednog dana pred Uzvišenog Boga i svi ćemo odgovarati za svoje postupke, odgovarat ćemo jesmo li bili dovoljno hrabri, jesmo li se dovoljno borili za vjeru, državu, narod…


Staklena kuća ušuškana u brazilskoj šumi; Foto: Ricardo Bassetti\nOva potpuno transparentna kuća dom je naučnika koji je želeo da se potpuno osami. Zbog toga je ovu oazu podigao usred brazilske šume.\nArhitekte iz firme Atelier Branco Arquitetura dobile su zahtev od klijenta da se isprojektuje kuća u kojoj će on moći da u miru razmišlja i čita – potpuno izolovan od užurbanog gradskog života. Vlasnik kuće, preneo je arhitektama svoja maštanja o strukturi koja nije bila okarakterisana ni kao stalni dom, niti vikendica, već kao bujno i mirno mesto u koje se može povući. Projektanti su izašli s rešenjem koje je utopljeno u prirodu, ali tako da se objekat otvara prema šumi u dnevnoj zoni dok se u mirnoj zoni potpuno zatvara.\nStakleni fasadni zidovi od poda do plafona puštaju prirodnu svetlost u unutrašnjost kuće i daju osećaj potpunog pripadanja okolnoj divljini.\nPrilazeći objektu saobraćajnicom, prvo što se uočava je ogromna drvena platforma postavljena na krovu betonske strukture, što stvara osećaj plutanja kuće među bujnom vegetacijom okolne prašume.\nArhitekte su konvencionalne ograde krovnih terasa zamenili obodnim vodenim kanalima, koji čine da krovna terasa izgleda poput ostrva.\nSpuštajući se niz stepenice dolazi se do glavnog ulaza u kuću. Zbog nagiba terena arhitekte su stepenasto oblikovale strukturu, te se postepeno otkrivaju različiti delovi kuće.\nFunkcija u skladu s osunčanošću\nProstorna organizacija kuće vođena je upravo prodorima prirodne svetlosti, pa je tako spavaća soba smeštena na samom vrhu objekta, gde je osunčanost najmanja. Dnevni boravak i trpezarija primaju najveću količinu prirodnog svetla, piše Inhabitat.\nRadna zona bez premca\nRadna zona se nalazi u centralnom delu kuće i ona je najimpresivniji deo ovog projekta. Sa dvostrukom visinom i naglašenim betonskim gredama i stubovima, ovaj prostor prosto mami da se u njemu uživa… i ponešto radi.\nSvakog enterijeristu će posebno zainteresovati impresivni komadi nameštaja koji upotpunjuju radnu zonu.\nKupatila su nasuprot ostatku kuće u potpunosti zatvorena, izvedena od betona i osvetljena krovnim prozorima, koji pružaju ograničenu količinu osvetljenja ali i potpunu privatnost.\nPodužni presek kuće\nFoto: Ricardo Bassetti, Gleeson Paulino, Jaqueline Lessa via Atelier Branco Arquitectura\n#Atelier Branco Arquitetura #prašuma #staklena fasada #staklena kuca #stakleni zidovi #tranparentni zidovi #transparentna kuca


Za vazdušnu luku 27 ponuda: Aerodrom bi i "Micubiši" - Smedia\nZa vazdušnu luku 27 ponuda: Aerodrom bi i "Micubiši"\n13.03.2017 | 19:27\n13.03.2017 | 21:26\nZA upravljanje beogradskim Aerodromom “Nikola Tesla” prijavio se i “Micubiši”! Ova japanska kompanija poslala je jednu od 27 neobavezujućih ponuda za koncesiju srpske vazdušne luke. Na “konkurs” su pristigla i pisma zainteresovanosti četiri kineske kompanije - China National Aero Tehnology & HNA Airport Group Co. LTD Consortium, Shenzhen Airport Group Co, China State Construction Engineering Corporation Limited i Jiangsu Nantiong sanijan construction group.\nDa želi da upravlja “Teslom” potvrdila je i kompanija “Vinci Airports”, kao i još tri firme iz Francuske - Meridiam, Eiffage SA 3-7 place de l Europe i Egis Airport operation SA. U trci su i tri turska preduzeća - IC Ictas Altzapi Yatirinlari, Cengiz...


Nove slike i detalji za Golfa VII GTI | Autopedija\nsreda, 24 april 2013 09:52\nSlabija varijanta nosi klasičnu oznaku Golf VII GTI i razvija 220 konjskih snaga, dok je jača verzija nazvana GTI Performance i raspolaže sa 230 KS. Najveća razlika u odnosu na prethodni model je povećanje obrtnog momenta sa 280 na 350 Nm, a novi agregat je raspolaže sistemom za varijabilno otvaranje ventila.\nPored ovoga, iz Volkswagena stižu najave o smanjenoj potrošnji goriva, samo 6 litara na 100km u proseku, čemu je doprinelo i smanjenje mase od 42 kilograma zahvljajujući modularnoj MQB platformi.\nKada je reč o performansama, novi Golf VII GTI do 100 km/h ubrazava za 6.5 sekundi i dostiže maksimalnu brzinu od 246 km/h. GTI Performance sa svojih 10 konja više ubrzava za 0.1 sekundu brže i dostiže magičnih 250 km/h. Performance verzija podrazumeva i mehaničku blokadu diferencijala i veće ventilirajuće diskove na svim točkovima.\nProdaja na evropskom tržištu počinje u maju - početna cena za GTI je 28.350 eura dok za GTI Performance treba izdvojiti 29.475 eura.\nGolf VII GTI promo video sa sajma u Ženevi\nJedan od prvih novinskih testova novog Golfa GTI\nAveo Koenigsegg CCR a klasa suv blindirani auto bmw 3 bmw serija 6 bmw tuning civic 2012 cruze dodge viper e klasa gumpert hibridni pogon hummer hurricane i miev lexus mazda mx 5 mazda rx 8 polovni automobili popster raspored cilindara renault laguna sajam automobila u parizu sajam njujork sajam zeneva sandero saveti snižene cene automobila suzuki maruti toyota tržište tuning volkswagen popusti vw polo


Rekonstrukcijom tunela u Majdanpeku do novih rudnih ležišta - Gradjevinarstvo.rs\n10.02.2014. | Tanjug\n- Ovaj sistem je žila kucavica Rudnika bakra Majdanpek i njegova rekonstrukcija je najbitniji deo za ostvarivanje planova koji su nam zacrtani Biznis planom RTB-a bor do 2021. godine. To je svakako najznačajnia investicija u RBM-u u 2014. godini – izjavio je direktor Rudnika bakra Majdanpek Branislav Tomić.\nOn je dodao da je još značajnije je da će cena radova u odnosu na prvobitan plan, biti mnogo manja jer su u dogovoru sa rudnikom bakra Bor, angažovani i njihovi radnici kako bi posao bio zavrsšen u što kraćem roku.\n- Velike uštede će biti ostvarene na transportu, jer sada raskrivku prevozimo kamionima. Predstoji nam skidanje velike količine raskrivke sa Južnog revira, a ovaj sistem trebalo bi da u naredne dve godine izveze 60 do 70 miliona tona jalovine na odlagalište Ujevac – naglasio je Tomić.\n- Skidamo beton koji je uništen, nanosimo novi i pravimo podlogu "stope" za transportni sistem. Hladnoća je bila problem do juče, jer se temperatura često spuštala ispod minus dvadeset, a nije prelazila minus 12 stepeni. Ipak, uspeli smo da završimo veliki deo posla – rekao je on.\n- Sanirali smo deo mašinske opreme takozvane člankaste dodavače. Očekujemo da naš deo posla završino do kraja meseca, kada će biti gotov i tunel, a nakon toga počinjemo postavljanje transportne trake – naveo je glavni inženjer za investicije u RBM-u, Dušan Perović.


