Sarajevski atentat - Wikipedia\nSarajevski atentat poslužio je kao povod za izbijanje Prvog svjetskog rata. Gavrilo Princip, član tajne organizacije "Mlada Bosna" koja je imala za cilj da putem buna, ustanaka i oružanih atentata zbaci austrougarsku vlast u Bosni i Hercegovini, izvršio je atentat na austrougarskog prijestolonasljednika i nadvojvodu - Franju Ferdinanda i njegovu suprugu Sofiju, 28. juna 1914.\n1 Preduslovi za planiranje atentata\n2 Aneksiona kriza\n4 Odgovornost za atentat\nPreduslovi za planiranje atentata[uredi | uredi izvor]\nPrestolonasljednik Franjo Ferdinand\nUzroci za planiranje i izvođenje Sarajevskog atentata bili su u odlukama donešenim na Berlinskom kongresu 1878. Na ovom kongresu velikih evropskih sila, sazvanom radi revizije Mira u San Stefanu, odlučeno je između ostalog, petom tačkom sporazuma, da Austro-Ugarska ima pravo okupirati Bosnu i Hercegovinu na trideset godina. Teritorije su formalno i dalje bile turski vazal ali pod očiglednom kontrolom Austro-Ugarske. Za razliku od Bosne i Hercegovine, Srbiji i Crnoj Gori su na Kongresu potvrđene nezavisnost što je doprinijelo ogorčenju srpskog stanovništva u Bosni. Ali u tom trenutku, nije bilo većih organiziranja. Tek kasnije, razvojem situacije van Bosne, početi će se javljati nacionalno-revolucionarna udruženja mladih. Srbija budući slaba poslije oslobodilačkih ratova, tražila je oslonac u nekoj od velikih sila, na samom Berlinskom kongresu budući da nije imala pravo da učestvuje u donošenju odluka, bila je primorana da nekako na svoju stranu privoli nekog od predstavnika velikih sila. To je uspela učiniti sa austro-ugarskim predstavnikom - u zamjenu za zastupanje njenih interesa u cilju dobijanja nezavisnosti, Srbija je Austro-Ugarskoj obećala Novopazarski sandžak, potpisivanje trgovinskog ugovora i izgradnju željeznice kroz svoju zemlju. Time je Austro-Ugarska postigla da se Srbija ne spoji sa Crnom Gorom i tako je spriječi u njenom prodoru na Istok (što je bio tajni i dugogodišnji plan Njemačke i Austro-Ugarske, tj. njihov cilj je bio izlazak na Sredozemlje i kontroliranje strateški ključnih mjesta: Soluna, Bospora i Dardanela); također, trgovinskim ugovorom bi se Srbija i ekonomski podčinila Monarhiji, a izgradnja željeznice je značila da Srbija praktično iz svog budžeta gradi željeznicu koju će Monarhija moći da koristi kao svoju. Plan Srbije je uspio iako je za njega podnijela ogromne žrtve - dobila je međunarodno priznatu nezavisnost. U cilju da se osiguraju ranije dogovorene naknade Austro-Ugarskoj, 1881. godine, srpski ministar vanjskih poslova, Milutin Garašanin, i ministar finansija, Čedomilj Mijatović, na odobrenje kneza Milana Obrenovića potpisali su Tajnu konvenciju po kojoj osim ranije dogovorenih stavki, Srbija nije smijela da, bez prethodne saglasnosti Monarhije, sklapa bilo kakve ugovore sa drugim državama. Za uzvrat, car Franjo Josip je podržao krunidbu Milana Obrenovića za kralja 6. marta 1882. godine. Ovo je značilo krajnju potčinjenost Srbije Austro-Ugarskoj. Međutim, događaji na unutrašnjem planu u Srbiji dovode do velike časničke zavjere na kralja Aleksandra Obrenovića i njegovu kraljicu, Dragu Mašin, Svibanjski prevrat. Ovo je dovelo do drastične promjene u vanjsko-političkoj orijentaciji. Naime, dolaskom Karađorđevića na vlast, prevladala je proruska struja za razliku od proaustrijske kojoj su pripadali Obrenovići.\nAutomobil u kojem se Franjo Ferdinand vozio za vrijeme atentata\nSamim tim, počinje udaljavanje od Austro-Ugarske, veće oslanjanje na Rusiju, Srbija teži da zaključi ugovor o opskrbi oružjem sa Francuskom, i trgovinski ugovor sa Bugarskom i Crnom Gorom. Sa Bugarskom je sklopljen ugovor 1905. godine što je značilo kršenje Tajne konvencije. Austro-Ugarska je zatvorila svoje granice za razmjenu bilo kakve robe sa Srbijom, otpočeo je Carinski rat 1906-1911. godine. Srbija je neočekivano našla izlaz iz prividne krize, željeznicom je počela trgovati sa Bugarskom i Grčkom, a plovidbom preko Dunava, razvila je i trgovinu sa Njemačkom, Velikom Britanijom i Holandijom. Sasvim neočekivano za situaciju, srpska privreda i trgovina počela je da se razvija brže nego pod uticajem Monarhije. Vidjevši da ne uspijeva u svojim ciljevima, da se Srbija sve više osamostaljuje umjesto da propada i da će uskoro predstavljati veću prijetnju, tim prije što propagira ujedinjenje svih južnoslavenskih naroda u jednu državu pod njenim vodstvom. Ta panslavenska ideja je prijetila da Monarhiju ostavi bez velikog dijela teritorija budući da je obuhvaćala Slovence, Hrvate i Bosnu i Hercegovinu. Tako je Monarhija, kao veliki udarac srpskim idejama o velikoj državi i oslobođenju braće, tačno po isteku trideset godina od Berlinskog kongresa, 1908. godine anektirala Bosnu i Hercegovinu.\nAneksiona kriza[uredi | uredi izvor]\nBosna i Hercegovina je poslije Berlinskog kongresa zapravo bila turski teritorij kao i Novopazarski sandžak. Međutim okupacija tih teritorija od strane Monarhije značila je njihovo kontroliranje - Monarhija je zavela svoj režim zapravo kontrolirajući samo finansije (što u stvari znači cjelokupnu kontrolu države). Krajem devetnaestog i početkom dvadesetog vijeka, Tursko carstvo je predstavljalo „bolesnika na Bosporu“. Ono je još uvijek počivalo na feudalnim sistemima, za razliku od ostatka Evrope koji je bio ili kapitalistički (kao Engleska, Francuska) ili imperijalistički (kao Njemačka, Rusija, Austro-Ugarska). Ono je kaskalo za ostatkom Evrope i bivalo sve slabije, tim prije što su ga cijepali unutrašnji pokreti i ratovi za oslobođenje naroda koji su u njemu bili podčinjeni. Budući da je zauzimalo strateški najvažnija mjesta u Evropi, sve velike sile su vrebale svaku priliku da se pokaže mala slabost i da se oduzme neki dio teritorija. Do 1908. godine, Turska je u Evropi zadržala područja današnje Bosne, Novopazarski sandžak, Kosovo, Makedoniju i Grčku kojoj je doduše još 1829. priznata autonomija. Međutim, te godine doći će do velikog prevrata u samom državnom vrhu - državni udar Kemal-paše Ataturka. To je Monarhija iskoristila i objavila aneksiju Bosne i Hercegovine, tj. njeno kompletno pripajanje teritoriju Austro-Ugarske kao dijela jedne suverene države. To je izazvalo burne reakcije, pogotovo u Srbiji kojoj su tako, kako smo vidjeli, pokvareni planovi za formiranje velike i jake južnoslavenske države. Cjelokupna situacija je zamalo tad dovela do rata, Kraljevins Srbija je mobilizirala vojsku, Rusija intervenirala kod Njemačke i velikih sila, Crna Gora se stavljala u službu Srbije. Kriza je okončana 31. marta 1909. godine kada su Srbija i Rusija pod prijetnjom ratom primorane da potpišu izjavu da im aneksija ne smeta (Rusija je potpisala 30. marta, a Srbija narednog dana jer nije mogla ići u rat bez Rusije). Turska je bila potkupljena odmah poslije aneksije tako da je sav otpor na silu eliminiran. Međutim, u Bosni sa druge strane kao i u Srbiji počinju da niču nacionalno-revolucionarne organizacije, otvorene svim sredstvima borbe, pogotovo atentatima. Jedna takva organizacija je Mlada Bosna koja je radila zahvaljujući podršci dvaju organizacija iz Srbije, prvo Narodne odbrane, a potom, od 1911. godine organizacije Ujedinjenje ili smrt, poznatije kao Crna ruka.\nGavrilo Princip - atentator Franje Ferdinanda\nGavrilo Princip ubija austro-ugarskog prijestolonasljednika Franju Ferdinanda i njegovu suprugu Sofiju. Sam atentat nije bio usmjeren da značajno oslabi Monarhiju i namjerno pokrene rat, nijedan od atentatora nije bio dovoljno politički obrazovan da bi mogao tako nešto iskovati. Svi učesnici u atentatu su bili studenti ili maloljetna lica. Ovome u prilog ide još i činjenica da su ta vremena bila obilježena atentatima (npr. atentat na austrijsku caricu Elizabetu, 10. septembra 1898. godine u njenoj posjeti Italiji, kao i to da nadvojvoda Franjo Ferdinand nije bio mnogo uticajan u carstvu i da se zalagao za ideju da Monarhija bude uređena kao trovlašće, tj. da slavenske zemlje dobiju isti status kao Mađari, tj. da dobiju veća prava čime je htio da očuva mir u Monarhiji. Sam atentat nije u početku bio usmjeren na prijestolonasljednika, već na guvernera Bosne i Hercegovine, Oskara Potioreka. Planovi za njegovo ubistvo počeli su da se kuju tek pošto se tajnim kanalima u Srpskoj obavještajnoj službi na čelu sa D.D. Apisom saznalo da austro-ugarski prestolonasljednik dolazi u Sarajevo da nadgleda vojne vježbe. Aktivnostima na granici, prebacivanju trojice mladića sa oružjem u Bosnu bio je obaviješten srpski predsjednik vlade, Nikola Pašić. On je srpskom ambasadoru u Monarhiji naredio da vijesti prenese državnom vrhu međutim, on je to prenio previše diskretno, govoreći da su vježbe i pokazivanje moći na srpski vjerski praznik možda previše provokativni. U samom atentatu učestvovalo je sedam osoba raspoređenih po maršruti od polja gdje su se održavale vježbe do Gradske vijećnice:\nNedeljko Čabrinović je bacio bombu na povorku, ali je prestolonasljednik odgurnuo bombu sa krova i ona je eksplodirala pred četvrtim automobilom u koloni te ranila 14 osoba.\nGavrilo Princip: kao i ostali atentatori niz ulicu su čuli eksploziju bombe i napustili svoja mjesta. Neobičnim spletom slučajnosti, nadvojvodin automobil je u trenutku prošao pored Gavrila Principa koji je iskoristio priliku i potegao revolver. Prvim hicem je pogodio nadvojvodu a drugim, namijenjenim Oskaru Poćoreku, vojvotkinju Sofiju. On, kao i ostali atentatori su uhvaćeni i suđeno im je u Solunskom procesu 1917. godine. Austro-Ugarska monarhija je odmah po dospijeću vijesti o atentatu optužila Srbiju i njenu vladu za organiziranje prevrata van svoje teritorije, zatim provela samo formalnu istragu. Vijest o ubistvu je bila kao poručena za Austro-Ugarsku koja je samo tražila povod da zarati sa Srbijom, uvjerena da će je pokoriti i uništiti jednim udarcem. Namjere Austro-Ugarske najbolje se vide u ultimatumu upućenom Srbiji.\nOdgovornost za atentat[uredi | uredi izvor]\nSrpska vlada je bila optužena za organiziranje atentata što se može nazvati apsurdnim s obzirom na to da je: Srbija bila slaba poslije Balkanskih ratova i sasvim nespremna za rat protiv ne samo Austro-Ugarske, već i protiv njene saveznice, Njemačke. U Srbiji je trajala predizborna kampanja, tako da su sve radnje Pašićeve vlade bile usmjerene na to kako da pridobije što više birača a ne na to kako da sigurno izazove rat. Tim prije se ne može reći da nema srpske krivice, jer je ključna ličnost u cijeloj situaciji upravo D.D. Apis, načelnik srpske obavještajne službe koji je pod svojom kontrolom držao i srpske granične prelaze.\nMilošević, Borivoje (2021). Aneksija Bosne i Hercegovine. Prometej - Novi Sad. str. 392. ISBN 978-86-515-1739-9. CS1 održavanje: ref=harv (link)\nVojinović, Miloš (2015). Političke ideje Mlade Bosne. Filip Višnjić Beograd. str. 388. ISBN 978-86-6309-047-7. CS1 održavanje: ref=harv (link)\nKović, Miloš (2014). Gavrilo Princip - dokumenti i sjećanja. Prometej - Novi Sad. str. 1001. ISBN 978-86-515-0913-4. CS1 održavanje: ref=harv (link)\nGaćinović, Radoslav (2018). Mlada Bosna. Evro Book. str. 629. ISBN 978-86-505-3066-5. CS1 održavanje: ref=harv (link)\nGrupa autora (2014). Sarajevski atentat 1914. Filip Višnjić Beograd. str. 454. ISBN 978-86-6309-047-7. CS1 održavanje: ref=harv (link)\nDedijer, Vladimir (2014). Sarajevo 1914 (reprint). Knjige Obradović - Beograd. str. 1148. ISBN 978-8684441227. CS1 održavanje: ref=harv (link)\nCommons ima datoteke na temu: Sarajevski atentat\nSarajevski atentat 98 godina kasnije - Al Jazeera Balkans\nFTV emisija Pošteno - Sarajevski atentat (09.12.2013.)\nhttp://www.archivinformationssystem.at/ Austrijski državni arhiv (njem.)\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Sarajevski_atentat&oldid=3421941"\n1914. u Bosni i Hercegovini\n1914. u Austro-Ugarskoj\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 27 juni 2022 u 09:17.


