Uskoro Dani poljoprivrede onlajn - Domaćinska kuća\nKuća » Agro vesti » Uskoro Dani poljoprivrede onlajn\nIlustracija: DANI POLJOPRIVREDE, FOTO: Novosadski sajam\nNovosadski sajam je odlučan u nastojanjima da bude podrška i tačka povezivanja privrede Srbije sa privredama drugih zemalja i izlagača sa publikom. U mesecu u kojem je inače održavan najveći agrobiznis događaj na ovim prostorima – Međunarodni poljoprivredni sajam, Novosadski sajam na platformi EdžpoOnline.rs, organizuje Dane poljoprivrede onlajn.\nČetiri dana, od 18. do 21. maja, biće prilika za još jednu promociju srpskog agrara, kao i proizvoda, usluga, saznanja i iskustava iz inostranstva. Mogućnost da se predstave u online\nokruženju imaće i pojedinci kao i predstavnici firmi koje se bave agrarom – od proizvođača do prerađivača, finansijskih institucija, organizacija i udruženja… Pored izlagača iz Srbije, nastupiće i firme iz Češke, Španije, Rumunije, Holandije i Hrvatske.\nPosetiocima Dana poljoprivrede onlajn će, između ostalog, na virtuelnim štandovima biti predstavljena poljoprivredna mehanizacija, traktori, kombajni, priključne mašine, oprema za navodnjavanje, sredstva za zaštitu bilja, najnovije tehnologije u oblasti poljoprivredne proizvodnje. Pod pokroviteljstvom Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije predstaviće se izlagači koji će ponuditi organske proizvode, dok će Prijatelj Dana poljoprivrede onlajn – Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu vodoprivredu i šumarstvo i Grad Novi Sad subvencionisati nastup malih poljoprivrednih proizvođača.\nIzlagači i svi poslovni posetioci biće u prilici da zakažu B2B sastanke, a svi zainteresovani i da na platformi EdžpoOnline.rs pogledaju brojne konferencije i panele. Događaje će, između ostalih, organizovati Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Ministarstvo za brigu o selu, Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo, Privredna komora Vojvodine, Grad Novi Sad, Fondacija “Prosperitati”, kompanija Kite DOO.\nGeneralni sponzor Dana poljoprivrede onlajn je kompanija Generali Osiguranje Srbija koja će predstaviti paletu usluga za poljoprivredne proizvođače. Zemlja partner Dana poljoprivrede onlajn je Češka Republika, a Zlatni sponzor Al Dahra.\nPrevPrethodnaZašto je dobro gajiti guske\nSledećaDominiranje u proizvodnji industrijskog bilja i žitaricaNext\nTokom četiri Dana poljoprivrede online nastupilo više od 80 izlagača iz šest zemalja (Srbija, Češka,


BiH reprezentativci imali zapažene nastupe u NBA - UPSMedia BiH reprezentativci imali zapažene nastupe u NBA – UPSMedia\nBiH reprezentativci imali zapažene nastupe u NBA\nMirza Teletović, odigrao je solidnu partiju u porazu njegovih Phoenix Sunsa od Sacramento Kingsa 116:94. BiH reprezentativac je na terenu proveo 26 minuta, a za to vrijeme ubacio je 12 poena, te imao 7 skokova.\nJusuf Nurkić je odigrao sjajno u pobjedi Denver Nuggetsa protiv Los Angeles Lakersa rezultatom 116:105. Nurkić je bio jedan od najboljih igrača na parketu, a zajedno sa D. J. Augustinom predvodio je svoj tim do pobjede. On je ubacio 18 poena, a imao je još i četiri skoka, pet asistencija, jednu ukradenu loptu i dvije blokade.\n← Obilježen dan OŠ „Branko Radičević“\nTeško je, ali se prepreke mogu prevazići-poručile žene na Dan borbe protiv nasilja nad ženama →\njun 17, 2021, 7:05 pm


Intelektualno-politički rascep konstanta moderne istorije Srbije - Nedelja - Dnevni list Danas\nPočetna » Nedelja » Intelektualno-politički rascep konstanta moderne istorije Srbije\nŠta ideolozi i akteri političkog pluralizma u Srbiji nisu imali u vidu, i zašto - posle sloma komunističkog monizma na globalnom planu\nLatinka Perović20.11.2021. 16:00\nOvaj prilog Zborniku predstavlja rezime kako mojih vlastitih istraživanja, tako i istraživanja drugih srpskih istoričara.\nIz bilansa političkog pluralizma u Srbiji proizilazi više pitanja.\nŠta je on značio za pojedinca, a šta za društvo u celini?\nKakvi su učinci velikog broja političkih stranaka na početku za razvoj predstavničke demokratije?\nDa li su izbori slobodni, a vlast smenjiva, kontrolisana i podeljena?\nUkratko: gde se Srbija – posmatrana sa stanovištva političkog pluralizma – danas nalazi?\nPodela u malobrojnoj inteligenciji u Srbiji nakon sticanja državne nezavisnosti 1878. godine – između Istoka i Zapada: U studiji o Vladimiru Jovanoviću, donosiocu ideje zapadnoevropskog liberalizma u Srbiju šezdesetih godina 19. veka, i, istovremeno, jednom od najvećih nacionalnih romantičara u njenoj istoriji, citirala sam njegovog sina, Slobodana Jovanovića, istoričara, pravnog teoretičara, kasnije i političara.