Aplikacijama iz App Stora biće pružena šira podrška u odnosu sa kupcima - Biznis.rs\n2.9.2021 19:47 Autor: Redakcija Biznis.rs 0\nKompanija Apple najavila je novi ustupak za neke programere aplikacija, dajući pre svega online izdavačima mogućnost da pružaju veze do spoljašnjih stranica za registraciju....\nKompanija Apple najavila je novi ustupak za neke programere aplikacija, dajući pre svega online izdavačima mogućnost da pružaju veze do spoljašnjih stranica za registraciju.\nPravila App Store-a trenutno zabranjuju svim programerima da obaveštavaju svoje klijente o alternativnim opcijama plaćanja u kojima Apple ne može da naplati proviziju od prodaje. Nova pravila će se primjenjivati samo na deljenje veza unutar „aplikacija za čitanje“, koje pružaju prethodno kupljeni sadržaj ili pretplate na sadržaj kao što su novine, knjige, muzika i video, prenosi Washington Post.\nPomenuti potez predstavlja ustupak za okončanje istrage od strane Japanske komisije za legalnu trgovinu i najnoviji je znak da globalni talas istraga i sudskih sporova u vezi sa Apple-ovim navodno antikonkurentnim ponašanjem počinje da poništava neke od dugogodišnjih unosnih poslovnih politika.\nJedini način na koji programeri softvera mogu svoje aplikacije prebaciti na mobilne uređaje kompanije Apple je da prođu kroz App Store, gde proizvođač iPhone-a naplaćuje do 30 odsto provizije na svu prodaju „digitalne robe“.\nNeke kompanije, kao što su Netflix ili Spotify, prestale su da dozvoljavaju klijentima plaćanje putem App Store-a, zaobilazeći pomenuti sistem plaćanja. Ali tim kompanijama nije dozvoljeno da objašnjavaju kupcima kako da plate tražene usluge. Kupci to moraju sami da shvate tako što će mimo online prodavnice aplikacija da se informišu preko internet pretraživača na zvaničnim stranicama pomenutih firmi.\nOva najava je do sada najznačajnija promena koju je Apple napravio kao odgovor na pritisak antimonopolskih komisija. Ali to verovatno neće biti poslednja izmena i neće zadovoljiti većinu programera, od kojih će nekima i dalje biti zabranjeno da usmeravaju korisnike na spoljne opcije plaćanja, čak i nakon što promena stupi na snagu sledeće godine.\nApple čeka odluku po pitanju tužbe koju je pokrenuo Epic Games, proizvođač video igre Fortnite. Tokom tronedeljnog suđenja, iz kompanije Epic Games tvrdili su da bi Apple trebalo da dozvoli vlasnicima iPhone modela da instaliraju softver izvan App Store-a, baš kao što mogu na Mac računarima. Umesto usmeravanja kupaca na spoljne internet lokacije, Epic želi da ponudi alternativne usluge obrade plaćanja direktno u aplikaciji.\nApple je na sudu tvrdio da mora da kontroliše distribuciju aplikacija i obradu plaćanja, kako bi zaštitio bezbednost svojih korisnika, piše Washington Post.\nAPPLE HI-TECH LIFESTYLE MOBILNA APLIKACIJA\nFrancuzi ne mogu da zamisle obrok bez sira\nPANDEMIJA IZAZVALA KRIZU PREHRAMBENE INDUSTRIJE U EVROPI "Planine" krompira i…


Rania Naim je talentovana spisateljica i blogerka koja je odrasla u Kairu. Za sajt “Thought Catalog” piše o različitim temama – o životu, poslu, ljubavi – i kako biti srećan na sva tri polja.\n1. Vaš “tip” drastično se menja kako vreme prolazi.\nPosebno u dvadestim godinama, odnosno kako se približavaju tridetesete. Počinjete da tražite neke “dublje” kvalitete koji su dugoročnije važniji, kao što su odgovornost, iskrenost i integritet umesto nekog s kim se non stop zabavljate, ko je šarmantan i atraktivan. Počinjete da cenite partnera sa kojim možete da razgovarate bez ustezanja, o svojim problemima, porodici i o poslu. Kako odrastate, sazrevate i menjate se, tako se menjaju i stvari koje vam znače.\nCategory: HOME, LJUBAV Tagged dok su se drugi


NIJE NIŠTA HITNO\n03.03.2011. 19:27h Ažurirano: 27.03.2019. 11:45h\nNi skoro dva mjeseca nakon što je Više državno tužilaštvo podnijelo zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka protiv mitropolita crnogorsko-primorskog Amfilohija, zbog navodnog govora mržnje, predmet nije dodijeljen nijednom sudiji Suda za prekršaje.\nTužilaštvo je prijavom, pored citata i njegovih izjava datih u Baru i Podgorici na Badnje veče 6. januara i dijela izjave date novinarima na proslavi Pravoslavne nove godine u Podgorici 14. januara, obuhvatilo i dio pisma koje je donio premijeru Igoru Lukšiću i koje je kasnije podijelio novinarima.\nPredsjednik Suda za prekršaje Srđan Đurović kazao je “Vijestima” da nije u pitanju hitan predmet, te da će “ovih dana” on biti dodijeljen u rad nekome od sudija.\n“To je predmet koji se nalazi u redovnoj proceduri, a ne u hitnom postupku. Treba da se ispune sve procesne pretpostavke da bi suđenje moglo da počne”, rekao je Đurović. On je objasnio da će sudija, kada dobije predmet, prvo provjeriti navode iz zahtjeva tužilaštva za pokretanje prekršajnog postupka, a nakon toga zakazati suđenje.\nMitropolit Amfilohije ranije je odbacio optužbe i kazao da nije prvi ni posljednji kojem sude u Crnoj Gori na pravdi Boga. On je tada kazao da će se odazvati sudskom pozivu, ali da u njegovim izjavama "nikada nije bilo govora mržnje".\n“Ko srušio taj hram (crkvu na Rumiji), Bog ga srušio i njega i njegovo potomstvo i časni krst mu sudio”, rekao je u Baru mitropolit crnogorski-primorski Amfilohiji prilikom nalaganja badnjaka i osveštanja krsta za hram Svetog Jovana Vladimira.\n06.08. 19:29 h\t27603\n07.08. 10:21 h\t9356\n07.08. 08:48 h\t1693


Jun 17, 2021 Ikea, Sonos\nIKEA i Sonos žele zajedno da demokratizuju muziku i zvuk kod kuće i da stvore bolje iskustvo uživanja u muzici za mnoge ljude. Sa novim SYMFONISK WiFi zvučnikom u obliku rama za slike ljudi mogu da uživaju u sobi ispunjenoj muzikom ali i u pogledu na prelepo umetničko delo.\nIstraživanja pokazuju da je za mnoge muzika jedan od najznačajnijih faktora u stvaranju prave atmosfere u domu. IKEA i Sonos prepoznaju značaj zvuka i njegovog pozitivnog uticaja na život kod kuće. Kombinujući znanje kompanije IKEA o uređenju doma i Sonos iskustvo u stvaraju visoko kvalitetnih zvučnika i doživljaja zvuka, SYMFONISK linija spaja odličan zvuk i sjajan dizajn. Uz SYMFONISK stonu lampu i SYMFONISK policu sa WiFi zvučnikom, koji su predstavljeni 2019. godine, novi WiFi zvučnik SYMFONISK u obliku rama za slike istovremeno je i umetničko delo koje se savršeno uklapa u dom. Zvučnik će biti dostupan u crnoj ili beloj verziji, sa zamenljivim frontovima koji su različitog dizajna.\n„Zvučnik u obliku rama za slike ujedno štedi i prostor u domu jer može samostalno da visi na zidu kao atraktivno umetničko delo, da se kombinuje sa drugim umetninama na zidu, stavi na policu ili na pod, ili samo prisloni na zid. Zamenljivi frontovi olakšavaju odabir stila koji odgovara vašem domu”, kaže Stjepan Begić, product developer za IKEA Sweden. „Kao deo rastućeg IKEA Home Smart asortimana, ovaj zvučnik doprinosi našoj ambiciji da mnogima omogućimo uživanje u pametnijoj svakodnevici,” dodaje on.\n„Svaki SYMFONISK zvučnik kombinuje Sonos zvučno iskustvo sa IKEA dizajnom na novi, iznenađujući način, stvarajući proizvode koje ove kompanije ne bi kreirale same”, kaže Sara Moris, glavni menadžer proizvoda u kompaniji Sonos. „Sonosov akustičan dizajn znači da zvučnik u obliku rama za slike zvuči neverovatno, u jako kompaktnom obliku, a uz Sonos aplikaciju, podešavanje i upotreba su vrlo jednostavni. Ova dugoročna saradnja nastavlja da donosi uzbudljive, nove ideje koje će doprineti sjajnom doživljaju zvuka u domovima širom sveta – radujemo se zajedničkom stvaranju novih jedinstvenih proizvoda.”\nSYMFONISK zvučnik u obliku rama za slike povezuje se preko WiFi mreže i može se koristiti kao jedini izvor zvuka u prostoriji ili povezan sa drugim proizvodima iz SYMFONISK linije, ili drugim Sonos proizvodima. Kao i prethodni SYMFONISK proizvodi, i ovaj zvučnik je takođe deo Sonos sistema, što znači da se slušaoci mogu povezati sa više od 100 striming usluga, kao i sa čitavim asortimanom Sonos proizvoda. Počev od 15. jula 2021. godine, SYMFONISK WiFi zvučnik u obliku rama za slike biće dostupan u IKEA robnim kućama i na ikea.rs.\nSa radoznalošću, zajedničkim vrednostima i strašću za sjajnim proizvodima, IKEA i Sonos će nastaviti da izazivaju jedni druge i pronalaze nova rešenja za poboljšanje života kod kuće pomoću zvuka i muzike.