Dino Selimović, kandidat za zastupnika u Evropskom parlamentu | N1 BA\n01.10.2018. |09:29 |\nDino Selimović je 26-godišnjak porijeklom iz Bosne i Hercegovine koji se kandidovao za zastupnika u Evropskom parlamentu ispred danske Konzervativne narodne partije. Za N1 je govorio o motivima političkog angažmana u državi u koju je sa porodicom kao izbjeglica došao prije 22 godine.\nKako je kazao, njegova porodica je porijeklom iz Bileće, dok je on rođen u Tuzli 1992. godine. Istakao je da je završio privatnu osnovnu školu, srednju tehničku školu i fakultet.\nSelimović je za N1 naglasio da je politički aktivan pet godina u danskoj Konzervativnoj narodnoj partiji.\n"Predsjednik sam mladih u svom gradu i kandidat za Evropski parlament za region južna Danska", rekao je.\nPrema njegovim riječima, nije želio propustiti priliku za kandidaturu za zastupnika u Parlamentu Evropske unije i da je vještina u politici znati kako postupati prema ljudima.\nOsvrnuo se i na vrijeme nedugo nakon dolaska u ovu skandinavsku zemlju.\n"Moram da kažem da je sistem danskog društva bio vrlo sličan onome kod nas u vrijeme kada smo došli. Tako da se moja porodica lako uklopila. Država se brinula o nama kao zajednici. Prihvatili su nas dobro. Ovdje smo vrlo cijenjeni", istakao je.\nKonzervativnu narodnu partiju čiji je član je opisao kao "građansko-narodnom strankom s liberalnom orijentacijom" koja je članica grupacije koja okuplja evropske narodnjačke stranke.\n"Imamo tri ministra u Vladi Danske i najmanja smo stranka u Danskoj", napomenuo je i izrazio očekivanje da će se još ljudi porijeklom iz Bosne i Hercegovine kandidovati za zastupnika u Parlamentu Evropske unije.\nSelimović za N1 je uporedio bosanskohercegovačku i dansku političku scenu.\n"Nema mnogo razlike. I ovdje i u Bosni i Hercegovini ima svega i svačega. Politika nije uvijek čista, ali je važno da građani prepoznaju one koji njima žele dobro", naglasio je.\nOsvrnuo se na politički angažman mladih u Danskoj rekavši da se u toj zemlji oni već sa 13 ili 14 godina politički aktiviraju.\n"Od 1.300 članova u našoj partiji, njih polovina je u politiku ušlo sa 14 ili 15 godina. Oni to osjećaju kao dužnost prema društvu. Vidim da mnogo ljudi bježi iz politike u Bosni i Hercegovini. Društvo u Bosni i Hercegovini ne ide na ruku mladima i to se mora mijenjati", zaključio je Selimović za N1, te je dodao da ako bude izabran za zastupnika u Parlamentu Evropske unije prioritet biti "interes danskih kompanija".\nDino Selimović Evropski parlament Danska


Predsjednica RS zahvalila EU na donaciji - Virus korona - BanjaLuka24.net - Najnovije vijesti\nPredsjednica RS zahvalila EU na donaciji – Virus korona\nBANJALUKA – Predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović zahvalila je na donaciji Evropske unije u iznosu od 80 miliona evra, kao i za 250 miliona kreditnih sredstava u okviru makrofinansijske pomoći, od čega će značajan dio koristiti Republika Srpska za prevazilaženje posljedica uzrokovanih pandemijom virusa korona.\nOna je danas učestvovala na video-konferenciji sa šefom Delegacije Evropske unije u BiH i specijalnim predstavnikom Evropske unije Johanom Zatlerom i ambasadorima zemalja članica Evropske unije u BiH.\nKako je saopšteno iz Kabineta predsjednika RS, ovom prilikom je razgovarano o trenutnoj epidemiološkoj situaciji i podršci koju Evropska unija pruža u cilju prevazilaženja aktuelnih zdravstvenih i ekonomskih problema u Srpskoj i BiH.\n← UKC RS ima dovoljno medicinske opreme\nSugestija građanima: Pojačati kontrolu i ne izbjegavati kaznenu politiku – Virus korona →\nUmjereno oblačno, ponegdje lokalni pljuskovi


BH. GRANIČARI NISU DOZVOLILI ULAZAK U BIH ZA 732 OSOBE: POZNATO KOLIKO JE STRANACA UŠLO U DRŽAVU OD 16. MARTA | Hayat.ba\nBH. GRANIČARI NISU DOZVOLILI ULAZAK U BIH ZA 732 OSOBE: POZNATO KOLIKO JE STRANACA UŠLO U DRŽAVU OD 16. MARTA\nOd početka pandemije koronavirusa, brojni građani Bosne i Hercegovine, ali i stranci koji su namjeravali ući u našu državu, susretali su se s mnogim problemima zbog naredbi kojima je ograničen prelazak bh. granice državljanima određenih zemalja.\nPrema informacijama iz Granične policije BiH, u vremenskom periodu od 16. marta do 22. juna ove godine, što su ujedno podaci od početka pandemije COVID-19, evidentirano je da je ukupno 1.390.746 stranaca prešlo državnu granicu BiH. Od tog broja, na ulazu je evidentirano 716.158, dok je na izlazu iz zemlje evidentirano 674.588 stranaca.\nGranična policija BiH statističke podatke o odbijenim ulascima strancima u BiH vodi na mjesečnom, kvartalnom i godišnjem. Prema podacima za april i maj 2020. godine, ulazak u BiH odbijen je za 732 strana državljana zbog neispunjavanja zakonom propisanih uslova za ulazak i boravak na teritoriji BiH, piše Faktor.ba.\nNajveći broj odbijenih ulazaka u BiH strancima u predmetnom periodu je taj što bi, s obzirom na novonastalu situaciju zbog pandemije COVID19, njihovo prisustvo na teritoriji BiH predstavljalo prijetnju po javno zdravlje u BiH – kazali su iz GPBiH.\nKada su u pitanju bh. državljani, prema evidencijama GPBiH u istom vremenskom periodu državnu granicu je prešlo ukupno 1.063.171 osoba.\nOd tog broja na ulazu u BiH evidentirano je ukupno 542.854, a na izlazu 520.327 državljana BiH – podaci su GPBiH.\nS pojavom koronavirusa i mjerama koje je uvela BiH, ali i susjedne zemlje, kretanje migranata bilo je ograničeno više nego inače, tako da je zabilježen manji broj osoba koje su ilegalno pokušavale prijeći granicu BiH, nego je to ranije bio slučaj.\nU periodu od početka marta do 21. juna, GPBiH je preduzela mjere prema 6.302 strana državljana, od čega je u nezakonitom prelasku ili pokušaju nezakonitog prelaska evidentirano je 2.811 osoba, dok je poduzimanjem mjera neposredno na graničnoj liniji od pokušaja nezakonitog ulaska u BiH odvraćeno odvraćeno 3.491 osoba.\nNaime, nakon značajno povećanog broja osoba otkrivenih u ilegalnom prelasku ili pokušaju ilegalnog prelaska državne granice u odnosu na prethodnu godinu u februaru 2020. od 137,40 posto, od polovine marta 2020. godine, taj broj značajno opada, posebno nakon proglašenja pandemije koronavirusa, tako da je u martu 2020. evidentirano smanjenje broja osoba otkrivenih u ilegalnom prelasku ili pokušaju ilegalnog prelaska državne granice za 47,7 posto u odnosu na mart prethodne godine – istakli su iz GPBiH.\nZnačajan pad broja osoba zatečenih u ilegalnom prelasku ili pokušaju ilegalnog prelaska, evidentiran od polovine marta 2020. godine, rezultat je poduzimanja mjera u susjednim državama zbog pandemije koronavirus kao što su zatvaranje graničnih prelaza, angažovanje vojske u zaštiti granice, zabrana kretanja migranata, onemogućavanje kretanja migranata izvan azilantskih centara uvođenje policijskog sata, kao i mjera poduzetih u BiH iz istog razloga.\nMeđutim, ublažavanje i obustavljanje provođenja mjera uvedenih zbog pandemije virusa korona, u BiH i susjednim zemljama, dovelo je do ponovnog pojačanog migracijskog pritiska na državnu granicu BiH od polovine mjeseca maja 2020. godine. Najveći pritisak na ulazu u BiH trenutno se bilježi na području Jedinice granične policije Zvornik, ali slučajevi se evidentiraju duž cijele granice sa Republikom Srbijom, kao i sa Crnom Gorom. Kada je u pitanju izlaz iz BiH, najveći pritisak evidentiran je na području Unsko-sanskog kantona, što je bio slučaj i u prethodnom periodu – objasnili su\nU vremenskom periodu period od 16.03. do 22.6.2020. godine evidentirano je ukupno 1.063.171 državljana BiH koji su prešli državnu granicu BiH, od tog broja na ulazu u BiH evidentirano je ukupno 542.854, a na izlazu 520.327 državljana BiH.


Tema: 14 godina od srpskog napada na Zagreb\n02.05.2009., 23:57 #1\nmislim da je napad bio mimo svih pravila ratovanja\n03.05.2009., 00:02 #2\nRe: 14 godina od srpskog napada na zagreb\nMnogo toga je bilo mimo ''pravila ratovanja''...\nPoslednji put ažurirao/la peti ligament : 03.05.2009. u 00:13\n03.05.2009., 00:05 #3\nАко 'рвати треба да пишу О ПРАВИЛИМА РАТОВАЊА - онда стварно нек' све иде у три лепе п... м... стварно се ничега у животу не стидите........\n03.05.2009., 00:06 #4\nA posle im nismo dosli do zagreba\nDa ste vi ispalili jedan metak u okolini Beograda,nasi hooligani naoruzani bejzbol palicama bi vam sravnili ceo Zagreb.........jadnici\n03.05.2009., 00:10 #5\nno ujek vas trebaju spasavati ovi hooligani jer armija vam je nikakva\nzašto niste slali par 1000 hooligana u zagreb bila bi HR brzo srbska\n03.05.2009., 00:12 #6\n03.05.2009., 00:12 #7\nMnogo toga je bilo mimo ''previla ratovanja''...\nA ti mislis on toga nije svestan.....\n03.05.2009., 00:13 #8\nСРБИЈА ДО ЗАГРЕБА\n03.05.2009., 00:14 #9\nIpak su mogli da sravne Zagreb, sa zemljom da su hteli... Šta je to jena mala, malečka, raketica....\n03.05.2009., 00:15 #10\nЛијепа нам је ова наша СРБИЈА.\nЋути овај незна ћирилицу.\n03.05.2009., 00:16 #11\nVidi janeza.....a ko je vama pomagao dok ste se ****** u vozicu.....i kou vam potresaou kavezou\nTocan odgovor je\n03.05.2009., 00:19 #12\nPokazali smo celom svetu 99' kako nam je armija nikakva\nNije dao Sloba\nSto se vas tice,vas bi raskantala ekipica iz kraja........pri tom ne mislim na ortake,nego na ove klince sto zvrljaju po fasadama\nhrvati su naj hrabriji narod na celom svetu al po otme sto se nicega ne stide :rece jednom seselj\nal meni nije jasno ovo je bio rat gradjanski znaci da su ratovali gradjani sto znaci ubijait civile nije ratni zlocin\na jos manje kad civil ubije civila\n03.05.2009., 00:25 #14\nPa da, vojvoda se zaista ničega ne stidi\n03.05.2009., 00:26 #15\narmija koja 5 godina ratuje na 2 fronta i zbog toga sto nisu naoruzani moraju da se povuku ti ocekujes da ce da posle 4godine koje us bile isto pod sankcijama pobede naj vecu svetsku silu an svetu\nili mozda ocekujes da 150hiljada hrvata izgubi od 30hiljada srpskih vojnika.+hrvatima pomazu ameri pred napad bobardovanjem srpskih polozaja\naj budi realan i kazi kako smo mi to bili bedni\n03.05.2009., 00:36 #16\nseselj nije vojvoda\njedini vojvoda koji je trenutno ziv je aleksic\n03.05.2009., 00:42 #17\nѕявιנα ∂σ мσѕкνє\n03.05.2009., 00:45 #18\nUvek mi smeta kad stradaju civili,tako je bilo i tada.Da su ispalili plotun iz ''Orkana'' na neku hrvatsku vojnu kolonu ili logor,ne bi mi nimalo smetalo.\n03.05.2009., 00:45 #19\n03.05.2009., 00:46 #20\nNe moraš da se trudiš,Crna Gora je ionako rusko vlasništvo.\n03.05.2009., 00:47 #21\njer to zato sto si ti stalno bio derzerter pa si uvek bio civil ili\n03.05.2009., 00:47 #22\n03.05.2009., 00:47 #23\nA, koliko ih poginulo u "Bljesku"???\n03.05.2009., 00:48 #24\nNa zalost u svakom krvolocnom ratu najvise stradaju neduzxni - civili.\nMoje je misljenje i ISKUSTVO mi kazxe da i ljudi koji su obukli uniforme, nisu to uradili bas dobre volje.\n03.05.2009., 00:49 #25


Danas je 26.05.2017. godine\nMail server Prijava\nUniverzitet Crne Gore Prirodno - matematički fakultet\nNastavno osoblje\tSlužbe\nObavještenja studijski programi\nPrijava (Nastavno osoblje)\n"Prirodno-matematički fakultet Univerziteta Crne Gore otvoren je za mlade koji žele da dobiju obrazovanje koje će im omogućiti da se profesionalno posvete naučno-istraživačkom, stručnom i pedagoškom radu u oblasti matematike i računarskih nauka, fizike i biologije.\nMladima koji upišu studije na Prirodno-matematičkom fakultetu obezbijedićemo dobre uslove za rad.\nMatematičari, fizičari i biolozi sa diplomom PMF-a lako nalaze posao u Crnoj Gori i van nje."\nMatematika, Matematika i računarske nauke, Računarske nauke, Računarstvo i informacione tehnologije, Fizika, Biologija\nMatematika, Matematika i računarske nauke,\nRačunarske nauke, Računarstvo i informacione tehnologije,\nRačunarske nauke, Fizika, Biologija\nMatematika, Računarske nauke, Fizika, Biologija\nDekanat, Računovodstvo, Studentska služba, Računarski centar, Biblioteka,\nDokumenti za nastavno osoblje\nZahtjev za odsustvo, Obrazac ECTS katalog, Obrazac Evidencija poena, Obrazac Zaključne ocjene , Obrazac za statistiku u ocjenjivanju, Poslovnik o radu Vijeća, Obrazac za bazu podataka o međunarodnim projektima, Pravila za obavljanje službenog putovanja, Pravila o postupku u slučaju spriječenosti izvođenja nastave, Zapisnik sa odbrane spec.rada, SALA 106 - RASPORED ISPITA, jun 2017., SALA 207 - RASPORED ISPITA, jun 2017., Dokumenti za studente\nBechelor diploma za studente ranijih studijskih programa, ECTS_krediti_starijih_nast_planova, Odluka o ekvivalenciji predmeta 2009, Formular za prijavu spec. rada, Prijava i odbrana specijalistickog rada, Kvalitet doktorske, Pravila studiranja na osnovnim studijama, Pravila studiranja na postdiplomskim studijama, Nastavni planovi\nPregled osnovnih, specijalističkih i magistarskih studijskih programa, Doktorske studije, Nastavni planovi studijskih programa na PMF od 2006/07 studijske godine, ECTS za ranije nastavne planove, Naučni rad\nProgram istrazivackog rada, Izdavačka djelatnost\nScripta Scientiarum Naturalium\tTakmičenja\nOlimpijada znanja, Studentska olimpijada,\nPoslednja obavještenja za predmete:\n26.05.2017 u 16:44:27 Biologija->\n26.05.2017 u 14:35:42 Računarske nauke->\nPeriferije i interfejsi\n26.05.2017 u 14:21:39 Računarstvo i informacione tehnologije->\n26.05.2017 u 12:48:22 Ekologija->\n26.05.2017 u 12:23:38 Računarske nauke->\n25.05.2017 u 23:17:40 Matematika->\nUvod u kombinatoriku\n25.05.2017 u 22:57:58 Računarske nauke->\n25.05.2017 u 19:40:15 Računarske nauke->\n25.05.2017 u 19:39:35 Računarstvo i informacione tehnologije->\n25.05.2017 u 19:39:01 Računarske nauke->\nVijeće >>> 18.05.2017 u 11:20:40\nV sjednica vijeća\nAktuelnosti >>> 26.05.2017 u 09:29:43\nRadionica “Training in advanced material characterisation in Large Scale Research Infrastructures” >>>\n26.05.2017 u 09:28:08\nRaspored završnih ispita - BIOLOGIJA\n24.05.2017 u 16:15:08\nPostovane koleginice i kolege, Na sajtu PMF-a, u materijalima za V sjednicu VIjeca Prirodno-matematickog fakulteta, nalazi se tabela sa predlozenom organizacijom nastave za sve nastavnike i saradnike naseg fakulteta. Iz Dekanata\n15.05.2017 u 10:17:19\nRaspored završnih ispita - FIZIKA\n26.05.2017 u 02:25:46\nSeminar iz matematike i fizike, predavanje Nikole Konatara 29. 05.\n25.05.2017 u 10:02:37\nObavještenje za studente koji nisu izmirili obaveze.\n17.05.2017 u 11:09:08\nOdbrana magistarskog rada ILDE SOFTIĆ\n17.05.2017 u 11:07:00\nOdbrana magistarskog rada JASMINA KUČA\n16.05.2017 u 22:46:02\nSeminar iz matematike i fizike, predavanje prof. Davida Kaljaja 25. 05.\n© Copyright 2007 Računarski centar PMF