preuzmi besplatnu knjigu Habermasova odbrana moderne : Đorđe Vukadinović PDF, ePuB - Hrvatske knjige\nHabermasova odbrana moderne : Đorđe Vukadinović\nKnjiga “Habermasova odbrana moderne” je unekoliko skraćena ali sadržinski neizmenjena verzija teze odbranjene na Filozofskom fakultetu u Beogradu, u kojoj se problematizuje verovatno centralna tema Habermasovog učenja – njegovo shvatanje moderne, u kojem dolazi do izražaja i njegov stav prema osnovnim društveno-teorijskim temama XX veka, kao i najvažnijim misliocima koji su se prethodno bavili ovim pitanjima. Prvi deo ra\nda na početku markira osnovne konture Habermasove pozicije i određuje njen odnos spram marksističke i kritičkoteorijske tradicije, zatim sledi sažet prikaz istorijata teme diskursa moderne, i naposletku ukratko izlaže Habermasova “defanzivna” koncepcija društvene realnosti. Drugi deo se bavi Habermasovim shvatanjem odnosa čoveka i društva, dok je treći posvećen nekim od najinteresantnijih diskusija koje je tokom tridesetak godina vodio sa istaknutim predstavnicima i orijentacijama u savremenoj filozofiji (Gadamer, Apel, postmodernisti…)\n2017; Broširani povez; latinica; 21 cm; 360 str.; 978-86-6309-152-8;\nGurmanski um – Filosofija ukusa : Mišel Onfre\nPetrogradske zime : Georgij Ivanov


Žučna rasprava u SSCG, Danilo Popović se žali na mobing\nPopović je Rastoder, koja ga je nazvala tajkunom i bogatim čovjekom, ponudio da zamijene bogatstva\n23.01.2013. 19:55h Ažurirano: 23.01.2013. 19:55h\nPredstavnici Saveza sindikata Crne Gore (SSCG) odbacili su danas optužbe članova Sindikalne organizacije Stručne službe te radničke centrale na konferenciji za novinare koju je obilježila žučna rasprava.Predsjednik Skupštine SSCG, Danilo Popović odbacio je optužbe koje su dan ranije na njegov račun iznijeli predstavnici Stručne službe, Senka Rastoder i Vukadin Ćupić.„Te ružne optužbe su pravi mobing nada mnom, koji sam proveo 20 godina u SSCG. Boriću se svim raspoloživim pravnim sredstvima da zaštitim prije svega svoj integritet“, rekao je Popović.\n"Kako si ti došla u SSCG"Rastoder, koja je skoro sat vodila žučnu raspravu sa Popovićem, na kraju je saopštila da će danas početi štrajk glađu, umjesto naredne sedmice, kako je ranije najavljeno.Popović je Rastoder i Ćupića nazvao neradnicima, a njihove optužbe gnusnim podmetačinama i lažima koje su na njegov račun izgovorene.“Kako si došla u SSCG odlično znaš i ti i Ćupić. Poslije 15 godina provedenih na Zavodu za zapošljavanje (ZZZCG) došla si u Savez. Većeg neradnika u Savezu od tebe i Ćupića nijesam sreo”, kazao je Popović.\nRastoder je odgovorila da Popović ima čudne podatke, na šta je on odgovorio da barata sa mnogo kvalitetnijim podacima od njenih.“Ti ne radiš ništa, osim što tražiš greške unutar SSCG”, poručio je Popović Rastoder.Ćupić je saopštio da mu niko ne može spočitavati da je neradnik.\nRastoder Popovića nazvala tajkunom“Šta je Vukadin Ćupić uzeo iz Saveza? Ne možete mi, Danilo, spočitavati da sam neradnik. Ni ti ni niko. Zapamtite to”, poručio je Ćupić.Popović je Rastoder, koja ga je nazvala tajkunom i bogatim čovjekom, ponudio da zamijene bogatstva, pod uslovom da ona preuzme integritet koji on ima.\n„Iz SSCG nijesam imao što ponijeti, jer ja sam kad sam došao u Savez našao nulu, a ostavio sam pozamašnu sumu“, tvrdi Popović.\nRastoder je medijima pokazala dokumenta kojima raspolaže kako bi opravdala optužbe koje iznosi protiv čelnih ljudi Saveza.Ona je generalnom sekretaru SSCG, Zoranu Masoničiću, koji je takođe prisustvovao konferenciji za medije, kazala da daje neprimjerene izjave i da ne pregovara sa njima na način kako bi trebalo već se sve završava na rečenici “Ovako će biti”.“Vi ste sinoć mrtvi ladni u svom poznatom maniru izjavili da isplaćujete plate i ostalo, ali ja imam papir kad je Vama dugovano da ste sami sebi napisali odluku da Vam se sve tri plate odmah isplate”, navela je Rastoder.\nRadnicima Stručne službe duguju se četiri zarade i preko 20 doprinosa, pa se Rastoder pita kako je moguće da je država dozvolila da se 22 mjeseca ne plaćaju porezi.Masoničić je kazao da Rastoder "vadi neke papire" i pravi zamjenu teza.“Iskoristićemo sve pravne mogućnosti do kraja da zaštitimo interese SSCG”, rekao je Masoničić.On je podsjetio da je Ćupić zaposlen kao vozač i da mu neto plata iznosi 470 eura, kao i da je prima iz mjeseca u mjesec.\n07.05. 15:11 h\t61\t66536\n08.05. 08:21 h\t302\t31482\n07.05. 18:20 h\t127\t31459\n08.05. 08:21 h\t123\t29988\n07.05. 14:15 h\t483\t25501\n08.05. 08:21 h\t114\t302


Sportski bumerang: март 2016\nU cilju promocije i omasovljenja odbojke kao sporta, odbojkaški klubovi širom Srbije uključili su se u manifestaciju „Dan više za odbojku” koja je održana 29. februara 2016. godine u oko 150 gradova i opština u Srbiji. Reč je o jedinstvenoj akciji kojom se želi popularisati odbojka, pre svega među školskom decom.\nTreneri Odbojkaškog kluba „KI 0230” su u našoj školi održali časove odbojke učenicima prvog i drugog razreda pri čemu su im pomagale devojčice koje već treniraju u tom klubu. Ovo nije bila samo promocija odbojke već i celokupnog sporta gde mladi ljudi treba da se afirmišu, da se bave sportom, jer je on važan za razvoj mladih ljudi.


Pevačica Aleksandra Prijović i Filip Živojinović postali su roditelji dečaka Aleksandra, a tim povodom napravljeno je slavlje u domu Živojinovića koje je trajalo sve do zore.\nFilip Živojinović je sve oduševio kada je obukao majicu sa modifikovanim rečima pesme svoje supruge Aleksandre Prijović: "Tebi je život dao sve" u "Nama je život dao sve" i na taj način još jednom pokazao koliko je srećan zbog rođenja naslednika.\nU jeku slavlja mikrofona se latila i Lepa Brena, pa sve prisutne podigla na noge.\nPored nje, zapevali su Aco Pejović, Aleksandrar Sale Cvetković iz Tropiko benda kao i Dragan Kojić Keba, a Filip u iscepanoj majici nije prestajao da se veseli do duboko u noć.\nAleksandrina majka Borka Mihajlović podelila je fotografiju sa proslave rođenja malenog Aleksandra, na kojoj je nasmejana pozirala sa Filipovom majkom Zoricom. Ona je uz sliku napisala "Ponosne bake".\nPonosne bake ❤❤❤\nU pozadini se vidi da je dom dekorisan plavim balonima, ali i slovima imena bebe. Kako je sve izgledalo pogledajte u video prilozima. U jednom trenhutku zapevala je i Borka koja se poput ćerke Aleksandre bavi pevanjem, a kako je to izgledalo pogledajte OVDE.\n"ZAISTA IM TREBA POMOĆ" Lepa Brena otkrila kako se Aleksandra i Filip snalaze kao roditelji, ovo ju je posebno ODUŠEVILO (VIDEO)


Home > Gradske vesti > I NA KRAJU LETA SAVSKA VODA ISPRAVNA ZA KUPANJE\n3 Septembra, 2020 3 Septembra, 2020 admin268Leave a Comment on I NA KRAJU LETA SAVSKA VODA ISPRAVNA ZA KUPANJE\nNa osnovu rezultata analize savske vode, koju je izvršio Zavod za javno zdravlje Sremska Mitrovica 26. avgusta, na tri tačke uzorkovanja: Reka Sava – Mala plaža, Reka Sava – Početak plaže, Reka Sava – “Dispanzer“, savska voda odgovara zahtevima Uredbe o graničnim vrednostima zagađujućih materija u površinskim vodama i podzemnim vodama i sedimentu i rokovima za njihovo dostizanje.\nIz sremskomitrovačkih Komunalija podsećaju kupače da izbegavaju ronjenje, gnjuranje, prskanje, skakanje i gledanje u vodi, da se prilikom ulaska u vodu postepeno rashlade i da se tuširaju čistom vodom sa tuševa nakon izlaska iz savske vode.\nTakođe se posetioci mole da se u toku boravka na plaži pridržavaju pravila zabrane igre s loptom u vodi i peščanom delu plaže obeleženom znakovima zabrane, kako ne bi ometali odmor i rekreaciju posetilaca Gradske plaže u Sremskoj Mitrovici.