Pregled ovosedmičnih projekata u općini Stari Grad Sarajevo Untitled Document\nPregled ovosedmičnih projekata u općini Stari Grad Sarajevo\nNa kraju radne sedmice donosimo pregled aktuelnih projekata u općini Stari Grad i fotografije sa terena. U punom zamahu je sanacija saobraćajnica, a pogodni vremenski uslovi omogućavaju zadovoljavajuću dinamiku.\nBerkuša mala i Balibegovica\nNastavljaju se radovi na sanaciji ulice Balibegovica gdje je većim dijelom uklonjen stari asfalt i ostali pripremni radovi. Zahvaljujući ovom projektu osigurat će se bolji uslovi za život velikog broja građana u naseljima Toka - Džeka i Bistrik. Sanacija ulice radi se na dionici od spoja ulice Berkuša mala (koja se također sanira) do područne Osnovne škole 'Edhem Mulabdić' koja se nalazi na Bistriku. Ukupna dužina ulice na kojoj se radi sanacija je oko 270 metara.\nRadovi u ovoj ulici su dio velikog projekta Općine Stari Grad i Direkcije za puteve Kantona Sarajevo koji obuhvata sanaciju još 11 ulica u Starom Gradu za šta je planirano više od 1,4 miliona KM. Taj projekat odvija se u fazama, a u ovoj fazi rade se ulice Balibegovica, Hrvatin i Berkuša mala. Vrijednost radova je oko 327.000 konvertibilnih maraka, a izvodi ih firma 'GRAKOP' iz Kiseljak\nU mjesnoj zajednici Hrid - Jarčedoli u toku su radovi na sanaciji i proširenju ulice Bajramuša. Riječ je o lokalnom putu kojeg svakodnevno koriste građani ove ulice iz stotinjak domaćinstava. U toku su pripreme za asfaltiranje ulice. Inače, novi asfalt postavit će se na dužini od 420 metara ulice Bajramuša, a investicija košta oko 128.000 KM.\nU ulici Bijela česma u toku su radovi na pripremi podloge za asfaltiranje. Ulica se sanira u dužini od oko 100 metara. Pored ulice Bijela česma, ovim projektom su planirani radovi sanacije i dijelova ulica Rogina i Bakije sokak. Vrijednost radova je oko 444.000 konvertibilnih maraka. Radovi u ovoj ulici su dio velikog projekta Općine Stari Grad i Direkcije za puteve Kantona Sarajevo koji obuhvata sanaciju još 11 ulica u Starom Gradu za šta je planirano više od 1,4 miliona KM.\nRegionalni put Dariva-Hreša R447\nU toku je izgradnja potpornih zidova na dionici regionalnog puta R447 Dariva-Hreša. Riječ je o projektu rehabilitacije regionalnog puta Dariva-Hreša R447 u dužini od 450 metara. Radovi se izvode od mosta Bosansko-turskog prijateljstva na Obhodži prema Darivi, a projekat zajedno realizuju Općina Stari Grad i Direkcija za puteve Kantona Sarajevo. U sklopu radova, ranije je urađeno proširenje ovog putnog pojasa uklanjanjem postojeće stijene. Ovi radovi koštaju više oko 320.000 KM, a finansiraju ih Direkcija za puteve KS i Općina Stari Grad.\nU toku su radovi na vodovodnim priključcima koje izvodi KJKP“Vodovod i kanalizacija“. Radovi bi uskoro trebali biti završeni, a pristupilo im se u cilju kvalitetne sanacije ove ulice. Po završetku ovih radova počet će pripreme za asfaltiranje ulice.\nOpćina Stari Grad počela je sanaciju ove ulice sredinom maja, ali nakon skidanja asfalta ustanovljeno je da je stanje vodovodne mreže veoma loše, te se došlo do zaključka da je potrebno zamijeniti. Tada je postignut dogovor sa Gradskom upravom Grada Sarajevo da finansiraju radove rekonstrukcije vodovodne mreže, no kada su radovi počeli Gradska uprava se povukla iz projekta, te će ga sada finansirati Općina Stari Grad, uz sufinansiranje KJKP”Vodovod i kanalizacija”. Radi se na dužini ulice od cca 240 metara.\nIzvode se radovi na uklanjanju starog, oštećenog asfalta. Nakon toga pristupit će se pripremnim radovima i nanošenju novog asfalta u ulici Vinograd. Radi se na dužini ulice od oko 120 metara. Radovi u ovoj ulici su dio velikog projekta Općine Stari Grad i Direkcije za puteve Kantona Sarajevo koji obuhvata sanaciju još 11 ulica u Starom Gradu za šta je planirano više od 1,4 miliona KM.\nUklonjeni privremeni objekti u ulici Dženetića čikma\nOva sedmica bila je u znaku prinudnog uklanjanja privremenih objekta u ulici Dženetića čikma. Prinudno uklanjanje objekata počelo je u ponedjeljak, 22.06.2020. godine s ciljem postupanja prema aktima donesenim od strane Službe za opću upravu i inspekcijske poslove i privođenjem zemljišta krajnjoj namjeni.\nSlužba za opću upravu i inspekcijske poslove Općine Stari Grad za objekte u Dženetića čikmi prošle godine je provela postupak u skladu sa svim zakonskim procedurama, prema Zakonu o prostornom uređenju i Zakonu o inspekcijama, te donijela rješenje o rušenju privremenih poslovnih objekata. Radilo se o jedanaest prizemnih privremenih objekata za koje je urbanističko-građevinski inspektor Općine Stari Grad utvrdio da su istekle urbanističke saglasnosti i odobrenja za njihovo postavljanje. Rušenje je završeno u srijedu 24.juna, a uklanjanje šute i građevinskog materijala u četvrtak, 25. juna.\nAktivnosti Odjeljenja za putne pojaseve\nUposlenici Odjeljenja za putne pojaseve i ove sedmice su aktivno radili na košenju trave, krčenju šiblja i rastinja, raščišćavanju brojnih lokacija, te uređenju Aleje ambasadora. Neke od lokacija u kojima su radili su: Močila stadion, ulica Bakarevića, ulica Budžak, tranzit, ulica Karpuzova, Bravadžiluk mali, ulica Močila uz prugu, ulica Pehlivanuša, ulica Bistrik, farbanje ograde na Bistriku pored škole itd.\nU ulici Saburina br 2 u mjesnoj zajednici Sumbuluša, uposlenici Odjeljenja za održavanje putnih pojaseva završili su farbanje rukohvata.


PRVI U ISTORIJI! Mesi je oborio mnogo rekorda, ali ovaj je NEVEROVATAN\nMnogo puta je u dosadašnjoj karijeri Lionel Mesi pokazao da ga s pravom mnogi smatraju za najboljeg fudbalera koji je ikada igrao. Možda nije tako, ali ako se gledaju statistika i brojke prva zvezda Barselone Lionel Mesi mogao bi bez ikakve sumnje da konkuriše za to laskavo priznanje. Potvrda toga je još jedan rekord koji je oborio.\nNaime, on je dao drugi pogodak na utakmici španske Primere protiv Eibara, a to je omalenom Argentincu bio 400. pogodak koji je postigao u prvenstvenim duelima, i prvi je igrač koji je uspeo to da uradi.\nZaista neverovatno deluje taj podatak i samo potvrđuje o kakvom se čarobnjaku radi. Samo ove sezone kapiten Katalonaca je postigao 17 golova, a uz to je zabeležio i 10 asistencija u šampionatu Španije.\nKADA SU ONI RASPOLOŽENI DRUGAČIJE NE MOŽE Eibaru presudi raspucani Suarez i rekorder Mesi\nDMITROVIĆ KAO MAČKA Srpski golman odbranio sve što je mogao, ali je Real ipak bio bolji posle velikog preokreta


Palmer udario na Dodika: Neće mu biti dopušteno da opstane | 6. strana | Forum Krstarice\n23.02.2020. u 14:21 - Palmer udario na Dodika: Neće mu biti dopušteno da opstane\ntako to izgleda na prvi pogled, zato sto on hoce tako da se predstavi.\nAli kad skine masku, vidis da se iza te maske krije jedna vrlo, negativnom energijom i mizantropijom napunjena osoba.\nZato ga ja zovem Dorijan Grej.\n10.03.2020. u 14:10 - Palmer udario na Dodika: Neće mu biti dopušteno da opstane\nPečat | 09. mart 2020. 19:30 | Komentara: 0\nRepublika Srpska i njeno rukovodstvo suočavaju se s teškim izborom\nPotvrdila su se predviđanja da će odbijanje Republike Srpske da se povinuje volji Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, te najava Milorada Dodika da bi manji entitet „mogao krenuti putem bez povratka iz BiH“, izazvati oštre reakcije i pretnje, kako bošnjačkog Sarajeva, tako i moćnih zapadnih čuvara krhkog jedinstva nekadašnje centralne jugoslovenske republike. Prema državniku iz Laktaša, kao simbolu otpora, odnosno glavnom protagonisti „remećenja mira u Bosni“, upućena je prava verbalna baražna vatra koja bi, međutim, mogla da bude samo uvertira za mnogo opasnije i konkretnije udare na člana Predsedništva BiH iz RS i njegove istomišljenike iz banjalučkog entitetskog vrha.\n„Prvi od Bošnjaka“ Bakir Izetbegović pozvao je klubove ostalih političkih stranaka da podnesu krivične prijave protiv Milorada Dodika i Željke Cvijanović, te poručio da će se protiv pokušaja cepanja BiH „boriti svim sredstvima, pa i ratom ako treba“.\nSDA je u svom saopštenju naglasila da će „kriza u državi nestati kada Dodik i njegova stranka SNSD odu sa političke scene BiH“, što se može shvatiti kao slabo prikriven poziv na političku ili fizičku likvidaciju prvog političara RS, odnosno nedemokratsko odstranjivanje njegove partije s vlasti. Da ovi stavovi nisu usamljeni glas najjače bošnjačke stranke, već zajednički odgovor „jedinstvenog bosanskog patriotskog fronta“, saopšteno je nakon sastanka Bakira Izetbegovića, Željka Komšića i Fahrudina Radončića, lidera Saveza za bolju budućnost BiH.\nJavnosti je poručeno da branioci Bosne neće dozvoliti „prelaženje crvene linije“, pa je u tom smislu čelnicima Republike Srpske upućen poziv da „povuku nedavne zaključke donesene na sednici Narodne skupštine RS“.\nOzvaničen je i već poznati stav da bošnjačka strana „neće podržati srpsko-hrvatski zahtev za izbacivanje stranih sudija iz Ustavnog suda BiH“, čime je samo potvrđeno da političkim čelnicima najbrojnijeg naroda u nekadašnjem Bosanskom pašaluku ne pada na pamet da prihvate Dodikov poziv na povratak „izvornom Dejtonu“. Doduše, Izetbegović Junior ostavio je mogućnost da se i o tome može razgovarati, „ali tek kad BiH bude snažno napredovala na putu ka članstvu u Evropskoj uniji i NATO“.\nI ovu priliku Alijin mali je iskoristio da uputi otrovne strelice prema Srbiji, pa je tako Aleksandru Vučiću zamerio što je „blago i neuverljivo reagovao kada je u njegovom prisustvu Dodik pretio secesijom i narušavanjem teritorijalnog integriteta BiH“.\nPRETNjA AMERIČKOG AMBASADORA\nMada bošnjački odgovor ne predstavlja iznenađenje, ipak se može postaviti pitanje da li bi on bio ovako oštar i izazovan da se njegov sadržaj gotovo u potpunosti ne poklapa sa stavovima uticajnih zapadnih faktora. Možda i bi, ali je sasvim izvesno da bez podrške prijatelja ne bi imao opasnu specifičnu težinu i predstavljao pretnju stabilnosti u BiH i regionu.\nA da su pretnje Srbima uobičajen deo oružja koje koriste zapadne diplomate u svojim „misijama ubeđivanja“ na prostoru nekadašnje Jugoslavije, potvrdila su proteklih dana i dvojica Amerikanaca zadužena za bosanske poslove – Erik Nelson i Metju Palmer.\nDodik je nakon razgovora s američkim ambasadorom u Sarajevu obznanio da mu je Nelson tokom tog dijaloga „uputio pretnje“, posle čega je čovek koji je zamenio Morin Kormak na mestu predstavnika najmoćnije svetske sile u BiH „pojasnio“ šta je saopštio svom sagovorniku.\n„Jesam razgovarao sa Dodikom o potencijalnim posledicama nepoštovanja teritorijalnog integriteta BiH i Dejtonskog sporazuma. Te posledice vidim u ekonomskoj oblasti, u odlasku mladih i kroz nove sankcije“, najavio je Nelson, dodavši usput kako su Dejtonskom ustavu „bile, a i dalje će biti potrebne modifikacije na putu BiH prema evroatlantskim integracijama“.\nNije, naravno, objasnio da te „modifikacije“ zapravo znače razvlašćivanje Republike Srpske u korist unitarne BiH, na čemu tako uporno radi „nezavisni“ Ustavni sud. Tako nešto, jasno, nismo čuli ni od nezaobilaznog zamenika pomoćnika državnog sekretara SAD za Evropu i Evroaziju Metjua Palmera.\n„Srpski zet“ nas je, međutim, obavestio da „Milorad Dodik predstavlja pretnju koju treba shvatiti veoma ozbiljno“, te zapretio ovom remetilačkom faktoru, kao i ostalim čelnicima manjeg entiteta BiH, da će „biti kažnjeni ukoliko ne odustanu od svojih stavova“.\nINCKO: NIJE SAMO RUSIJA PROTIV KORIŠĆENjA „BONSKIH OVLAŠĆENjA“ Visoki predstavnik Valentin Incko saopštio je da je spreman da upotrebi svoja „bonska ovlašćenja“ protiv Milorada Dodika i Skupštine RS koji su, po njegovom mišljenju, „prešli crvenu liniju“. Ipak, priznao je da problem predstavlja to što su u Savetu za sprovođenje mira ne samo Rusija već i neke druge zemlje za „domaća rešenja“. „Spreman sam da reagujem, ali samo sa Savetom za sprovođenje mira u BiH. Sve je više članica tog tela koje smatraju da treba da upotrebim ’bonska ovlašćenja’, ali odluka još nije doneta. Osim Rusije, u ovom Savetu ima još država koje misle da su najbolja ’domaća rešenja’“, objasnio je austrijski diplomata u razgovoru za „Al Džaziru Balkan“.\nCRNA LISTA EU\nIz penzije se aktivirao i nekadašnji guverner Bosne Volfgang Petrič, koji je, pozivajući se na svoje izvore iz Brisela, najavio da bi Evropska unija uskoro mogla da stavi srpskog člana Predsedništva BiH na „crnu listu“, dakle, da mu zabrani ulazak na teritoriju njenih članica. Za vremešnog diplomatu iz Klagenfurta nema dileme – ukoliko „razbijač BiH“, i pored ovih sankcija, nastavi po starom, moraće da usledi njegova smena, koju bi, valjda, uspešno trebalo da sprovede još jedan izdanak stare austrougarske okupatorske škole Valentin Incko.\nDa bi centrala iz Brisela mogla da preduzme „pedagoške mere“ prema neposlušnim političarima iz Srpske, nagoveštava, makar i indirektno, saopštenje zemalja članica Kvinte, među kojima su – uz SAD, Veliku Britaniju i Italiju – i ključni donosioci odluka u Evropskoj uniji, Nemačka i Francuska. Petorka je ocenila da je „odluka Milorada Dodika da blokira trgovinu i rad institucija BiH, te dovede u pitanje integritet zemlje veoma štetna za razvoj države“, međutim, od toga je, bez sumnje, daleko značajnija jasna podrška koju su članice Kvinte dale ostanku stranih sudija u Ustavnom sudu BiH.\n„S obzirom na izazove pred kojima BiH stoji, međunarodne sudije Ustavnog suda, koje je u skladu s Ustavom BiH imenovao predsednik Evropskog suda za ljudska prava, i dalje imaju važnu funkciju“, stoji u ovom usaglašenom saopštenju zvaničnih predstavnika Vašingtona, Berlina, Pariza, Londona i Rima.\nPoruka je više nego jasna. Još nije vreme za odlazak stranih sudija iz dejtonske tvorevine, pošto su oni – a to mišljenje očigledno dele Nemačka i Francuska s atlantističkim partnerima – i dalje potrebni da završe započeti posao „savladavanja izazova sa kojima se suočava BiH“. Mada se u saopštenju Kvinte ne precizira o kojim je izazovima reč, teško je oteti se utisku da članice petorke vide međunarodne arbitre kao pravne garante transformisanja dejtonske u unitarnu Bosnu i Hercegovinu, u kojoj će Bošnjaci konačno biti „svoji na svome“.\nPODRŽAN DODIKOV VETO NA ĐUKANOVIĆEVU POSETU\nNarodna skupština RS podržala je odluku Milorada Dodika da stavi veto na poziv druga dva člana Predsedništva BiH upućen crnogorskom predsedniku Milu Đukanoviću da početkom marta poseti BiH. Pošto su ga Željko Komšić i Šefik Džaferović povodom ovog pitanja nadglasali na sednici Predsedništva Dodik je, ocenivši da je ova odluka „štetna po vitalne interese RS“, stavio entitetski veto i pozvao Narodnu skupštinu Republike Srpske da potvrdi njegov stav. Njegov veto je u Parlamentu RS podržala potrebna dvotrećinska većina od 56 poslanika, a u glasanju nisu učestvovali poslanici opozicionih partija, SDS-a i PDP-a.\nDODIK I OTCEPLjENjE\nIako je verbalno oštro odgovorio na pretnje američkih diplomata, Dodik je, naravno, svestan mogućih posledica pritiska Zapada, ali i straha značajnog dela srpske javnosti da bi njegova najavljena politika „puta bez povratka“ mogla dovesti do rata. Zbog toga je, u porukama upućenim javnosti, on spustio loptu. Što, međutim, ne znači i da je odustao od kursa usvojenog na sednici Narodne skupštine RS 17. februara. Naglasio je da Banjaluka „ne povlači nijedan potez koji bi mogao dovesti do rata“, te saopštio da „u Republici Srpskoj ne postoji nijedan plan o otcepljenju od BiH“. Objasnio je da njegova izjava o „RS-egzitu nije projekat separacije već nastojanje da se BiH vrati na izvorni Dejton“. Ali ipak nije odbacio mogućnost da Srpska pre ili kasnije krene putem napuštanja sadašnje dejtonske tvorevine: „Ako nema odlučivanja, šta je to nego zbogom, ali ponekad se ne mora sve ni objašnjavati. U tom pogledu jeste moguć proces o kome sam govorio.“\nČovek koji je prešao put od nekadašnje „nade Zapada“ do sadašnjeg nepodobnog „srpskog nacionaliste“ optužio je bošnjačke političare, a pre svih Bakira Izetbegovića, da „žele da se uruši i destabilizuje Srbija, koja im smeta jer je ekonomski jaka“. Nije, naravno, nikakva tajna da u Sarajevu preovladava mišljenje da je slabljenje matice jedan od preduslova za urušavanje „vlaške tvorevine“ u BiH, kao što uostalom u Banjaluci i ostalim delovima RS snažnu Srbiju vide kao jednog od ključnih garanata vlastitog opstanka.\nVeza koja spaja zvanični Beograd i Banjaluku deluje bar za sada znatno čvršće (i pored toga što dve strane ponekad imaju različite poglede na poteze „mlađeg brata“) od one koja bi, zbog odbrane nacionalnih interesa, trebalo da spaja vlast i opoziciju u manjem entitetu BiH.\nNažalost, pokazala su se opravdanim strahovanja da jedinstvo svih srpskih političkih stranaka, deklarativno ispoljeno prilikom donošenja zaključaka Narodne skupštine RS 17. februara, neće biti dugog veka.\nOzbiljna naprslina postala je vidljiva već prilikom upućivanja u proceduru Predloga zakona o izboru sudija Ustavnog suda BiH. Ovaj predlog su Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH zajednički podneli klubovi poslanika SNSD-a, HDZ-a i Srpskog kluba, ali ga nisu podržali SDS i PDP. Svoj negativni stav obrazložili su time da vladajući blok nije ispoštovao raniji srpski dogovor po kome bi ubuduće sudije Ustavnog suda BiH trebalo da biraju parlamenti entiteta.\nAko su i postojale nade da bi nesporazumi nekako mogli biti izglađeni, one su, čini se, definitivno ugašene nakon odluke opozicionih stranaka RS da, zajedno sa SDA, u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH proguraju Zakon o prestanku mandata Visokog sudskog i tužilačkog saveta. Interesi su ponovo spojili najjaču bošnjačku i nekada najmoćniju stranku Srpske, a nije slučajno što je predlagač ovog zakona bio bosanski orijentisani poslanik SDS-a (inače bivši ministar bezbednosti BiH) Dragan Mektić protiv koga je Tužilaštvo BiH podiglo optužnicu zbog zloupotrebe položaja i korupcije.\nDodik je, nakon ovih poteza SDS-a i PDP-a, opozicione strane nazvao „izdajničkim“, „petokolonaškim“ i „podanicima bošnjačke politike“, iz čega se može zaključiti da je srpski konsenzus, ispoljen 17. februara prilikom donošenja zaključaka Narodne skupštine RS, već sada postao mrtvo slovo na papiru.\nRepublika Srpska i njeno rukovodstvo suočavaju se s teškim izborom. Pošto je gotovo izvesno da Bošnjaci, ohrabreni podrškom globalističkih savetnika, neće pristati na odlazak stranaca iz Ustavnog suda BiH i povratak „izvornom Dejtonu“, Dodik će – ukoliko u poslednjem času ne „iskrsne“ neki, u ovom trenutku malo verovatan, za sve prihvatljiv kompromis – morati da krene jednim od dva nimalo laka puta.\nPrvi je jednostavniji ali potpuno neprihvatljiv, pošto bi odstupanje od sadašnjih čvrstih stavova i povinovanje presudama Ustavnog suda BiH značilo tiho umiranje Republike Srpske. Alternativa mu je polazak na put bez povratka koji, uz sve nesumnjivo velike rizike, ipak ostavlja nadu da bi srpska državna tvorevina zapadno od Drine mogla ne samo da preživi već i dobije status koji njeni stanovnici iskreno žele od 1992. godine. Možda RS u ovom trenutku podseća na putnika avanturistu koji se našao u potpunom mraku, ali želimo da verujemo da će nakon svih iskušenja ugledati svetlo na kraju tunela.


HAPŠENJE KOJE JE ŠOKIRALO MAJDANPEK Raskošan život odao profesora koji je bio na čelu narko-grupe\nRaskošan život D. M. (46), profesora u jednoj školi u Majdanpeku, doveo je inspektore do njihovog kolege A. Đ., koji je, kako se sumnja, bio na čelu narko-grupe. Pedesetpetogodišnji A. Đ., inače bivši načelnik policijske stanice u ovom gradu, priveden je zajedno sa sinom M. Đ. (31) kada im je u kolima pronađeno 326 grama marihuane. Prema nezvaničnim saznanjima "Novosti", njih je "otkucao" upravo najbliži saradnik - prosvetni radnik.\nHapšenje koje je šokiralo Majdanpek dogodilo se sredinom septembra. Prvi rezultati istrage ukazuju da je A. Đ. bio glavni za rasturanje narkotika, ali i da je štitio preprodavace opijata u ovom gradu i okolini. Prema nezvaničnim saznanjima "Novosti", pronađeni su i materijalni tragovi koji nedvosmisleno povezuju A. Đ. sa dilovanjem droge.\n- Klupko je krenulo da se razmotava kada je raskošan život D. M. inspektorima zapao za oko - priča za "Novosti" izvor blizak istrazi. - Nekoliko puta godišnje je išao na izuzetno skupa letovanja i zimovanja. Slike je kačio na društvene mreže i ljudi su komentarisali da tako nešto ne može da priušti od profesorske plate.\nPolicija je počela da prati D. M. i tako su ga uhvatili na delu.\n- Kada su ga pritisli otkrio je da zapravo radi za A. Đ. - nastavlja naš sagovornik. - Tako je ubrzo uhvaćen i šef stanice, zajedno sa svojim sinom. Sada se proveravaju praktično svi ljudi sa kojima je on bio u kontaktu, jer se sumnja da je mreža njegovih saradnika bila vrlo razgranata.\nInače, zanimljivo je da kolege i poznanici A. Đ. opisiju kao izuzetno korektnog policajca. Navodno, bio je poznat po svom zalaganju za prava pripadnika MUP i nikada nije dovođen u vezu sa bilo kakvim "prljavim" radnjama.\nPodsetimo, klupko je počelo da se odmotava kada je 17. septembra u autu M. Đ. pronađeno 326 grama marihuane. Pored njega, tada se iza rešetaka našao i njegov otac, koji je imao ključ od kola.\n- Otac i sin se brane da im je droga podmetnuta - nastavlja naš sagovornik. - Pored D. M., ubrzo je priveden i R. S. (53), koji se tereti da je prodavao drogu koju je dobijao od policajaca.\n"TRAVA" U GUMI\nTokom polcijske akcije, u bašti lokala koji je u zakupu R. S., u jednoj gumi pronađeno je i dodatnih 40 grama marihuane. Uhapšen je i S. M. (53), protiv koga, kao i njegovog sina, već postoji optužnica za nelegalnu prodaju narkotika.\n- Kod osumnjičenih je pronađen 21 telefon, oko 100.000 dinara i gotovo 2.000 evra - nastavlja naš sagovornik. - Od toga, kod M. Đ. je, uz drogu, bilo pet, a kod R. S. 12 mobilnih telefona, kao i digitalna vagica za precizno merenje.\nTRAGEDIJA U MAJDANPEKU Buldožer smrskao rudara u terenskom vozilu "Lada Niva"\nUhapšen U PARKU SA DVA PIŠTOLJA i 12 metaka


CG /Hoćemo li ovo dočekati u BiH: Cetinje dobiva prekrasan stadion vrijedan 17 miliona KM / Radio Sarajevo\nFoto: UJR Crne Gore\nCG / Hoćemo li ovo dočekati u BiH: Cetinje dobiva prekrasan stadion vrijedan 17 miliona KM\n20. 10. 2019. u 15:27:00 Radiosarajevo.ba\nKako bi se unaprijedila sportska infrastruktura na teritoriji Crne Gore, tamošnja Uprava javnih radova trenutno realizira projekte u vrijednosti od oko 15 miliona eura, a računajući investicije završene u protekle tri godine, ulaganja Vlade Crne Gore u sport prelaze 22 miliona eura, piše CdM, na osnovu saopćenja iz Uprave javnih radova i i Ministarstva sporta i mladih.\nJedan od najvećih sportskih projekata je novi fudbalski stadion na Cetinju, čija je izgradnja u toku. Ovaj izuzetno značajan objekat, kojim će se ponositi ne samo grad Cetinje, već i za cijela Crna Gora, realiziraju Vlada C rne Gore, Prijestonica Cetinje i Fudbalski savez Crne Gore.\nVrijednost investicije je 8,8 miliona eura (17,2 miliona KM), pri čemu će Vlada kroz kapitalni budžet izdvojiti oko 4,4 miliona eura. Izgradnja betonske konstrukcije dvije tribine je već završena, a rok za završetak građevinskih radova je kraj naredne godine. Stadion će imati kapacitet 5.192 mjesta, čime će biti ispunjeni UEFA kriterijumi za odigravanje međunarodnih i reprezentativnih utakmica.\nTagovi: Crna Gora Cetinje stadion\nSvijet / UEFA pokrenula postupke protiv Crne Gore i Kosova