HORKESTAR - KROKODIL\nKrajem jeseni 2000. umetnička organizacija Škart je pozvana da predstavi svoju samizdat-akciju TVOJE GOVNO – TVOJA ODGOVORNOST u Centru za kulturnu dekontaminaciju. Za tu priliku, zbog izvođenja pesme Svete krave Arsena Dedića, trebalo je oformiti poseban hor. Radio oglasom (B92) slušaoci su pozvani na audiciju koja zapravo nije ni obavljena – svi prisutni primljeni su bez ikakve provere sluha. Od tada HORKEŠKART neprekedno vežba (nekad CZKD, sada Narodna biblioteka i REX) i nastupa (od seoskih osnovnih škola, izbegličkih kampova i pijaca do Muzeja savremene umetnosti, Ring-Ring festivala nove muzike…).\nHORKESTAR ((hor + orkestar) – škart)\nKrejem jeseni 2006. Škart napušta hor i prepušta ga samoorganizaciji. Hor nastavlja svojim putem. To je manje više put koji je Škart na početku trasirao. Optimizam, jaka volja i mišići, sve već kako ide…


Ćup za skladištenje dekorisan sa planinskim kozorozima Istaknut\nU četvrtom milenijumu pre nove ere u centralnom i jugozapadnom Iranu je oslikavana grnčarija. Kombinacije geometrijskih obrazaca, ptica i životinja su nalik na siluete u tamnobraon boji na ispoliranoj glini. Na velikom Ćupu za skladištenje sa dekorisanim planinskim kozorozima, dimenzija 53 santimetara, dekoracija je dostigla novi nivo sofisticiranosti.\nOvalni Ćup za skladištenje sa dekorisanim planinskim kozorozima je remek-delo rane grnčarije, uključujući dizajn koji je stilizovan, ali nije statičan. Planinski kozorog, stoji u profilu na najviše šest traka, čiji su krugovi najširi deo ovog velikog ćupa i naglašavaju svoj veliki obim. Krivine njegove velike mere uvećavaju rogovima kozoroga ponavljanje kružnog oblika ćupa, kao što to čine zakrivljeni prostori između nogu životinja.\nKozorog na ćupu poseduje veliku energiju i živahnost što je odraz njegove pojave koja je stvorena oštrim projekcijama ušiju, repom, čubastim dlakama na njušci i nogama, kao i neizraženoj krivini za rogove. Prave linije naizmenično sa cik-cak obrascima uokviruju prostor na svakoj strani životinje. Dizajn pojedinačnog kozoroga unutar geometrijskog okvira ponavlja se još dva puta po obodu ćupa. Ukupan umetnički efekat je kretanje i dinamika. Blago nepravilan oblik ćupa ukazuje da je napravljen ručno sa namotajem gline ili na sporom točku.\nViše iz ove kategorije « Činija sa staklenim mozaikom Fransoa Pompon - Sova »\nVi ste ovde: Home Razglednica Ćup za skladištenje dekorisan sa planinskim kozorozima


BIC Türkiye Vakıflar Bankası T.A.O., Nişantaşı, İstanbul (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Türkiye Vakıflar Bankası T.A.O., Nişantaşı\nFaks: +90 212 296 42 86\nBIC Türkiye Vakıflar Bankası T.A.O., Nişantaşı, İstanbul (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Türkiye Vakıflar Bankası T.A.O., Nişantaşı u gradu İstanbul je TVBATR2AXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Türkiye Vakıflar Bankası T.A.O., Nişantaşı u gradu İstanbul. Shodno tome, İstanbul se nalazi u zemlji Turska. Türkiye Vakıflar Bankası T.A.O., Nişantaşı se može kontaktirati na 212-296 84 17.


Kurspahić: Svjetska vijest iz – Mitrovice\nVijest koju su gotovo svi mediji u regionu prenijeli: SAD bi mogle poslati Kondolizu Rajs kao specijalnog izaslanika za Balkan\n(Komentar: Mišljenja izrečena u ovom tekstu ne odražavaju nužno stavove Radija Slobodna Evropa)\nEtiketa „lažna vijest“ toliko je upotrebljavana i zloupotrebljavana, posebno od vremena američke predsjedničke kampanje 2016. godine, da je uvrštena i u jedan od često citiranih rječnika (dictionary.com) čija definicija tog pojma glasi:\n„Lažna vijest: Neistinite novinske priče, često senzacionalne prirode, proizvedene da bi se širile internetom s ciljem podizanja oglasnih prihoda putem web saobraćaja ili da bi se diskreditovala javna ličnost, politički pokret, kompanije itd.“\nUčestaloj upotrebi etikete „lažna vijest“ naročito je doprinio američki predsjednik Donald Tramp (Trump) koji je tokom kampanje, ali i nakon što je u januaru prošle godine uselio u Bijelu kuću, svaku javnu kritiku svojih odluka odbacivao kao “lažnu vijest“. U prvih jedanaest mjeseci prošle godine on je sintagmu „lažna vijest“ upotrijebio čak 153 puta koristeći je najčešće da omalovaži kritiku iz gledanih televizijskih programa poput CNN-a i NBC-a ali i najprestižnijih američkih dnevnika „propadajućih“ Njujork tajmsa i Vašington posta.\n"Trump svaku javnu kritiku svojih odluka odbacivao kao 'lažnu vijest'"\nTramp je nedavno, u jednom televizijskom nastupu, čak ustvrdio kako je on lično i izmislio taj pojam, rekavši: „Gledajte, mediji su – zaista, riječ, mislim jedan od najvećih pojmova do kojih sam došao, lažni. Pretpostavljam da su drugi ljudi koristili taj pojam godinama, ali ja to nikad nisam zapazio“.\nAli, kako je upotreba „lažnih vijesti“ po štetnim posljedicama prevazišla razmjere vrijeđanja predsjedničkog samoljublja i sujete, pa se osnovano sumnja da je korištena i za miješanje Rusije u tok i ishod američke predsjedničke kampanje – uključujući i širenje „vijesti“ iz ne baš utvrđenih izvora o tome kako je i sam papa podržao Trampovu kandidaturu za predsjednika – i za potkopavanje povjerenja javnosti u medije pa tako i potkopavanje ustavne zaštite slobode štampe, pojačani su i pritisci iz Kongresa i javnosti na društvene mreže da upotrijebe svoje tehnološke kapacitete za sprečavanje širenja „lažnih vijesti“.\nTako je Facebook u aprilu objavio izvještaj u kojem zaključuje kako se pojam „lažne vijesti“ odnosi na raznolik u osnovi netačan sadržaj, od netačnih vijesti do komentara, parodija, obmana, ogovaranja ili jednostavno pogrešnih izjava. Facebook zato za netačan sadržaj s namjerom da se obmani javnost radije koristi izraze „netačne vijesti“ ili „dezinformacije“.\nJedan primjer kakvu sve upotrebu može imati, da ne kažemo lažna, ali očito vijest koja nema verifikaciju i oslonac u relevantnim izvorima, nudi i balkanska medijsko-politička scena. Krajem novembra, informativna agencija Sputnjik Srbija objavila je vijest koju su gotovo svi mediji u regionu u cjelini ili izvodima prenijeli pod naslovom „Sjedinjene Države bi mogle poslati Kondolizu Rajs (Condoleezza Rice) kao specijalnog izaslanika za Balkan“.\n„Vijest“ se, na prvi pogled, oslanja na manje-više poznate činjenice: kako i neki uticajni glasovi u američkoj javnosti i Kongresu zagovaraju pojačano angažovanje na Balkanu, uključujući i imenovanje specijalnog izaslanika za region; kako i neki regionalni partneri – uključujući Kosovo i većinu stanovništva Bosne i Hercegovine – žele obnovu i jačanje američkog uticaja; kako u američkoj politici vlada zabrinutost zbog „štetnog uticaja Rusije“ na Balkanu. Pa, zašto bi u takvom kontekstu, balkanska javnost smatrala da je moguće imenovanje bivšeg državnog sekretara za izaslanika za Balkan vjerovatno „lažna vijest“?\nRazlog da se ta „informacija“ čita sa zdravom dozom kritičnosti i skepse sadržan je u samom tekstu u kojem se kaže: „Bivši državni sekretar Sjedinjenih Država Kondoliza Rajs mogla bi biti glavni kandidat za poziciju američkog specijalnog izaslanika za Balkan, nekoliko izvora u Beogradu i Mitrovici izjavilo je Sputnjiku Srbija“.\n„Nekoliko izvora“ – od kojih se ne navodi nijedan niti se njihova ozbiljnost potvrđuje navođenjem njihove službene veze s mogućim odlukama u Vašingtonu – u svakom će intelektualno opreznom čitaocu izazvati nezaobilazno pitanje: a kako bi to neki „izvor u Mitrovici“ o američkoj politici mogao znati nešto što po svim dostupnim izvorima ne zna niko ni u Vašingtonu?\nAli, „vijest“ proizvodi praktične posljedice.\nNajavama kako bi specijalni izaslanik za Balkan imao dva ključna zadatka, da obnovi američku vodeću ulogu na Kosovu i u Bosni i Hercegovini – uključujući utvrđivanje međunarodnog statusa Kosova i brisanje Republike Srpske – osnažuju se patriotske reference aktuelnih srpskih političkih vođa i potreba za zaštitničkom ulogom Moskve.\n"Srpski ministar spoljnih poslova javno omalovažava i sadašnjeg američkog predstavnika na Balkanu Hojt Brajana Jia"\nIstovremeno se produbljuje antizapadna sumnjičavost u Srbiji. Tako njen ministar spoljnih poslova javno omalovažava i sadašnjeg američkog predstavnika na Balkanu Hojt Brajana Jia (Hoyt Brian Yee) i navodno budućeg izaslanika kad kaže kako je Ji „77. pomoćnik zamjenika“ a „Rajs 78.“ i kako s njima mogu razgovarati niže rangirani predstavnici Srbije kojoj trebaju novi nosioci vlasti u Vašingtonu – predsjednik, državni sekretar i potpredsjednik – a ne predstavnici bivših administracija čija je jedina misija da opravdaju ono što su nekada radili.