Konkurs za podršku mladim poljoprivrednim proizvođačima - Dijalog.net\nNaslovna Društvo Konkurs za podršku mladim poljoprivrednim proizvođačima\nBeograd, 10. maj 2017. – Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine raspisalo je konkurs za podršku mladim poljoprivrednim proizvođačima, a rok za podnošenje prijava je od 8. maja do 8. juna 2017. godine.\nKonkurs se odnosi na podnošenje prijava za ostvarivanje podsticaja za podršku programima koji se odnose na diversifikaciju dohotka i unapređenje kvaliteta života u ruralnim područjima kroz podršku mladim poljoprivrednicima u 2017. godini, a raspisan je na osnovu Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju i Pravilnika o podsticajima programima za diversifikaciju dohotka i unapređenje kvaliteta života u ruralnim područjima kroz podršku mladim poljoprivrednicima.\nPrethodno Godišnji forum omladinske politike\nSledeće OCCRP i BIRN: Kako je mitraljez srpske Zastave završio u Siriji\nTop Tags konkurs Evropska komisija ljudska prava Civilno društvo Društvo mediji Evropska unija mladi OCD Srbija i Evropska unija lokalna samouprava istraživanje evropske integracije vladavina prava Vlada Republike Srbije


Najlakši način da dostavite stvari iz Emmezete\nEmmezeta dostava, brza, efikasna i sigurna usluga. Ukoliko ste kupili nešto i treba vam Emmezeta dostava, stojimo vam na raspolaganju u bilo koje vreme. Potrebno je samo da nas pozovete kako bismo ogranizovali prevoz. Naš telefon je: 062 242 282\nEmmezeta dostava – profesionalna usluga\nEmmezeta dostavu obavljaju stručni i dobro obučeni radnici za posao pakovanja, transporta i istovara robe. Da biste bili sigurni da će vaš novi nameštaj stići bezbedno na novu adresu tj. u vaš dom obratite se profesonalnom timu koji radi Emmezeta dostavu. Glomazni nameštaj i velika količina predmeta za kuću nisu nikakav problem za radnike Emmezeta dostavea. Emmezeta dostava poseduje dobru ambalažu za pakovanje koja će potpuno zaštitti sve predmete koje je neophodno transportovati. Ukoliko ste rešili da renovirate svoj stan, transport nameštaja poverite stručnjacima.\nOpremljen vozni park, Emmezeta dostava\nSvesni činjenice da je za transport stvari za kuću neophodan dobar vozni park, svoja vozila redovno servisiramo i vršimo kompletnu proveru ispravnosti. Kod profesionalnog bavljenja poslom Emmezeta dostava, nema mesta za greške. Sav nameštaj svojim klijentima isporučujemo na željenu adresu u najkraćem mogućem vremenskom roku. U zavisnosti od količine nameštaja koji je neophodno da preveze naša dostava može koristiti kombije ili kamione. Bezbedan, brz i pouzdan transport i poštovanje vremenskih intervala za Emmezeta dostavu glavni su razlozi za uspešno poslovanje naše firme.\nEmmezeta dostava – niske cene usluga\nVodeći računa o platežnoj moći svojih aktuelnih i budućih klijenata, cene usluga za Emmezeta dostavu smo sveli na minimum. Tokom dugogodišnjeg rada stekli smo neophodno iskustvo neophodno za uspešno poslovanje. Poštujući osnovne ekonomske principe kao što su produktivnost, rentabilnost i ekonomičnost, uspeli smo da snizimo svoje troškove poslovanja i samim tim smo snizili i cene svojih usluga, te je dostava postala dostupna svima kojima su naše usluge neophodne. Jako nam je bitno da svi korisnici Emmezeta dostave budu zadovoljni cenom, ali i kvalitetom usluge. Poverenje klijenata se stiče samo predanim radom i posvećenošću poslu, a Emmezeta dostava stečeno poverenje izuzetno ceni i poštuje sve svoje saradnike.\nZa kupovinu Emmezeta nameštaja, pogledajte njihov sajt.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Trećina građana ne želi da živi u istoj državi sa LGBTI osobama\n30. 11. 2020. 16:39 >> 16:43 6\nTrećina crnogorskih građana ne želi da živi u istoj državi sa LGBTI osobama, dok skoro njih 43 odsto smatra da te osobe ne treba da imaju ista prava kao svi ostali građani, pokazalo je istraživanje Evropske unije i Savjeta Evrope koje je sproveo Centar za demokratiju i ljudska prava CEDEM.\nAutor istraživanja i glavni metodolog CEDEM-a, Miloš Bešić, kazao je da su podaci o odnosu prema LGBTI zajednici u Crnoj Gori alarmantni, te da ukazuju na ozbiljan problem.\n“Prosto je frapantan podatak da u Crnoj Gori svaka peta osoba ima stav da LGBTIQ osobe nisu ništa bolje od kriminalaca i da ih treba najstrože kažnjavati. Ovaj tvrdi stav svake pete osobe u Crnoj Gori nam govori o veoma negativnom odnosu prema LGBT osobama,” kazao je Bešić.\n“Više od 50 odsto građana vidi zapošljavanje kao najveći problem. Trebalo bi obratiti pažnju na mehanizme koji trenutno postoje, vidjeti kako štite od diskriminacije prilikom zapošljavanja i šta bi se moglo uraditi kako bi se to suzbilo”, kazao je Bešić.\n“Nažalost, svjedočimo i da se rezultati naših istraživanja najčešće posmatraju kao neki puki pokazatelj stanja. Zato smatram da smo dužni da otvorimo prostor za diskusiju koja uključuje sve relevantne društvene aktere, na svim nivoima i oblastima kako bismo se usredsredili na uzroke i pronalaženje mehanizama za prevenciju i suzbijanje ovih negativnih pojava,“ kazala je Bešić.\n“Zaštitnik je u periodu od januara ove godine imao 140 pritužbi u radu zbog diskriminacije. To je najveći broj od uspostavljanja institucije Zaštitnika. U istom periodu prošle godine u radu je bilo 80 predmeta, a u 2018-oj godini 82 predmeta”, navela je Dobardžić.\n“Ono što se može zahtijevati na nivou parlamenta je da se insistira na kontrolnim saslušanjima, da se pokaže da li je čitavo pitanje birokratizovano. Jedino što me ohrabruje u ovom istraživanju je da mladi ipak pokazuju manju distancu i manje rigidne stavove prema LGBT osobama, Romima“, rekla je Jelušić, ocjenjujući da je istraživanje dobro dijagnostičko sredstvo i da predstavlja potvrdu da crnogorsko društvo u društvenom i vrijednosnom smislu stagnira.\nIzvršni direktor Phiren Amenca, Elvis Beriša, naglasio je da je, iako postoje pomaci u odnosu na prethodne godine, govor mržnje prema Romima na veoma visokom nivou.\nIstraživanje je pripremljeno u okviru projekta “Promocija različitosti i jednakosti u Crnoj Gori”, koji je dio zajedničkog programa Evropske unije i Savjeta Evrope “Horizontal Facility za Zapadni Balkan i Tursku 2019-2022”, koji sprovodi Odjeljenje Savjeta Evrope za anti-diskriminaciju. U sklopu ovog projekta se radi sa partnerima u Crnoj Gori, u skladu sa preporukama Komisije Savjeta Evrope protiv rasizma i netolerancije iz 2017. godine.\nEvropska Unija Savjet Evrope CEDEM\nApel EU za hitno oslobađanje Navaljnog\nPočeo koordinisani proces vakcinacije građana\n27. 12. 2020. 1


Baskijska "legija stranaca" pregazila sve: Komandantu novi ugovor | Košarka\nBaskijska "legija stranaca" pregazila sve: Komandantu novi ugovor | MONDOBA\nBaskijska "legija stranaca" pregazila sve: Komandantu novi ugovor 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutor Vladimir Sukdolak 02.07.2020. / 14:03\nDuško Ivanović dobio ponudu da još godinu dana vodi Baskoniju.\nSvetislav Pešić završio je misiju u Barseloni, na kraju, ipak, neuspešno, jer Katalonci nisu uspeli da osvoje titulu prvaka. Odmah nakon poraza Barsa je saopštila da je popularni "Kari" bivši, a nešto kasnije i da njegovo mesto dolazi Šarunas Jaskevičijus...\nBaskonija, koja je postala novi prvak Španije, osvojivši prvu titulu nakon deset godine, ima potpuno druge planove sa svojim trenerom Duškom Ivanovićem.\n¡Dusko se queda en casa!\n— Saski Baskonia (@Baskonia)July 2, 2020\nZbog uspeha u prvenstvu, klub iz Vitorije ponudio je Crnogorcu produžetak saradnje na još godinu dana.\nIvanović je do titule vodio svojevrsnu legiju stranaca, jer su u rosteru do 1. jula bili po jedan Španac, Nigerijac, košarkaš iz Gvineje Bisao, Amerikanac, Letonac, Bosanac, Italijan, Estonac, Litvanac, Gruzin i Aregentinac.\nNe bi on tu ništa menjao: "On razumije naš DNK"


Novo Miloševo iz vazduha - Buduća zona razvoja turizma | Vojvodinaspa.com\nPrema odluci MZ Novo Miloševo o formiranju “Turističke destinacije Novo Miloševo”, a na predlog projektnog tima, odredjena je Zona razvoja turizma za sve buduće turističke aktivnosti. Zona razvoja turizma podeljena je na nekoliko delova: “Glavnu turističku zonu” – zonu u neposrednoj blizini dvorca; “Zonu proširenja” – zonu na okolnom slobodnom zemljištu prema budućoj novoj zaobilaznici i “Unutrašnju zonu naselja” – zonu sa privatnim objektima i zemljištem sa obe strane glavne ulice, od crkve ka centru naselja.\nBuduća zona razvoja turizma u Novom Miloševu\nPogled iz vazduha na zonu izgradnje\nMaster planom je predvidjeno da se turističko područje podeli na tri zone\n1. GLAVNA TURISTIČKA ZONA – Centralno turističko područje sa ponudom turističkog središta destinacije podeljenog na Zaštićenu oblast (dvorac sa francuskim i engleskim parkom i pratećim objektima), Obezbeđenu oblast razvoja (oblast namenjena za glavne projekte sa ukupno 10.1 hektara koji su u javnom vlasništvu) i Neobezbeđenu oblast razvoja (oko zaštićene oblasti razvoja) koja će biti postepeno integrisana\n2. ZONA PROŠIRENJA – Otvoreno zemljište prema zaobilaznici sa oko 185 hektara podeljenih na Oblast razvoja (predviđeno za prilazni put i projekte u fazama 4 i 5) i Ograničena oblast sa ukupno 35 hektara sa malim parcelama namenjenih poljoprivredi za turističke namene kao što su vinogradi i slično.\n3. UNUTRAŠNJA ZONA NASELJA – Privatno vlasništvo i objekti u privatnom vlasništvu sa obe strane, za razvoj unutrašnje turističke zone naselja putem rekonstrukcije puteva, kuća i fasada, sa ograničenom poljoprivrednom delatnošću i razvojem privatne turističke ponude kroz smeštaj, hranu i piće, lokalne proizvode i sl.\nDvorac u Novom Miloševu – zaštićena oblast\nPogled iz vazduha na zonu proširenja\nVideo snimak i fotografije iz vazduha načinjeni su za potrebe preduzeća VojvodinaSPA i za projekat izgradnje spa centra u Novom Miloševu.\n« « Novo Miloševo (Karlovo i Beodra) na snimku iz vazduha Lokacija za budući velnes i spa centar u Novom Miloševu » »


Zavirite na najglamurozniju žurku godine – Gloria\nZavirite na najglamurozniju žurku godine\nNa zabavi koja je proglašena najglamuroznijom žurkom godine, JEDINI PRAVI Gorki List okupio je najcenjenije ličnosti iz regiona. Doslednost, trajanje i postojanost su ono što karakteriše ovaj brend duže od šest decenija. Njegova tajna leži u potpunom skladu suprotnosti gorkog i slatkog, zbog čega je te večeri na sceni spojio različite muzičke žanrove i još jednom pokazao da upravo u harmoniji leži dobitna kombinacija.\nNa sceni spektakularne proslave, uz revijalni veliki orkestar, zasijali su glumci Pozorišta na Terazijama. Bili su tu Sloba Stefanović, Iva Manojlović, Dušica Novaković, Žarko Stepanov, Tamara Dragičević, ali i muzičari Neno Belan i pevačice Nataša Bekvalac, Ana Sević, Beti Đorđević, Ana Stanić i Svetlana Ražnatović Ceca, koja je razigrala publiku.\nGorki List je i ovog puta na jedinstven način pokazao svoj pogled na svet i dokazao da pomera granice: “Za mene je život putovanje. Da li ćemo na tom putu imati malo ili mnogo lepih trenutaka zavisi od nas i od toga kako gledamo na svet. Naš cilj je da osetite svu lepotu života i da otkrijete kako Gorki List, ali i mi koji smo tu oko njega, gledamo na vas, sebe, život. Naša misija je da širimo vedar i pozitivan pogled na svet”, istakao je domaćin večeri i kreator brenda “JEDINI PRAVI Gorki List”, Vojin Đorđević.\nGlumac Miloš Biković je u toku večeri, na origanalan način, najavio ulazak ovog brenda na rusko tržište i veliku nagradnu igru Gorkog Lista koji zaljubljenike u slatko-gorki ukus vodi na put oko sveta. Kroz putovanja na egzotične destinacije kao što su Mauricijus, Maldivi, Karibi, kao i gradovi Moskva i Barselona, Gorki List želi da se zahvali svojim vernim potrošačima na poverenju, da ih ohrabri u širenju vidika i otvaranju novih pogleda na svet.