Наши ученици најуспешнији на Републичком такмичењу из прве помоћи и реалистичког приказа - Медицинска школа „Др Андра Јовановић” Шабац\nNaši učenici najuspešniji na Republičkom takmičenju iz prve pomoći i realističkog prikaza\nNa 21. Republičkom takmičenju medicinskih škola u prvoj pomoći i realističkom prikazu povreda, oboljenja i stanja, održanom 6. i 7. maja 2022. godine u Srednjoj medicinskoj školi „Stevica Jovanović“ u Pančevu, ekipe Medicinske škole „Dr Andra Jovanović“ osvojile su prvo mesto iz oblasti realistički prikaz i drugo mesto iz oblasti prva pomoć.\nOdličnim rezultatom na takmičenju koje se, prema Kalendaru takmičenja i smotri Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, organizuje za sve medicinske škole iz Srbije, i koje zbog pandemije koronavirusa nije realizovano u prethodne dve godine – naši učenici pokazali su da bez dobro pripremljene povrede i oboljenja, nije moguće ni kvalitetno zbrinjavanje.\nNajvišim ocenama iz oblasti realistički prikaz povreda, oboljenja i stanja vrednovane su veštine i znanje koje su pokazali Marina Nedeljković III4, Mario Nešković III4 i Danica Živanović III4.\nUčenici Natalija Erić III3, Jana Ličanin III3, Katarina Katavić III3, Jana Mićić III3, Đurđa Jacanović III3 i Jana Nišević II4, na testu znanja iz oblasti prve pomoći osvojili su maksimalan broj poena. U praktičnom delu takmičenja – zbrinjavanje nepoznatih povreda, oboljenja i stanja u zadatim situacijama, koje imitiraju stvarne zadesne situacije, takođe su pokazali izuzetne sposobnosti.\nPripremu učenika za realizaciju realističkog prikaza izvele su nastavnice Slađana Bkić i Jelena Marinković, a prve pomoći Marija Aleksić, Jelena Gvozdenović i Jasmina Petrović.\nPonosni smo na uspeh učenika i nastavnika jer misija naše škole je vrhunsko poznavanje struke i osposobljavanje učenika da teorijska znanja primene u situacijama na terenu. Da smo u tome uspeli, pokazuje rezultat koji su ostvarili.\nVeliki uspeh učenika Medicinske škole na Gradskom prvenstvu u rukometu\nPrvi iz anatomije i fizike\nZavod za vrednovanje kvaliteta\nNarodni muzej „Šabac”


Konzola | Android Market\nPotvrđene specifikacije i cena Nintendo Switch konzole\nNintendo je zvanično potvrdio tehničke specifikacije predstojeće Nintendo Switch konzole. Switch će koristiti 6,2-inčni multi-touch kapacitivni ekran rezolucije 1280 x 720 piksela. Konzola ima 32 GB interne memorije što će biti moguće proširiti microSDXC karticama, a takođe se ističe da koristi kertridže koji se nazivaju “game cards” i koji će se ubacivati na vrhu konzole.\nSwitch će imati dva zvučnika na dnu i priključak za 3.5 mm slušalice na vrhu, a u pogledu trajanja baterije Nintendo nas uverava da ona može trajati do šest sati ali da to varira u zavisnosti od uslova. Iz kompanije poručuju da je baterija trajala tri sata dok su igrali The Legend of Zelda: Breath of the Wild.\nKako je otkriveno još u oktobru, Nintendo Switch će koristiti Nvidijin SoC. Takođe je objavljeno da će konzola biti pokrenuta 3. marta po ceni od 300 dolara simultano na više tržišta. Nintendo je ipak sugerisao da se evropska cena proveri kod lokalnih prodavaca.\nBy admin • Android vesti • 0 • Tags: baterija, battery, cena, display, ekran, Game cards, kertridzi, Konzola, microSDXC, multi-touch, Nintendo, Nintendo Switch, NVIDIA SoC, zvucnik\nNintendo Switch će koštati 250 dolara?\nMnogi bi bez sumnje želeli da znaju koliko će koštati predstojeća Nintendo Switch konzola. Da li će koštati kao konzole trenutne generacije, 300-400 dolara, ili bi cena mogla biti drugačija? Kako u svom izveštaju navodi Nikkei, situacija je nešto drugačija. Prema nedavnom članku na Nikkei sajtu, predstojeća konzola kompanije Nintendo će u toj državi koštati 215 dolara, ali bi ona nakon izvoza mogla da košta oko 250 dolara što je sasvim pristojna cena.\nTo će činiti Nintendo Swith značajno jeftinijim od svojih konkurenata pa bi moglo ohrabriti gejmere da joj daju šansu. Nakon propasti Wii U konzole razumljivo je da su gejmeri zabrinuti u vezi sa usvajanjem nove Nintendo Switch konzole, ali bi popularna cena mogla to da nadoknadi. Ovo je u skladu sa nedavnim izveštajem koji je doneo Toys R Us Canada i u kome se poručuje da će Nintendo Swith koštati 330 kanadskih dolara, odnosno 250 američkih dolara.\nBy admin • Android vesti • 0 • Tags: 250 dolara, cena, igrice, Konzola, Nintendo, Nintendo Switch, Toys R US Canada, Wii, Wii U\nOpet ćemo igrati legendarni Max Payne!\nU najavi ovonedeljnih igara koje će se pojaviti u PlayStation onlajn prodavnici, Sony je na blogu otkrio da će prvi Max Payne postati igriv na Playstation 4 konzoli kao PS2 naslov portovan na aktuelnu konzolu.\nOvaj, sad već 15 godina star naslov, bio je potpuna revolucija kada se pojavio 2001. godine i zaslužan je za imenovanje termina Bullet time koji nam je poznat i iz Matrix filmova. Max Payne dolazi 22. aprila u PlayStation Store i pridružiće se društvu PS2 klasika kao što su GTA 3, San Andreas i Rogue Galaxy, a očekuje se da će koštati između 10 i 15 evra.\nBy android • Android vesti • 0 • Tags: Konzola, Max Payne, PlayStation, Soni\nStiže PlayStation 4 3.50 sistemski update uz nove karakteristike\nOd danas je moguće preuzimanje najnovijeg sistemskog unapređenja, verzije 3.50, za PlayStation 4 konzolu zajedno sa većim brojem društveno orijentisanih karakteristika, a Sony je obezbedio i detalje vezane za Remote Play za PC i Mac.\nNakon instaliranja unapređenja, potrebno je preuzeti Remote Play instaler na računar koji je kompatibilan je sa Windows 8.1 i 10 kao i OS X Yosemite ili El Capitan. Kompanija navodi da je moguća i upotreba DualShock 4 kontrolera koji se priključuje preko USB kabla.\nBy android • Android vesti • 0 • Tags: 3.50, Konzola, Playstation 4, Sony, Update\nSony sprema Playstation 4.5 ?\nU jeku veoma zanimljivih VR događanja, pojavljuju se takođe i veoma zanimljive glasine, a jedna od trenutno najinteresantnijih je priča o novoj Playstation konzoli.\nPlaystation VR u odnosu na ostale slične VR sisteme ima najpovoljniju cenu, a uz to ima i dosta impresivne VR mogućnosti, naročito sa obzirom koji hardver sve to pokreće. Upravo je problem u Playsation4 hardveru, za koji se u startu znalo, a sada se samo potvrđuje, nije dovoljno moćan kako bi Playstation VR iskustvo bilo na maksimumu. Oculus Rift i HTC Vive računaju na daleko modernije i snažnije PC konfiguracije, dok je Playstation VR ograđen Playstation4 mogućnostima. Iako je moguće napraviti dobru Playstation VR igru, kao što su na primer Battlezone ili RIGS, među „diveloperima“ nama dovoljno interesovanja upravo zbog hardverskih ograničenja.\nKako je ovo svima jasno, pitanje je šta Sony namerava da uradi po ovom pitanju. Na tu temu su nedavno počele da kruže veoma zanimljive glasine, a jedan od izvora je i „Wall Street Journal“, koje pominju razvoj unapređenje Playstation 4 konzole. Kako Playstation 5 neće skoro, Sony ima potrebu da napravi neko među rešenje, pa se tako pominju nazivi Playstation 4.5 i Playstation 4K. Naravno, ideje je relativno prosta, a radi se pojačanju Playstation 4 hardvera, prvenstveno GPU strane, bez drugih većih modifikacija. Ovo bi trebalo da omogući eventualno rad Playstation 4 sa 4K rezolucijom, ili još bolje sa standardnom rezolucijom ali u 120 frejmova koji su neophodni za optimalni VR prikaz.\nKako se aktuelni Playstation 4 muči i sa ostvarivanjem 60 frejmova, jasno je koliko je pomenuti „upgrade“ neophodan. Najavljena VR verzija igre Star Wars: Battlefront je pokrenula pitanje performansi, pa se svi pitaju kako će EA optimizovati igru za Playstation VR jer se i bez toga Playstation 4 muči, a ovaj „upgrade“ bi mogao biti rešenje.\nIpak, ukoliko glasine o Playstation 4.5 ili Playstation 4K imaju utemeljenje, to će predstavljati veliki rizik sa Sony. Prva posledica će biti segmentacija, odnosno igre za Playstation VR koje radi na Playstation 4 i one koje rade na jačoj konzoli. Drugi i još veći problem je cena eventualne nove konzole, koja će podići i finalnu cenu za funkcionalan Playstation VR sistem. Videćemo šta će tu desiti.\nBy android • Android vesti • 0 • Tags: Konzola, Sony Playstation 4.5, VR\nHearthstone bi za 8-bitnu konzolu izgledao ovako (video)\nNešto jako zanimljivo i sasvim drugačije.\nDa li ste se nekada zapitali kako bi izgledao port Hearthstonea na Nintendo Entertainment Systemu, SEGA Master Systemu ili Gameboy Coloru? Nismo ni mi, ali smo zbog videa koji je napravio youtuber Roflstone poželeli da zaigramo ovu retro verziju popularne kartične igre.\nU video je prikazan meč između Priesta i Druida, ko je izašao kao pobednik nećemo vam otkriti. Moraćete da pogledate video. Ono što je sigurno je da sada želimo ovakav rimejk i drugih Blizzard igara.\nBy admin • Android vesti • 0 • Tags: Hearthstone, igra, Konzola, Video\nLegendarna Sega Mega Drive napunila 25 godina!\nPre 25 godina pojavila se Sega Mega Drive, igračka konzola koja je vrlo brzo postala popularna širom sveta.\nSega Mega Drive donela je video-igrice poput Sonic-a, Hedgehog-a, Shinobi-a, ali i mnogo drugih koje su osvojile srca gejmera 90-ih godina.\nSega je ovu konzolu prodala u 40 miliona primeraka, a ubrzo je potisnuta sa tržišta od strane kompanija Sony, Nintendo i Microsoft, odnosno njjihovih konzola.\nSega i dalje postoji, ali je danas fokusirana na pravljenje video-igrica među kojima je Sonic jedna od najpoznatijih.\nNakon Sega Mega Drive-a usledile su još i Mega Drive i Sega Saturn, ali su one bile preskupe i nisu uspele da se izbore sa tadašnjim Sony PlayStation-om.\nDanas je ove stare konzole moguće pronaći još na sajtovima kao što je eBay, a koštaju od tridesetak do pedesetak evra.\nBy android • Android vesti • 0 • Tags: Ebay, Konzola, Sega Mega Drive


Kup kralja Fahda 1995. - Wikipedia\n6 - 13. januar\n6 (iz 5 konfederacija)\nDanska (1. titula)\n19 (2,38 po utakmici)\n165.000 (20.625 po utakmici)\nKup kralja Fahda 1995. (arapski: كأس الملك فهد) je bio drugi turnir takve vrste pod pokroviteljstvom FIFA-e koji će kasnije biti poznat kao FIFA Kup konfederacija. Domaćin turnira je bila Saudijska Arabija u januaru 1995. godine. Na turniru je nastupilo šest ekipa, dvije više nego na prethodnom kupu kralja Fahda: Saudijska Arabija kao organizator turnira, Japan kao pobjednik Azijskog kupa 1992. godine, Meksiko kao pobjednik CONCACAF Gold kupa 1993. godine, Argentina kao pobijednik Copa Américe 1993. godine, Nigerija kao osvajač Afričkog kupa nacija 1994. godine i Danska kao pobjednik Evropskog prvenstva 1992. godine. Danska je pobjedom u finalu nad Argentinom osvojila drugi FIFA Kup konfederacija odnosno Kup kralja Fahda. Treće mjesto na turniru osvojila je Nigerija. Na turniru je odigrano osam utakmica te postignuto 19 golova. Najbolji strijelac kupa kralja Fahda 1995. je bio Luis García Postigo sa tri postignuta gola.\n6.2 Utakmica za treće mjesto\nReprezentacije učesnice Kupa kralja Fahda 1995.\nSaudijska Arabija AFC Domaćin 2\nJapan AFC Pobjednik Azijskog kupa 1992. 8. novembar 1992. 1\nMeksiko CONCACAF Pobjednik CONCACAF Gold kupa 1993. 25. juli 1993. 1\nArgentina CONMEBOL Pobjednik Copa Américe 1993. 4. juli 1993. 2\nNigerija CAF Pobjednik Afričkog kupa nacija 1994. 10. april 1994. 1\nDanska UEFA Pobjednik Evropskog prvenstva 1992. 26. juni 1992. 1\nGlavni članak: Igrači Kupa kralja Fahda 1995.\nŠest reprezentacija učesnica bile su raspoređene u dvije grupe gdje je svaka grupa sačinjavala tri reprezentacije. Pobjednici grupa igrali su finale dok su drugoplasirane ekipe grupe A i grupe B igrale utakmicu za treće mjesto. U slučaju da bi dvije ekipe imale isti broj bodova u grupnoj fazi odlučivali bi bolji međusobni dueli te bolja golovna razlika. Ako i u tom primjeru nebi bio odlučen pobjednik grupe igrala bi se dva produžetka po 15 minuta. U slučaju neriješenog ishoda i nakon produžetaka pristupilo bi se izvođenjem jedanaesteraca. Ovakav primjer smo imali u grupi A gdje su zbog istog broja bodova, iste golovne razlike i neriješenog međusobnog ishoda Danska i Meksiko pobjednika grupe odlučili izvođenjem jedanaesteraca. Pravila takmičenja su važila i u nokaut fazi. Meksiko je izvođenjem jedanaesterca u utakmici za treće mjesto bio bolji od Nigerije.\nKvalificirali se u finale\nKup kralja Fahda 1995 - grupa A\nDanska 2 1 1 0 3 1 +2 4\nSaudijska Arabija 2 0 0 2 0 4 -4 0\n6. januar 1995. Saudijska Arabija 0 – 2 Meksiko\n18:15 (UTC +3)\nIzvještaj L. García 65', 82' Stadion: Internacionalni stadion kralja Fahda\nSaudijska Arabija v Danska\n8. januar 1995. Saudijska Arabija 0 – 2 Danska\n00:00 (UTC +3)\nIzvještaj B. Laudrup 43'\nWieghorst 90' Stadion: Internacionalni stadion kralja Fahda\nDanska v Meksiko\n10. januar 1995. Danska 1 – 1\n(4 – 2 pen.) Meksiko\nP. Rasmussen 48' Izvještaj L. García 25' Stadion: Internacionalni stadion kralja Fahda\nKup kralja Fahda 1995 - grupa B\nNigerija 2 1 1 0 3 0 +3 4\nJapan 2 0 0 2 1 8 -7 0\nJapan v Nigerija\n6. januar 1995. Japan 0 – 3 Nigerija\n01:00 (UTC +3)\nIzvještaj Amunike 4'\nAmokachi 65' Stadion: Internacionalni stadion kralja Fahda\nSudac: Ion Craciunescu\n8. januar 1995. Japan 1 – 5 Argentina\nMiura 57' Izvještaj Rambert 31'\nChamot 54' Stadion: Internacionalni stadion kralja Fahda\nSudac: Rodrigo Badilla\n10. januar 1995. Nigerija 0 – 0 Argentina\nIzvještaj Stadion: Internacionalni stadion kralja Fahda\nMeksiko v Nigerija\n13. januar 1995. Meksiko 1 – 1\n(5 – 4 pen.) Nigerija\nRamírez 20' Izvještaj Amokachi 31' Stadion: Internacionalni stadion kralja Fahda\nDanska v Argentina\n13. januar 1995. Danska 2 – 0 Argentina\nP. Rasmussen 75' Izvještaj Stadion: Internacionalni stadion kralja Fahda\n1 Danska 3 2 1 0 5 1 +4\n2 Argentina 3 1 1 1 5 3 +2\n3 Meksiko 3 1 2 0 4 2 +2\n4 Obala Slonovače 3 1 2 0 4 1 +3\n5 Saudijska Arabija 2 0 0 2 0 4 -4\n6 Japan 2 0 0 2 1 8 -7\n^ Saudi Arabia 1995: Denmark come in from the cold, FIFA.com; pristupljeno: 10. 5. 2014.\nKup kralja Fahda 1995. Archived 2017-01-14 na Wayback Machine na FIFA.com\nKup kralja Fahda 1995. na RSSSF.com\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Kup_kralja_Fahda_1995.&oldid=3385754"\n1995 u Saudijskoj Arabiji\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 28 decembar 2021 u 03:13.