Priboj: Bivši učenik finansirao rekonstrukciju škole - PPmedia\nPriboj: Bivši učenik finansirao rekonstrukciju škole\nPosted on\t16 маја, 2017 2:18 pm by adminpp033\nNakon skoro tri decenije od zatvaranja izdvojenog odeljenja Osnovne škole “9. maj” u selu Kukurovići, udaljenom od centra opštine više od 40 kilometara, donacijom Dojčila Vukovića nekadašnjeg đaka ove obrazovne ustanove, zgrada je adaptirana i zaštićena od dalje devastacije i propadanja. Ovaj, sada uspešni privrednik iz Beograda je svojim primerom, uloženim sredstvima i radom, pokrenuo i lokalnu samoupravu koja je dodatno obezbedila novac za uređenje i asfaltiranje dvorišta škole na kojoj je saniran krovni pokrivač, zatim promenjena komplet stolarija i uređen unutrašnji prostor.\nIstičući potrebu da se na ovaj način oduži školi i mestu iz kog je potekao, Dojčilo Vuković je uputio poziv svim ljudima koji su poreklom iz ovog sela koje je iznedrilo dva doktora nauka, jednog aktuelnog narodnog posalnika i oko tridesetak uglednih akademskih građana koji žive širom zemlje i dijaspore, da se priključe i dodatno pomognu aktivnostima na obnavljanju infrastrukture u ovom selu.\nDojčilo Vuković bivši učenik finansirao obnovu škole, foto: www.ppmedia.rs\nU kontekstu višegodišnjih napora lokalne samouprave na revitalizaciji opustelih pribojsih sela, predsednik opštine Lazar Rvović, zahvalio se investitoru i najavio nastavak aktivnosti koje će meštanima ovog udaljenog sela na tromeđi olakšati život na vekovnim ognjištima.\n– Dugujemo zahvalnost Dojčilu koji je uradio ono što je bila obaveza nas koji živimo i radimo u Priboju. Mi kao lokalna samouprava ćemo ove godine završiti asfaltiranje preostalih 2,5 kilometara puta koji vodi do centra sela i tako nastaviti naš prioritetni plan ulaganja u seosku putnu infrastrukturu – istakao je prvi čovek opštine Lazar Rvović i najavio za sledeću godinu obnavljanje čuvenog Sabora tromeđe i susreta đaka, koji se nekada održavao u ovom selu gde se spajaju države Srbija, Bosna i Hercegovcina i Crna Gora.\nОзнаке: Dojčilo Vuković, OŠ 9 maj Kukurovići, vesti priboj


Budimpešta Nova Godina 2018 | Doček Nove godine u Budimpešti Turistička agencija Dream Land Beograd\nBudimpešta (Budapest) ili kako je mnogi zovu „Kraljica Dunava“ grad je sa skoro 2 miliona stanovnika. Podeljena je na preko 20 kvartova, ali je najjednostavnija njena podela na: Budim – koji se nalazi zapadno od Dunava i uglavnom je brdovit i Peštu – ravan deo grada istočno od Dunava. Novogodišnjim putovanjem u ovaj biser centralne Evrope ćete shvatiti da je period hladnog rata odavno prošao neoštetivši ni trunku istorijskog nasleđa. Putovanje Nova godina Budimpešta - Preko 1500 godina stara istorija i kulturno blago koje su brojne civilizacije ostavile za sobom učinile su da Budimpešta nikada ne prestaje da fascinira. Tu je i nezaobilazna i slikovita Sent Andreja – grad istorijski spomenik, koji su srpski trgovci sagradili u XVIII veku, gradić koji svojim šarmom i lepotom sigurno nikoga ne ostavlja ravnodušnim. Kada tome dodamo bogatstvo kulturnih događaja i sadržajnost programa dobijamo garanciju dobrog provoda.\nBudimpešta autobusom novogodišnje putovanje / Evropski gradovi Nova godina - Poseta Budimpešti tokom novogodišnjih praznika će vas ostaviti bez daha. Budimpešta će provesti kroz istoriju, vratiti u detinjstvo na prvi dodir Herendi porcelana i odvući daleko u stanje romantike šetnjom pored Dunava Beogradskom ulicom. Proverite i rezervišite neko od naših Novogodišnjih putovanja i aranžmana 2018 na 011 630 5500. Putovanje Beč autobusom - Dođite da se dogovorimo! Prijateljski niske cene - Nova godina 2018\nBUDIMPEŠTA PUTOVANJE AUTOBUSOM NOVA GODINA 2018 / DOČEK NOVE GODINE AUTOBUSOM - BUDIMPEŠTA\nBUDIMPEŠTA NOVOGODIŠNJE PUTOVANJE AUTOBUSOM\nRasprodato - Cenovnik - Budimpešta - Autobusom - Novogodišnja Putovanja - 2 nocenja - polazak 30.12.\nRasprodato - Cenovnik - Budimpešta - Autobusom - Novogodišnja Putovanja - 3 nocenja - polazak 29.12.


Izbor novih direktora i odbornika – Epilog XXX sednice SO Vrbas | Oko Nas\nIzbor novih direktora i odbornika – Epilog XXX sednice SO Vrbas\nNa jučerašnjoj, tridesetoj, sednici Skupštine opštine Vrbas potvrđeni su mandati novim odbornicima u lokalnom parlamentu. Novi odbornici su Drago Bjelić, Vesna Roganović (SNS) i Eva Vučković (DS).\nDo promena je došlo i na čelu Javnog preduzeća za prevoz putnika Vrbas. Umesto dosadašnjeg direktora Saše Кovačevića, koji se povukao iz ličnih razloga, za novog direktora je izabran Čedo Subašić. Vršilac dužnosti direktora JKP „Кomunalac“, Radomir Čurović, sada je izabran za direktora ovog preduzeća.\nPre usvajanja Dnevnog reda, opoziciona SDS tražila je da se sa njega povuče imenovanje direktora JКP „Кomunalac“, kao i da se razgovara o stanju na gradskoj deponiji, ceni toplotne energije, utrošku sredstava nemanjenih poljoprivrednim gazdinstvima i o evidentiranju objekata za lagalizaciju. Ovi predlozi nisu dobili podršku odborničke većine.\n„Teška ekonomska situacija i nasleđeni dugovi, sprečavaju izvođenje velikih projekata, ali i pored svega uspevamo da obezbedimo normalno funkcionisanje. Uz podršku iz drugih izvora pokreću se i neki važni poslovi, poput najavljene izgradnje kanalizacije“, istakao je Milan Glušac, predsednik opštine Vrbas, podnoseći izveštaj o realizaciji budžeta opštine za 2016.\nOva tačka izazvala je i najviše rasprave. Opozicioni SDS smatrao je da bi boljom preraspodelom novca i merama štednje, mogla da se obezbede veća sredstva za važna izdvajanja, pomoć poljoprivrednim gazdinstvima i ugroženim građanima.\nStrategija bezbednosti saobraćaja na putevima opštine Vrbas za period 2016-2020. godine sa Akcionim planom za period 2016-2020. godine jednoglasno je usvojena. Usvojene su i Odluke o zaštiti poljoprivrednog zemljišta, useva i zasada, poljskih puteva i kanala od poljske štete, Odluka o načinu utvrđivanja naziva ulica i trgova i označavanju naseljenih mesta, ulica i trgova na teritoriji opštine Vrbas, Odluka o utvrđivanju posebnog interesa i utvrđivanju visine doprinosa za uređivanje građevinskog zemljišta za izgradnju Parohijsko-svetosavskog doma Srpske pravoslavne crkvene opštine u Zmajevu, te Odluka o određivanju prostora na kojem nije dozvoljeno javno okupljanje.\nPrethodni članak„Čarnok“ Zorana Đerića u Vrbaskoj biblioteciSledeći članakAktivnosti u Gerontološkom centru povodom Dečje nedelje


DIKTATURA U ENTITETU RS-A POD KOMANDOM DIKTATORA MILORADA DODIKA I NJEGOVIH ULIZICA - Jedinstvena Bosna i Hercegovina\nDIKTATURA U ENTITETU RS-A POD KOMANDOM DIKTATORA MILORADA DODIKA I NJEGOVIH ULIZICA\nŽESTOKA PRIJETNJA BANJALUČKE POLICIJE: "Ako još jednom pokušate organizovati skup "Pravda za Davida"..."\nBudući skupovi grupe "Pravda za Davida" biće spriječeni, a učesnici će biti sankcionisani u skladu sa zakonom, saopšteno je iz Policijske uprave Banjaluka.\nIz ove Uprave navode da je do ovakve odluke policije došlo jer se "organizatori jučerašnjeg skupa nisu pridržavali obaveza propisanih Zakonom o javnom okupljanju RS".\n"Policijski službenici Policijske uprave Banja Luka, zbog nepridržavanja obaveza propisanih Zakonom o javnom okupljanju RS, na prijavljenom skupu za dan 30.12.2018. godine, te činjenja prekršaja po Zakonu o javnom redu i miru, Zakonu o javnom okupljanju i Zakonu o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH i postojanja sumnje da su izvršena i određena krivična djela, lišili su slobode određeni broj lica, dok se za određenim brojem lica traga. Naime, organizator javnog skupa se nije pridržavao obaveza propisanih Zakonom o javnom okupljanju RS, te je prijavljeni javni skup, nakon održavanja na Trgu Krajine, nastavio kao javni skup u pokretu, koji kao takav nije bio prijavljen", navodi u saopštenju PU Banjaluka i dodaje:\n"Organizator javnog okupljanja, kao i u prethodnim okupljanjima, nije ispoštovao zakonom predviđene obaveze već je sa ostalim učesnicima krenuo u protestnu šetnju gradom, pri čemu je na više lokacija od strane učesnika javnog okupljanja izvršeno više različitih prekršaja, a postoje osnovi sumnje da su izvršena i određena krivična djela".\nIz banjalučke Policijske uprave navode da su učesnici javnog okupljanja prekinuli i prethodno zakazan koncert estradnog umjetnika Harisa Džinovića, na parking prostoru "Kraša", na način što su galamom, vikom, vrijeđanjem te oštećenjem bine i postavljene opreme, onemogućili izvođenje predviđenog programa, zbog čega su, nadležne gradske službe otkazale prethodno najavljene novogodišnje kulturno-zabavne manifestacije.\n"Zbog učestalog narušavanja javnog reda i mira, vršenja krivičnih djela, sprečavanja normalnog odvijanja saobraćaja te nepoštovanja Zakona o javnom okupljanju RS, sva buduća javna okupljanja grupe 'Pravda za Davida' će biti spriječena i prekinuta u skladu sa Zakonom o javnom okupljanju RS, a učesnici takvog javnog okupljanja će biti sankcionisani u skladu sa zakonom", zaključuju u PU Banjaluka.