Online auto oprema kvalitetno Zvezdara Beograd | ONLINE\nONLINE TRADE DOO\nOnline auto oprema kvalitetno Zvezdara Beograd\nUstanička 234, 11000 Zvezdara, Beograd\nOnline auto oprema kvalitetno Zvezdara Beograd |\nFirma Online Trade doo Beograd bavi se online prodajom. U našoj ponudi su najkvalitetniji delovi za vozila, tačnije auto oprema. Poslujemo na Zvezdari u Beogradu, a zahvaljujući kvalitetnoj auto opremi stekli smo veliki broj klijenata iz cele Srbije.\nPrepoznatljivi smo po online prodaji auto opreme, koja je kvalitetna i sjajno će se uklopiti u Vaše vozilo. Cene auto opreme su prilagođene domaćem tržištu, jer su nam klijenti na prvom mestu.\nKad je u pitanju auto oprema u našoj ponudi su:\nPoslujemo na tržištu cele Srbije i stekli smo veliki ugled među firmama, koje se bave online prodajom auto opreme.\nNaše radno vreme je 24h po zahtevima tržišta čak i vikendom. Pozovite nas smo po brzoj isporuci putem brze pošte 1-2 dana. Naši proizvodi su vrhunskog kvaliteta.\nPosetite nas na Zvezdari u Beogradu, garantujemo Vam kvalitet.


Sandra Bulok trudna sa Rajanom Rejnoldsom?! – Tračara\nSandra Bulok trudna sa Rajanom Rejnoldsom?!\nVest koju su preneli skoro svi američki internet portali tokom noći je da je američka glumica Sandra Bulok posetila lekara! Ništa čudno, rekli biste, ali mediji spekulišu da je razlog Sandrine posete lekaru to što je navodno trudna!\nSvi koji poznaju glumicu znaju da bi je još jedno dete mnogo obradovalo. Ona je prošle godine usvojila malenog Luisa i od tada blista u ulozi majke! Američki online tabloidi nagađaju da je glumica trudna i to sa svojim navodnim dečkom Rajanom Rejnoldsom, bivšim suprugom Skarlet Johanson.\nIako mediji već mesecima unazad pišu da su Sandra i Rajan u vezi, oni su pokušali da stanu na put glasinama izjavivši da su dugogodišnji prijatelji. Međutim, njihove sve češće susrete i zajednička putovanja novinari opisuju kao vezu, a ne kao prijateljstvo.\nUPDATE: Sandra je pre par sati demantovala glasine o tome da je trudna sa svojim kolegom Rajanom Rejnoldsom.\nTagovi rajan rejnolds, sandra bulok\nDivna je.Samo steta sto nije trudna.Lep su par i bilo bi lepo da su zajedno :DDD\nP.S.Gledala sam i film u kome su oni glavni glumci :DDD\nE jbg…To bi bio samar za Skarlet:D\nNataša Bekvalac šutnula Ćazima!


NOVOSTI Archives - NAJJNOVIJE Check the settings\nSvako je nekada imao priliku da se susretne sa upornim kašljem, koji je jako neugodan, a odim toga i sprečava nas da obavljamo neke poslove. U takvim slučajevima tražimo bilo kakvo rješenje koje bi nam moglo pomoći da se riješimo tog kašlja. Uglavnom smo do sada uzimali neke lijekove sa ...\nBezbroj operacija radi se na pacijentima svake godine, ali malo ko poznaje složeni proces uspavljivanja anestezijom. Anesteziolog otkriva šta se tačno događa nakon što upadnete u duboki san na operacionom stolu! Posao anesteziologa jeste da izbriše vašu svest, ukloni bol i imobiliše telo uoči operacije. On meri vaš puls dok ...\nČlan Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović istupio je za govornicu umjesto predsjedavajućeg Dragana Čovića kako bi rekao da će se vanjska politika BiH voditi u Sarajevu. „Zamolio sam gospodina Čovića da njegov stav bude njegov vlastiti, a ne stav članova Predsjedništva BiH“, rekao je Izetbegović. Član Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović demantovao ...\nPrilikom današnjeg obraćanja Dragana Čovića i Aleksandra Vučića na konferenciji za medije u Beogradu nakon posjete Predsjedništva BiH, desio se zanimljiv detalj. Naime, dok su Dragan Čović i Aleksandar Vučić odgovarali na pitanja medija, u obraćanje se uključio i bošnjački član Predsjedništva BiH, Bakir Izetbegović. “Jedno bitno pojašnjenje”, kazao je ...\nDecember 6, 2017\tNOVOSTI 0\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da će Srbija gdje god može pomoći Republici Srpskoj, sa kojom ima odličnu saradnju, te izrazio zadovoljstvo jer zbog toga korist imaju građani i Srbije i RS, prenosi Srna. “Mi pripadamo istom narodu i da govorimo jedni o drugima bilo šta loše – bilo ...\nOd 1.1.2018. građani sa prostora EX-YU bez EU pasoša moći će bez vize da rade u Njemačkoj: Evo kako!\nDecember 5, 2017\tNOVOSTI 0\nZbog promjene zakona o zapošljavanju u Njemačkoj do daljnjeg je obustavljeno zapošljavanje građana s teritorije bivše EX – YU. U ovom momentu građani bez pasoša EU neće moći da se zaposle,ovo važi za građane sa srpskim, bosanskim i makedonskim pasošima bez obzira za koji posao žele aplicirati. Ovo se odnosi ...\nStjepan Mesić: Milošević i Tuđman su htjeli podijeliti BiH, pogledajte ko je zaustavio podjelu!\nObjašnjavajući kako se razvijala situacija kada je shvatio da Tuđman i HDZ imaju dogovor sa Srbijom i Slobodanom Miloševićem, a na štetu Bosne i Hercegovine, predsjednik Mesić obrazlaže koje je korake poduzeo u pokušaju da srpiječi politiku, pokazat će se, udruženog zločinačkog poduhvata protiv Bosne i Hercegovine: – I mi ...


Akvaristika › Forumi › AKVARIJUMSKA TEHNIKA I OSTALE POTREPŠTINE › Staklo, grejači, svetlo i sva ostala tehnika potrebna za održavanje akvarijuma › sta je UV sterilizator\n148: Sekcije: Akvarijumske biljke,\nForumi › AKVARIJUMSKA TEHNIKA I OSTALE POTREPŠTINE › Staklo, grejači, svetlo i sva ostala tehnika potrebna za održavanje akvarijuma › sta je UV sterilizator\nsta je UV sterilizator\nPoslato: Čet Jun 09, 2005 3:15 pm\nVoda u akvarijumu mi je malo belicasta, a u clanku o fizickim osobinama vode sam procitao da se to moze otkloniti uz pomoc UV sterilizatora zanima me sta je to da li ima da se kupi kod nas i koja je cena i da li se bele boje mogu resiti gasenjem svetla\nRe: sta je UV sterilizator\nPoslato: Čet Jun 09, 2005 4:46 pm\nUV sterilizator slusi kao "mikro filter", on ubija sve male bakterije i mikroorganizme koje udju u nega.\nInace ta bela voda su infuzorije, probaj da ugasnes svetlo na nekoliko dana.\nPoslato: Sub Jun 11, 2005 5:30 pm\nHvala jel ima da se kupi kod nas i posto je\nPoslato: Sub Jun 11, 2005 9:28 pm\nMoraćeš baš da se potrudiš da nadješ isti kod nas, a posle toga razmišljaj o tome da je radni vek UV lampe oko godinu dana i da nakon godinu dana moraš da kupiš drugu lampu, koja je inače srce sistema i 60% njegove cene, koja se u nemačkoj kreće od 35 Eura pa nagore za lampe a za kompletan UV filter cene su od 75Eura pa na gore.\nPoslato: Ned Jun 12, 2005 3:33 pm\nDa li mi uopste treba ili se moze bez toga\nPoslato: Ned Jun 12, 2005 3:49 pm\nNaravno da se može bez toga ....većina hobista ne poseduje UV sterilizator. Oni koji se malo ozbiljnije bave akvaristikom (čitaj, odgaivači i profesionalci poput maloprodaja i velikoprodaja) bi obično trebali da ga poseduju.\nMože biti koristan u izvesnim situacijama ali ne i neophodan.\nPoslato: Pon Jun 13, 2005 2:34 pm\nVec tri dana mi je iskljuceno svetlo a voda je i dalje belicasta i polako dobija neprijatan miris\nPoslato: Pon Jun 13, 2005 2:53 pm\nPrestani sa hranjenjem i menjaj svakog dana deo vode (do 1/3) odstajalom vodom. Dok se stvar ne sredi.\nTo sa neprijatnim mirisom mi se nikako ne svidja i ukazuje na organski raspad. Prekontroliši da ti neka biljka ili riba nije uginula u akvarijumu. Mada...ja ipak sumnjam da ti bacaš malo više hrane i da je to uzrok problemu.\nČim voda ima neprijatan miris stvar je alarmantna.


MiladinMarkovic | ASNS - Part 9\nAsocijacija slobodnih i nezavisnih sindikata čestita članicama ASNS i svim pripadnicama lepšeg pola 8. mart, Međunarodni dan žena, koji se obeležava u znak sećanja na dan kada su žene počele da se bore za socijalnu, radnu i rodnu ravnopravnost. Generalna skupština UN je 1977. godine rezolucijom proglasila 8. mart Danom ženskih ...\nVesti 18.09.2020 Vesti 17.09.2020 Vesti 16.09.2020 Vesti 15.09.2020 Vesti 17.07.2020 Vesti 16.07.2020 Vesti 15.07.2020 Vesti 14.07.2020 Vesti 13.07.2020 Vesti 10.07.2020 Vesti 09.07.2020 Vesti 08.07.2020 Vesti 07.07.2020 Vesti 06.07.2020 Vesti 03.07.2020 Vesti 02.07.2020 Vesti 01.07.2020 Vesti 30.06.2020 Vesti 29.06.2020 Vesti 26.06.2020 Vesti 25.06.2020 Vesti 24.06.2020 Vesti 23.06.2020 Vesti 22.06.2020 Vesti 19.06.2020 Vesti 18.06.2020 Vesti 17.06.2020 Vesti 16.06.2020 Vesti 15.06.2020 Vesti 12.06.2020 ...\nPREDSEDNICA ASNS ZA TV N1 O ZAKONU O AGENCIJSKOM ZAPOŠLJAVANJU\nPredsednica ASNS Ranka Savić, u uključenju uživo u Jutarnji program TV N1, govorila je o prednostima i manama Zakona o agencijskom zapošljavanju.\nČlanovi odbora ASNS Zastava oružje Kragujevac su 19.02.2020. godine održali sastanak sa direktorom fabrike Mladenom Petkovićem i njegovim saradnicima. Sastanku je prisustvovala i predsednica ASNS Ranka Savić. Razgovaralo se o problemima Zastave oružje, finansijskoj situaciji, redovnosti isplate zarada, mogućem višku zaposlenih is vim drugim tekućim problemima vezanim za proces proizvodnje. Dobili smo uveravanja da nema nikakve opasnosti za opstanak i ...


EFENDIĆ: TRAŽIO SAM DA OPĆINE UPRAVLJAJU DOMOVIMA ZDRAVLJA U KANTONU SARAJEVO | Hayat.ba\nEFENDIĆ: TRAŽIO SAM DA OPĆINE UPRAVLJAJU DOMOVIMA ZDRAVLJA U KANTONU SARAJEVO\nNačelnik Općine Novi Grad Sarajevo Semir Efendić je napomenuo da je tražioda lokalne zajednice upravljaju domovima zdravlja u Kantonu Sarajevo. Ocijenio je da bi one bolje upravljale njima nego Kanton Sarajevo.\nKako su saopćili iz Općinskog odbora Stranke demokratske akcije (OO SDA) Novi Grad, drugi njihov skup i predstavljanje kandidata za predstojeće lokalne izbore iz Mjesne zajednice Briješće i izbornog programa “Nastavljamo zajedno” održan je u hotelu Drina u skladu sa propisanim epidemiološkim mjerama.\nPrilikom obraćanja prisutnima načelnik općine Semir Efendić osvrnuo se na poteze Skupštine i Vlade Kantona Sarajevo zbog kojih najviše ispaštaju građani.\nRekao je da Općina Novi Grad ima budžet od 46 miliona KM u ovoj godini, da se dvije trećine budžetskih sredstava vraća ili usmjerava prema građanima, 50 posto budžeta ide u kapitalne projekte, kako je naveo, širom Novog Grada, nekih 25 posto se usmjerava na tekuće transfere, stipendije, podrške za sportske klubove, socijalne programe, programe podrške boračkoj populaciji, pomoć u liječenju teško oboljelih građana, vantjelesnu oplodnju i slično.\nNaglasio je da Kanton Sarajevo, kao nivo vlasti iznad općinskog, ima budžet od milijardu KM, a planira između 10 i 15 posto budžeta za kapitalne projekte, ali da se ni ta sredstva ne utroše zato što to treba znati uraditi.\nEfendić je istakao da je teško raditi projekte u kantonu ovakom kakav jeste te da cijelo ljeto ne radi pet ambulanti u Novom Gradu, jer nemaju dovoljno ljudi, a ljudi nemaju zato što ih, kako su naglasio, ne smiju da prime jer je neko donio moratorij i tako je u skoro svakoj oblasti.\nDržava je ozbiljna stvar, ne zna to svako raditi, a kada svako misli da zna voditi državu imamo ovakvo stanje. Ja mislim da smo mi pokazali kako se može raditi i voditi posao na jednom nivou organizacije države. Ono što smo radili sami uvijek je išlo jednostavno i brzo, ali kada dođemo u situaciju da nešto trebamo raditi u saradnji sa kantonom, onda je rezultat problematičan – izjavio je Efendić.\nPodsjetio je da je tražio da domovima zdravlja upravljaju lokalne zajednice.\nJa sam za zdravstvo pokrenuo inicijativu i tražim da nam daju domove zdravlja na upravljanje. Sigurno bi daleko bolje funkcionisali kada bi općine bile nadležne za naše domove zdravlja. Direktor Javne ustanove Dom zdravlja Kantona Sarajevo kad bude izabran, on nikad ne ode u Rajlovac, niti zna gdje je ambulanta u Rajlovcu. To je institucija koja ima 2.500 do 3.000 uposlenih, vrlo neefikasna. Mi im napravimo dom zdravlja na Otoci, novu ambulantu u Bojniku, oni je zaključaju, zato što nemaju ljudi, a građani plaćaju zdravstveno osiguranje – rekao je Efendić.\nTo je tako zato što, kako su saopćili, neko ne zna da radi svoj posao, zato što neko ko bi trebao da donosi zakone, donosi zaključke.\nAli u svemu tome mislim da smo uspjeli svoj dio posla dobro uraditi – poručio je Efendić.


‘Proces proizvodnje smo odvijali i trebalo je u nešto pakovati. I mi smo onda po gradu Sarajevu tražili knjige koje su rađene na papirima koji su 80. ili 90-gramski, koji na određen način imaju upotrebnu vrijednost. Prije rata, naši majstori ne bi ni pustili mašinu sa takvim materijalima, rekli bi da ne mogu. Međutim, u ratu sve je moglo, tako da smo mi potrošili oko 100 tona raznih knjiga i koristili ih za pakovanje cigareta. Tu smo imali problema sa nekim književnicima, sa nekim knjigoljupcima, koji su nas kritikovali zašto uništavamo knjige. Međutim, mi nismo ništa uništavali, mi smo našli upotrebnu vrijednost knjigama koje su čamile po podrumima izdavačkih kuća.’