Coronavirus u Srbiji - Page 2423 - Covid-19 Coronavirus - Parapsihopatologija™\nPage 2423 of 2461\nVesna iz Bajmoka\nSlavica je iz Bajmoka..Vesna je iz drugog mesta.\ngospa buba 1711 posts\nrenne 1490 posts\nvememah 1341 posts\nFrank Pembleton 969 posts\n7 minutes ago, omiljeni said:\nTo da li je negovatelj, medicinska sestra, tehničar ili načelnik bolnice, uopšte ne mora da igra presudnu ulogu. Mislim da sam već spominjao, moja gospoja je u januaru razgovarala sa par lekara specijalista i oni su bili protiv vakcine, decidno i bez ikakvog okolišanja. Sve je to zbrzano ne može to tako propisi su propisi mora taj proces bar 10 godina da traje bla bla. I na kraju joj dodali "ali eto ako baš mooooora onda samo ruska, eventualno kineska, ipak su to stara škola vakcine, proverena tehnologija i moooožda im se donekle može verovati"\nTo veče mi hanuma kaže da će da bojkotuje vakcinu, ja počeo sa monologom kako nam deca nisu bila kod baba i dede već mesecima, kako nismo bili tamo za Svetog Nikolu i Božić i da nema smisla da čekamo da virusu sve ovo dosadi i vrati se u nekog oposuma u Kini. Ali jok, odmahuje glavom i neće ni da čuje. I srećom se na kraju setim da joj pokažem na internetu da ruska vakcina uopšte nije stara tehnologija, pokažem joj crno na belo da likovi prosto nemaju blage veze o čemu pričaju i tu se onda ona malo dozvala pameti.\nali popizdeo sam bio baš totalno. jebote, ja od medicinskog fakulteta imam 2 brucošijade u Paradizu, a bolje sam informisan od čoveka koji od toga jede leba i školovao se za to skoro 15 godina i ko zna koliko života bukvalno zavisi od njega.\nRekao sam joj da se mane idiota i da nazove lekara u kojeg ima najviše poverenja i za kog je svojim očima 1000 videla puta da je izuzetno stručan. Popričali su 45 min i sutradan se prijavila za vakcinu, prekosutra vakicnisana.\nPostoje lekari specijalisti i lekari specijalisti. Jedan opušteno može lupetati gore nego Vesna iz Bajmoka i prepričaće ti gluposti koje je u prolazu načuo negde na hodniku, a drugi ti može objasniti, ako te uopšte to zanima, šta će da ti se prilikom vakcinacije dešavati u telu na molekularnom i ćelijskom nivou.\nSvi ovi Nestorovići su obavezno načelnici, a još obaveznije su i profesori. StrukaTM je snažna i taj kukolj se odavno širi po žitu.\nOvi što sad naplaćuju 50.000 dinara post covid check paket #5, zbog takvih je umro onaj momak što je igrao za Zvezdu.\n27 godina, 140 kg mišića, da nije bio košarkaš mogao je glumiti Terminatora. Tobože su ga kao pregledali i dali mu dozvolu da trenira. Ali umereno.\njbt ja kao običan casual ljubitelj sporta sam još u aprilu-maju te godine čitao da su kod nekoliko mladih sportista pronašli promene na srcu usled covida (miokarditis?) i da zbog toga su odmah ugasili NCAA takmičenja koja su trebala biti na programu tek na jesen. A lekar, koji sad naplati prosečnu mesečnu platu da odradi 2 sata nekih pregleda i ljudi koji mu to plate onda od muke ubeđuju sebe da ih pregleda neki brilijantni doktor House, o tome nije imao pojma ni u avgustu.\nNije lako, treba sesti pa malo prelistati šta objavljuju stručni časopisi, a infodemija je, i kurta i murta pišu studije o koroni. ko bi sve to čitao. Lakše je blejati skoro godinu dana i sačekati da neke stvari postanu common knowledge. A najbolje od svega je što zbog toga može i malo zadići cenu na skromnih 400-500 eura. Mašala.\napsolutno +1 na ceo post. Ima ona " Ne pada sneg da pokrije breg nego da svaka zverka pokaze svoj trag" i pandemija je neverovatno precizno ogolila nekoliko problema koje nase zdravstvo gura pod tepih godinama.\nOtislo nam je na hiljade lekara (uglavnom najperspektivnijih i najboljih studenata) , nisu primili mlade lekare osim ako ti isti nisu klimoglavci i stranacki podobni (uz cast izuzecima) . I onda imamo nekoliko problema\nImas lekare koji su jednostavno picke i ne smeju da zauzmu cvrst stav jer se plase odgovornosti. Ti su mi mozda i najgori "Sacekacu malo da vidim kako ce da se pokaze... vidi to ti je nova tehnologija.... ma ti si mlada treba da radjas...pa mozda nije lose da sacekas pa vidis...\nJedi bre govna kolega. Ako nemas muda i nemas herca onda bolje da si izabrao neki drugi poziv u zivotu gde neces morati da donosis nikakve odluke.\nb1. ovakvim ljudima treba jos danas reci "Ne moras da dolazis u ponedeljak na posao"\nb2. Imas lekare koji zavrse sa citanjem i pracenjem onog trenutka kada dobiju pecat i pocnu da rade. Kontinuiranu medicinsku edukaciju im odradjuju saradnici iz farmaceutskih kuca tako sto ih pozovu na neko predavanje, upisu ih na listu prisutnih ili ih vode na neki skup (dok je moglo)\n4 hours ago, Партибрејкер said:\nPraštajte ako je već bila rasprava o ovome, samo jedno pitanje za bolje upućene.\nAko je prva smrt od COVID-19 u Srbiji bila 05.02.2020. i ako je virus slobodno cirkulisao tokom januara, nije bilo apsolutno nikakvih epidemioloških mera, radile su škole, išlo se po klubovima, koncertima, kafanama... kako to da nije bilo povećane smrtnosti tokom tog februara, niti početkom marta u odnosu na isti period 2019.?\nDa li je moguće da je već tada postojalo više sojeva, pa je onaj Italijanski bio mnogo opasniji od onoga što je došlo u januaru kod nas?\nVerovatno i ta smrt iz 5. februara može da se uklopi u tu "epidemiološku matematiku"\nDa bi virus se primetio na grafikonima mortalteta potrebno je bar 200-300 hiljada zaraženih jer je smrtnost oko 1%\nA npr kod nas je sve počelo npr krajem januara tako što je jedan ili nekoliko njih zaraženih doputovalo iz Kine. I onda je virusu ipak potrebno neko vreme da se zalaufa i da broj zaraženih dođe u te šestocifrene brojeve.\nU Kini su našli da je patient zero bio u oktobru, a virus je prvi put primećen tek oko nove godine, a tek 20 i nekog januara su blokirali Vuhan.\nSkroz druga priča je kad mi u svakom gradu imamo na stotine i hiljade zaraženih, pa proglasimo pobedu i otvorimo sve, pa novi talas dolazi već posle 2-3 nedelje i odmah se popunjavaju bolnice, a drugo je kad taj eksponencijalna kriva kreće od nule, tj od tih par putnika iz Kine.\nA i to oko grafikona mortaliteta mi verovatno pogrešno tumačimo. Kod onih podataka Batuta koje je iskopa BIRN je otprilike pisalo da je oko 1000 ljudi umrlo u kovid bolnicama u perodu do 1. juna 2020. A mi to na grafikonima uopšte ne vidimo. Virus dakle zalazi i ispod excess deaths grafikona. Nature of the beast je takva da prvo odnese one najranjivije koji i bez virusa ne i dočekali sledeću godinu. Ali tek kad se to raširi na 200-300 i više hiljada ljudi, onda tek dolazi do skoka mortaliteta koji se odmah primeti na grafikonu.\n- malo frljanja ciframa čisto ilustracije radi\nako uzmemo da je R= 5 onda to ide ovako:\n1, 5, 25, 125, 625, 3125, 15625, 78125, 390625\nali ako smanjimo samo malo i kažemo da je R=4\n1, 4, 16, 64, 256, 1024, 4096, 16384, 65536\nZa 8 nedelja se napravi značajna razlika i logika kaže da je kod nas u ta 2 meseca bezbrižnog života sa koronom R verovatno bio ~4 ili možda malo veći.\nTo se uklapa u većinu teorija i proračuna o brzini širenja korone.\nI možda za tu sledeću "generaciju" kliconoša ne treba celih 7 dana već samo 5 i onda to može da se našteluje da od sredine januara do 20 i nekog marta imamo 100.000 ili već koliko zaraženih. Posle uvođenja onog policijskog časa je R pao na neke mizerne brojeve.\nDa li bi svako od nas primetio bar nekog od tih 100.000 zaraženih u toku ta 2 meseca? Bem li ga. To je 1.4% populacije. Skoro 100.000 ljudi je na izborima glasalo za POKS listu 1 Žike Gojkovića. Možda ja i znam nekog ko glasa za POKS, ali mi je skroz ispod radara. Tako bi to moglo da funkcioniše i sa koronom u februaru i martu.\nDa nam je virus stigao na početku januara ili da smo koju nedelju duže čekali na zatvaranje onda bi verovatno već u aprilu imali raspad sistema, ali ovako se srećom potrefilo da u tom prvom talasu prođemo relativno dobro.\nAli zajebano je kad Vučić, DKT, Konara ili Vesić svako malo odjave koronu u sred pandemije, pa ta progresija ne kreće od 1 nego od 10.000\nTako se uleće u sedmocifrene brojeve i tako se probiješ u top5 država koje su najgore prošle u pandemiji.\nRaspolažen omiljeni, objašnjava jasno kao Šekler. Svaka čast\nKoliko si šuntav glup kad taj dan nije bilo niti jedne vakcine sem Fajzera u hali?\nSad sam bacila pogled na datume, ja sam tačno kad i gospođa primila prvu i drugu dozu, i nije samo Fajzer bio dostupan tih dana.\nRecimo da su 2 od 40 kućica za vakcinaciju (ovo 40 sam lupila, ne znam koliko ih ima zaista) bile rezervisane za Sinofarm, ali za Sinofarm se čekao poseban red.\nOvo je od starta jasno kao dan da je glupa administrativna greška, a i, što je neko lepo primetio, na svakoj kabini piše koje vakcine se daju unutra.\nMakar da je prvo zvala da proveri pa onda da okači tvit i skrene ljudima pažnju da bace pogled šta im piše na potvrdama (evo, ja sam moje tek sad pogledala), ali neeeeeeeee, važnije je prositi za lajkove. Eno je sad kmeči što joj je neko rekao da treba da se izvini zbog nepotrebne drame koju je napravila.\nEdited April 9 by Patty Lee\nJa kad sam bio bila je samo SvemirZeka u svim kabinama...\n36 minutes ago, Patty Lee said:\nja se poučen životnim iskustvom nisam baktao sa natpisima na ulazu u kabinu\nveć sam blenuo u bočicu u koju je ubola špric\nJa bočice nisam ni videla\nMogli su da mi daju štagod\nJa sam bocicu trazio za uspomenu.\nNisu mi dali\nImam jedno pitanje ako neko zna pomozite. Gde je moguce uraditi PCR u Srbiji subotom, na licni zahtev zbog putovanja?\nI ako moze, da li stizu rezultati do ponedeljka u 17h?\nEdited April 9 by Sandradjer\ntako se probiješ u top5 država\nA to je jedino bitno. Nas disciplina u kojoj se takmičimo ne zanima, samo rezultat, bato!\n16 minutes ago, Sandradjer said:\nTorlak ima termina u subotu, ostale nisam proveravao. Trebalo bi da stigne istog dana.\n2 minutes ago, Skyhighatrist said:\nHvala, nadjoh sve\neno već se 500 idiota okupilo na autoputu\n3 minutes ago, renne said:\nŠto si spavao spavao si. Sad čekaj sledeću kišu/sneg.\nNjima je to postalo jako zanimljivo izgleda pošto je kao zabranjeno.


Aloja-vera.com Forever Royal Jelly\nForever Marine Mask - Maska na bazi morskih minerala\nNakon napornog radnog dana ili treninga može nam se učiniti da nam je koža lica bezbojna i suva, a to se vrlo lako može i osetiti. Da bi nam koža ponovo postala vlažna, meka i povratila svoju prirodnu strukturu, potrebno ju je dubinski očistiti i povratiti joj vlažnost.\nForever Marin Mask vrši dubinsko čišćenje i istovremeno održava originalnu strukturu kože pomoću prirodnih morskih minerala poput morskih trava i algi čemu je dodat Aloe Vera Gel, med i ekstrakt od krastavca. Ova kombinacija hranljivih materija proizvodu daje izuzetnu moć hidratatora i intenzivno kondicionira kožu. Pod dejstvom maske koja se lako nanosi i duboko prodire u kožu naša koža će se osvežiti i povratiće joj se vitalnost.\nPrimenom Forever Marine Mask proizvoda naša koža će uživati zahvaljujući izvanrednom kvalitetu prirodnih sastojaka sa sledećim karakteristikama:\n- dubinskim čišćenjem kože i obezbeđivanjem vlažnosti\n- sadržajem i koncentracijom prirodnih minerala iz mora\n- lakom primenom\n- snažno prodire i dubinski čisti pore (obavezna kod problematične kože, koža sklona aknama..)\n- vraća mekoću i vlažnost, hidrira kožu i osvežava\nSa ovim i sa drugim korisnim materijama koje preparat ima u svom sastavu, R3 Faktor savršeno hrani sve tipove kože i deluje kao hidratantno i kondiciono sredstvo. Primenjuje se takođe u okviru dnevne nege kože.\nSADRŽI: Aloe Vera Gel, Hijaulornsku kiselinu, Med, Kaolin, Morske alge, Morske trave, Ruzmarin, Krastavac, prirodni vitamin E (tokoferol), Askorbinska kiselina, glicerin\nVaša IP adresa 107.23.176.162 subota, 16 februar 2019 21:41\nTrenutno je : 47 posetioca na sajtu


Uštipci od muskatne tikve sa fetom – Kruške & Sir\nPublished on 08/12/2021 in Glavno jelo/povrće, Lagani zalogaji, Vegetarijanski recepti\nKonačno je jesen, a vreme je savršeno za recepte ovog tipa! Ja sam veliki ljubitelj tikvi generalno, pa zato verujem ako ste i vi slični meni i volite uštipke od muskatne tikve sa fetom, e pa onda ovaj recept sigurno nećete zaobići!\nUštipci od muskatne tikve sa fetom su fantastični kada se iskombinuju sa sirom. Najbolji deo ovog recepta je da je da se ovi uštipci peku u rerni, a ne u dubokom ulju, tako da su svakako zdravija varijnta, ali vrlo sočna. Tikve su članovi porodice tikvica i spadaju u dve kategorije – letnje i zimske tikvice, ako slučajno niste znali. Tako da, iako su slični, najveća varijacija u ova dva tipa je u njihovoj zrelosti i vremenu rasta. Inače tikve nam dolaze iz Severne Amerike i najstariji dokazi semenki potiču iz Meksika i datiraju izmedju 7000-5000 godine p.n.e. Volela bih da znam kako su je Meksikanci koristili tikve tada!\nLetnje tikvice su spremne za berbu i potrošnju u letnjim mesecima. Zamislite divne zelene i žute tikvice. U njima se najbolje uživa kada im je koža mekanija i nežnija.\nZimske tikvice obično nisu dostupne za berbu i potrošnju do kraja leta i mogu se čuvati do zime. Najčešći primeri ovih tikvi uključuju špagete, žir i bundevu. U zimskim tikvicama se najbolje uživa kada im je koža kruta i tvrđa.\nTikvice su generalno pune vitamina A i C, kao i gvožđa, riboflavina i niacina. Dakle, sada je savršeno vreme da se napunite sezonskim tikvicama iz prodavnice ili posetite lokalnu pijacu da probate nešto novo! Bitno je čuvati imunitet pogotovo zato što nam je opšte poznato da kada je hladnije vreme tada se najčešće razbolimo.\nBitno je da napomenem da tikivice imaju jaka lekovita svojstva i to pogotovo muskatne tikve! Samo jedna šolja muskatne tikve sadrži neverovatnih 145 odsto preporučene dnevne doze vitamina A i jedan je od najbogatijih prirodnih izvora alfa i beta karotena koji su od velike važnosti za zdravlje očiju i za dobar vid.\nMuskatna tikva je veoma siromašna mastima, ali zato sadrži zdrave omega 3 masti koje se inače u povrću retko pronalaze. Pored svega toga veoma dobro utiče na zdrav balans šećera u krvi i brani organizam od gripa i prehlade! Kao što sam napomenula već bolje sprečiti nego lečiti pogotovo kada je naše zdravlje u pitanju onda nam i dobro dođe recept kao što su – uštipci od muskatne tikve sa fetom!\nObavezno muskatnu tikvu treba uvrstiti na svoj jelovnik za vreme sezone, a ja vam baš zbog toga preporučujem ovaj recept gde možete dobiti kombinovanjem i baš iz tog razloga su super uštipci od muskatne tikve sa fetom!\nObavezno muskatnu tikvu treba uvrstiti na svoj jelovnik za vreme sezone!\nMuskatna tikva ovog tipa mora da se isproba!\n150 g krompira 1 srednji krompir\n2 kašike peršuna sitno iseckanog\n100 g feta sira isitnjenog\nNarendajte muskatnu tikvu, krompir i crni luk na veće rende. Pospite preko kašičicu soli, promešajte i ostavite da odstoji u cediljci oko 30 min, kako bi povrće ispustilo svoje sokove. Iscedite rukom višak tečnosti i prebacite u povrće u činiju.\nU povrće dodajte jaja, brašno, peršun, začine, feta sir, so i biber i sve dobro izmešajte dok se ne sjedini.\nZagrejte rernu na 200 C (sa ventilatorom) i obložite pleh sa pek papirom.\nOblikujte smesu, pomoću 2 kašike u manje burgere i poređajte ih u pleh jedan pored drugog, ostavljajući malo mesta između svakog uštipka. Pospite ih ili premažite uljem i pecite 30-ak min, to jest dok uštipci ne budu spremni.\nNakon 15-min pečenja ih okrenite, kako bi se i druga strana ispekla.\nTople uštipke poslužite odmah! Moj predlog je da ih poslužite sa umakom od grčkog jogurta sa sokom od 1/2 limuna i preko začinite sa zatarom.\nHrskavi i ukusnI uštipci od muskatne tikve\nOvaj recept je uradjen u saradnji sa Biser sirom.\nPravi Vam se još specijaliteta od tikvice?\nProja je jedan od najjednostavnijih, a najukusnijih domaćih specijaliteta. Dovoljno Vam je par sastojaka da napravite divnu i ukusnu proju, a još ako je recept …\nZnate onaj trenutak kada vam se jede nešto sočno, a ne biste previše vremena da provedete u kuhinji, spremajući ozbiljan ručak? Piletina sa spanaćem i …\nfeta lagani zalogaji muskatna tikva peršun povrće sir ustipci ustipciodmuskatnetikve vegetarijansko jelo zdravirecepti zdravo\n15/12/2021 at 5:38 AM · Reply\nUštipci su, jednom rečju, savršeni!\nOd kada je recept, objavljen sigurno su dva puta nedeljno na našoj trpezi. Kumin im daje posebnu notu. Uz zelenu salatu, kompletan obrok.


eKapija | Zadruga Levački biser želi da okupi mlade poljoprivrednike i da obezbedi hladnjaču, kako bi se bavili preradom\nIzvor: RTV | Četvrtak, 06.05.2021.| 13:50\nZadruga Levački biser želi da okupi mlade poljoprivrednike i da obezbedi hladnjaču, kako bi se bavili preradom\nZadruga Levački biser osnovana je u februaru ove godine na teritoriji opštine Rekovac. Šest osnivača trenutno šire članstvo, a sama zadruga obuhvata mešovitu proizvodnju, pa su u njen rad uključeni stočari, povrtari, živinari i voćari.\nIdeja im je da udruženi lakše dođu do podsticajnih sredstava za kupovinu hladnjače kako bi se bavili i preradom a samim tim bi zajedno uvećali proizvodnju i postali bi konkurentniji na tržištu.\nSaša Milosavljević iz sela Dragovo kod Rekovca je ove godine, u februaru, zajedno sa još pet poljoprivrednih proizvođača osnovao zadrugu Levački biser. Saša se bavi uzgojem živine dok su ostali iz različitih sfera poljoprivredne proizvodnje, stočari, voćari i povrtari.\n- Imamo preko 20.000 brojlera, pilića, 22 muzne krave, 39 prasilja, 75 ovaca, plus jaganjci, prasići. Imamo voćarstvo na preko 15 hektara što vinograda, kupina, malina, jagoda, bavimo se apsolutno mešovitom proizvodnjom. Imamo više od četiri hektara povrća. Imamo i jednog proizvođača iz Medveđe kod Trstenika koji se dosta bavi povrtarstvom. Ima i on živinarsku farmu od 5.000 brojlera tako da eto proširili smo se i na opštinu Trstenik - rekao je Milosavljević.\nPored Saše, Dejan Milosavljević iz sela Županjevac je takođe jedan od osnivača zadruge. Kako sam kaže poljoprivrednom proizvodnjom se bavi 25 godina, a pored stočarstva i ratarstva Dejan ima i zasade pod voćem.\n- Mora, mora da se svaštari da bi, eto, sve po malo imao, da bi spajao kraj sa krajem, ali teško je, teško da se sve sastavi. Imam 30 ari kupina i oko 40 ari maline i sve je to kako kada kod cena, nekad je dobra a nekada loša, eto svaštarimo da bismo opstali, ali bi bilo dobro kad bismo se udružili svi, bilo bi mnogo bolje za sve - izjavio je Dejan Milosavljević.\nIdeja zadruge Levački biser je da mladi ostanu i opstanu na selu a samo članstvo pretežno će činiti ljudi do 40 godina.\n- Osnovana je sa idejom da pokrenemo poljoprivredu u Levču jer smo nerazvijena opština i smatramo da je takav vid udruživanja neophodan za opstanak srpskog sela i za opstanak Levča. Ideja je da napravimo i hladnjaču kako bismo svoje proizvode plasirali po boljim cenama, jednostavno tako smo konkurentniji na tržištu, da obnovimo mehanizaciju , da malo bude i našem seljaku u Levču bolje - izjavio je Saša Milosavljević.\nCilj zadruge je da ima sopstvenu hladnjaču kako bi se poljoprivredni proizvođači iz nekoliko sela bavili i preradom čime bi postali konkurentniji i vidljiviji na tržištu a samim tim bi uvećali i svoju proizvodnju.\nZadruga Levački biser


PULS (Srčani ritam – HR - Heart Rate) – Personalni trener beograd\nPULS (Srčani ritam – HR – Heart Rate)\n0 Comment TRENING ANATOMIJA, anatomy, arnold, bodybuilding, definicija, fitness, ISHRANA, motivation, nutrition, powerlifting, schwarzenegger, tegovi, vezbe, weight, weight loss, workout\nPuls je veoma koristan parametar uzimajući u obzir da se može veoma lako izmeriti kao i ponovljivost njegovog odnosa prema VO2 . U toku testa se elektrokardiografom (EKG) vrši se stalna kardiološka kontrola ispitanika (najmanje po jedna tačka izvedena iz CM5, a najviše do 12 tačaka). Na ovaj način puls se može dobiti u preciznoj i kontinuiranoj formi (računajući iz udaljenja dva otkucaja srca, tzv. QRS kompleksa). U principu, on se povećava skoro linearno sa izvršenim radom, a samim tim i sa VO2. Ova zavisnost se može videti u formuli (2). Takođe se može uočiti da je ovaj odnos bolji kod pojedinaca koji su bolje istrenirani. Oni mogu da bolje troše kiseonik pri određenom pulsu zato što su ostali faktori (VS i difa-vO2; sposobnost mišića da koriste kiseonik) poboljšani kod treniranih pojedinaca.\nČak iako ovaj odnos nije u potpunosti linearan, grafikon koji se može prikazati je veoma koristan za pripremu programa treninga na osnovu pulsa, znajući pri kojoj potrošnji kiseonika i procentu maksimuma, u svakoj situaciji, se nalazi prag za određenu vežbu.\nKao što je već pomenuto, prenos pulsa iz laboratorije na stazu je praktično savršen kada se radi o istoj vežbi i odgovarajućem postupku. U slučaju prenosa podataka sa različitih vežbi, mora se pretpostaviti da postoje određena odstupanja i zbog toga bi trebalo uzeti u obzir određene korekcije. Ponašanje pulsa (srčanog ritma) se čak koristilo za određivanje nivoa pragova vežbanja (Conconi test). Ovaj test se ne preporučuje za postavljanje pragova vežbanja zbog nemanja naučne osnove, zbog poteškoća ostalih istraživača da ponove date rezultate, a mnoga druga istraživanja nisu uspela da otkriju vezu između aerobnih pragova i prevojne tačke grafika pulsa . Štaviše, na našim graficima odnosa pulsa i rada je praktično nemoguće otkriti ovo skretanje.


JKP Vodovod: Fabrika vode će raditi redovno, nema razloga za brigu - KruševacGrad\nKruševački Vodovod obavestio je korisnike da će za vreme trajanja vanrednog stanja Fabrika vode u Majdevu redovno i neometano raditi\n– Fabrika vode u Majdevu je snabdevena svim sirovinama za proizvodnju vode za piće u dužem periodu. Građani nemaju razloga za zabrinutost, jer voda za piće sa vodosistema „Ćelije“ je hemijski i bakteriološki potpuno ispravna. Nastavlja se sa redovnom kontrolom kvaliteta vode koju obavljaju Zavod za javno zdravlje Kruševac i laboratorije Fabrike vode u Majdevu – navode u tom preduzeću.\nNapominju da se korona virus ne prenosi se putem vode što znači da ne postoji u vodovodnim sistemima, kao ni u ovdašnjem vodovodnom sistemu.\nIako će sve blagajne Vodovoda (u Dušanovoj 46, Kosančićevoj 3 i Jastrebačkoj 16) raditi u skladu sa propisanim merama iz tog preduzeća apeluju na korisnike da svoje obaveze izmiruju preko e-bankinga.\nKako bi zaštitio zdravlje ljudi koji borave prostorijama Vodovoda to preduzeće dezinfikuje sva mesta počev od radnog prostora do motornih vozila i mašina. Uvedena je obavezna upotreba sredstava za zaštitu u svim prostorijama gde se vrši prijem pošte i stranaka, svi rukovodioci su napravili planove rada svojih službi, napravljen je plan rada Fabrike vode u Majdevu kako bi se organizovao nesmetani kontinuirani proces proizvodnje vode za vreme trajanje vanrednog stanja. Napravljen je plan rada službi održavanja vodovodne i kanalizacione mreže.\nIz “Vodovoda” takođe obaveštavaju da korisnici za vreme trajanja vanrednog stanja zahteve, molbe i pitanja upućuju elektronskim putem na mejl : [email protected] ili pozivom na broj telefona, u zavisnosti od službe, odnosno vrste zahteva koje imaju prema preduzeću.\nPrijem stranaka moguć je samo u hitnim slučajevima, uz svu neophodnu proceduru prijema (kancelarija broj 1).\nSlužba održavanja vodovodne mreže (prijava kvarova na vodovodnoj mreži):\nSlužba održavanja kanalizacione mreže (prijava kvarova na kanalizacionoj\nSlužba za tehničku pripremu i projektovanje ( Služba za priključke )\n(zahtevi za priključenje na vodovodnu i kanalizacionu mrežu, zahtevi za\nodvajanje vodomera zbog izmirenja obaveza, zahtevi za izradu urbanističkog\nPravna služba (naknada štete, promena imena korisnika i dr. pravni\nSlužba računovodstva (sve informacije vezane za knjiženja po plaćenim\nračunima za pravna lica ) : 037/415-337\nSlužba unosa i obrade podataka (sve informacije vezane za knjiženja po\nplaćenim računima za fizička lica): 037/415-316\nSlužba za očitavanje vodomera – šalter reklamacija (sporazumi o otplati\nduga na rate, reklamacije korisnika na uvećanu potrošnju, očitavanje i sve\ndruge vrste reklamacija po računu): 037/415-324\nNaplata – utuženja (sve informacije vezane za utuženja zbog dugovanja za\nSlužba za javne nabavke (sva pitanja koja se odnose na javne nabavke):\nSlužba za baždarenje vodomera (sva pitanja koja se odnose na pucanje stakla\ni oštećenje vodomera): 037/480-838, 064/884-1870\nSlužba vozno-mašinskog parka: 064/885-2150\nFabrika za proizvodnju vode – Majdevo: 064/824-9508\nPostrojenje za preradu otpadnih voda: 064/824-9514\nSva druga pitanja koja se odnose na poslovanje preduzeća – centrala JKP\n16.09.2021 0 130\n15.09.2021 0 167\n14.09.2021 0 226\n13.09.2021 0 552\n13.09.2021 0 245\n22. septembra 2021., 04:59


Krstarica 14. oktobra 2015. 05:00\nNepotrebno je reći da volite svoj omiljeni parfem – samo, koliko ga nanosite? Da li preterujete s količinom? Jedna od nevolja s ljudskim čulom mirisa jeste to što se na neke stvari vrlo brzo navikne, pa se tako vrlo brzo može desiti da više i ne osećate miris svog najdražeg parfema i da vam bude teško da procenite koliko ste ga nanele. Za tu svrhu može vam poslužiti udisanje mirisa kafe; tako ćete ponovo moći da osetite miris svog omiljenog parfema – što ne znači da ćete ga i naneti u ispravnoj količini.\nUkoliko ste se ikad „gušili“ u tuđem parfemu, sigurno znate koliko je to neprijatno i valjda ne želite da takvo iskustvo priredite i svima koji se slučajno ili namerno nađu u vašoj blizini. Ako izuzmemo kao mogući razlog za preterivanje s količinom parfema to što ne možete da osetite njegov miris, postoji još jedan uzrok: mnoge žene veruju, naročito kada se radi o toaletnoj vodi, da će im nanošenje veće količine mirisa pomoći da on traje duže. Dakle, jeste, u početku će se miris malo više osećati, ali onda će se smanjiti i ceo dan ćete imati svoj omiljeni miris na sebi. Tačno? Ne baš.\nNaime, čak 80 odsto mirisa toaletne vode ispari u roku od četiri sata. Nema veze koliko ste nanele – miris će na početku biti jak (prejak, ako ste se „okupale“ u njemu), ali kroz četiri sata velika većina će ispariti i skoro se uopšte neće osećati. Ukoliko želite dugotrajnije rešenje, bolje je da malo pakovanje toaletne vode nosite sa sobom i „štrcnete“ na svakih četiri sata.\nKoliko bi, dakle, trebalo naneti parfema ili toaletne vode pa da efekat bude optimalan – prijatan, ali ne i prenapadan? Ukoliko se radi o parfemu, dovoljna je po kap na tačkama pulsa. Ako se radi o toaletnoj vodi, prsnite je četiri puta i biće sasvim dovoljno.\nŽelimo vam srećan i mirisan dan!


Kuća u Kolašinu za prodaju - kupovina nekretnina u Crnoj Gori | prodajna cena kuće\nReal estates in Montenegro » Property For Sale » Skijaški centri » Kuća u Kolašinu za prodaju\nKuća u Kolašinu za prodaju\nProdaje se novosagrađena dvospratna kuća u Kolašinu. Kuća površine 101 m2 nalazi se na placu od 757 m2. Kuća je izgrađena po svim građevinskim standardima i tehnologijama od visokokvalitetnih ekološki prihvatljivih materijala (španska keramika, prvoklasni parket, prirodni kamen i drvo). Kuća se sastoji od dve spavaće sobe, dnevnog boravka sa kuhinjom i trpezarijom, vinskog podruma, električnog kamina. Moderan dizajn, spušteni plafoni, dekorativni malter. Kuća ima protivpožarni sistem i video nadzor.\nOdlična lokacija – kuća je udaljena svega 10 minuta hoda od centra Kolašina, 2 minuta od magistralnog puta i 15 minuta od ski staze. Sa placa se pruža fantastičan pogled na reku Taru i šetalište Kolašina.\nSkijaški centri, Žabljak\nHouse in Zabljak\nHouse in Kolashin\nSkijaški centri, Коlašin\nFor sale two-levels house in the ski resort Kolasin\nHouse in Zabljak for sale


Renoviranje kuhinje, Barajevo :: Daibau.rs\nRENOVIRANJE, OBNOVA KUHINJE, BARAJEVO\nTražim dobrog majstora za renoviranje, obnovu kuhinje: Skupili smo i proverili majstore za renoviranje, obnovu kuhinje, koji rade u mestu Barajevo i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani majstori za renoviranje, obnovu kuhinje će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tIskusan majstor za renoviranje, obnovu kuhinje Barajevo, koji može da uradi:\trenoviranje kuhinje, zamena kuhinjske ploče, zamena metalnih delova, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše\n15 NAJBOLJI REZULTATI ZA MAJSTORI ZA RENOVIRANJE, OBNOVU KUHINJE BARAJEVO


Istorija kroz igru | CityMagazine\nIstorija kroz igru\nMarc Bushelle živi u Bruklinu i radi kao fotograf. Kada je njegova ćerka Lily napunila pet godina, njegova žena Janine i on su rešili da pokušaju da je zainteresuju za istoriju na veoma zanimljiv način. Serijom fotografija na kojima je Lily pokušala da oživi slavne heroje i heroine istorije, ova petogodišnjakinja se po prvi put susrela sa izazovnim, ali zabavnim zadatkom u kojem je uživala čitava porodica…\nDa škola nije i ne bi trebalo da bude bauk, i da školski predmeti mogu biti i zabavni samo ukoliko se promeni ugao gledanja ili delovanja dokazuje i ova umetnička porodica koja je svoju roditeljsku ulogu shvatila ozbiljno, ali ne i po svaku cenu! Zadatak u kojem vaše dete može ili bi trebalo da nauči nešto novo uvek je zgodna prilika da se čitava porodica uključi u takav zadatak. To naravno ne znači da bi trebalo da zaboravite na vaspitnu ulogu i samo se prepustite zabavi, već da pravilno usmerite i jedan i drugi način učenja. Za Lily ideja da nauči koje su to ličnosti obeležile istoriju njene države sigurno nije bio lak zadatak, ali je zahvaljujući prerušavanju, jednostavnim kostimima i fotografisanju imala priluku da pokuša da se sasvim identifikuje sa velikim herojima istorije. Na ovaj način, kako kažu Lilyni roditelji, devojčica je shvatila sopstvenu vrednost i osobine koje bi trebalo da poštuje kako kod sebe, tako i kod drugih ljudi. Bravo za roditelje!\nLily kao Grace JonesOtvori galeriju\nČuvene znamenitosti iz perspektive jednog drona deca · grace jones · igra · istorija · kostimi