\nNa sinovljevo pitanje ocu zašto je njegovo pokoljenje toliko veličalo srpsku srednjovekovnu prošlost, otac je odgovorio: „Nismo imali od čega drugog da počnemo.“\nMalobrojna inteligencija u Srbiji, uključujući i Svetozara Markovića, koji je u Srbiju doveo i ideju socijalizma, sledila je Vladimira Jovanovića.\nI Marković je, kao i Vladimir Jovanović, bio podeljen.\nSamo, on je bio kritičar nacionalnog romantizma i ideje obnove srednjovekovne srpske države, suprotstavljajući joj ideju federacije balkanskih naroda koja bi se zasnivala na narodnoj samoupravi.\nZapočeta u Ujedinjenoj omladini srpskoj (1866), produbljena posle ubistva kneza Mihajla (1868), podela na liberale i socijaliste dobila je novu dinamiku nakon sticanja državne nezavisnosti, na Berlinskom kongresu, 1878. godine.\nNa pitanju orijentacije mlade nezavisne države došlo je do podele u malobrojnoj srpskoj inteligenciji.\nOva podela je upoređivana sa podelom slovenofila i zapadnjaka u ruskoj inteligenciji, četrdesetih godina 19. veka.\nU nastojanju da se prihvate tekovine razvoja na Zapadu (prosvećenost, tehnička civilizacija), i, u isto vreme, sačuvaju temeljne socio-ekonomske ustanove ruskog života (mir, opština, samouprava, samodržavlje), razvijeno je slovenofilstvo kao učenje.\nU drugoj polovini 19. veka, slovenofilstvo (u 20. veku: slovensko bratstvo i proleterski internacionalizam), i kao učenje i kao pokret bilo je u funkciji imperijalne politike ruske države.\nSrpski slovenofili, odnosno rusofili, sledili su izvorno učenje, i imali su tesne veze sa ruskim slovenofilima (dobrovoljci u ratovima 1876 / 1877 / 1878; preko njih je Nikola Pašić iz emigracije, posle 1883, uspostavio veze sa zvaničnim krugovima u Rusiji).\nDakle, nakon 1878, zapadnoevropske institucije (jer, kako je govorio Nikola Pašić, u zapadnim zemljama to vole da čuju), ali sa nepromenjenim sadržajem socioekonomskih ustanova srpskog života (zadruga, opština, samouprava).\nPrioritet je bio dovršavanje oslobođenja i ujedinjenja srpskog naroda.\nZa taj cilj treba se spremati, a to znači – eliminisati sve što bi moglo voditi razlaganju unutar celine (Nikola Pašić govorio je da je kolektivna sloboda srpskog naroda važnija od individualne slobode u kneževini – kraljevini Srbiji).\nSrpski zapadnjaci težište su stavljali na razvoj mlade nezavisne države u dubinu: privreda, politički i kulturni život, po ugledu na male zapadne države.\nZa razliku od socijalista, odnosno od radikala, koje je Slobodan Jovanović smatrao nesvršenim đacima, vođi zapadnjaka, odnosno naprednjaci bili su, po Simi Ćirkoviću, prvi intelektualci u Srbiji u modernom smislu reči. Pomenuta podela poprimila je karakter istorijske konstante.\nOna je postavila granicu koja je prolazila kroz sva razdoblja potonje istorije Srbije.\nModel partije koji je nadživeo sebe: Političke stranke u Srbiji stvorene su relativno rano: četiri godine nakon osnivanja Nacionalno-liberalne federacije u Velikoj Britaniji, 1877.\nPrva politička stranka u Srbiji – Narodna radikalna stranka – osnovana je 1881-1882.\nNjeno organizovanje izazvalo je i organizovanje druge dve stranke – Napredne stranke i Liberalne stranke.\nSve tri stranke postojale su i pre svog formalnog organizovanja.\nKristalisale su se kroz duge međusobne sukobe u Narodnoj skupštini i štampi. Klice sukoba između Narodne radikalne stranke i Liberalne stranke, nalaze se još u podeli Ujedinjene omladine srpske na liberale i socijaliste.\nProklijale su posle ubistva kneza Mihaila (1868), i produbile se u vreme donošenja Ustava iz 1869, prvog nacionalnog ustava, i u ratovima 1876. i 1877-1878.\nKulminirale su na pitanju orijentacije mlade nezavisne države.\nNarodna što je značilo seljačka država poput velike zadruge, ili – s obzirom na međunarodne obaveze koje je Srbija preuzela na Berlinskom kongresu (izgradnja prve železničke pruge) – moderna država, po ugledu na zapadne države sa institucijama i činovnicima koji se brinu o primeni pravila i zakona.\nI, dok su poslanici u Narodnoj skupštini pitali Jovana Ristića, predsednika Vlade, ko je njega, uopšte, ovlastio da preuzima obaveze, Stojan Novaković im je objašnjavao da je poštovanje međunarodnih obaveza merilo kredibiliteta svake države.\nNapredna stranka potekla je iz drugog kola liberala, koje je bilo okupljeno oko lista Videlo.\nNjeno vođstvo (Milan Piroćanac, Milutin Garašanin, Stojan Novaković, Čedomilj Mijatović) činili su pravi intelektualci, u modernom smislu reči.\nSvi su imali profesije, živeli od svog profesionalnog rada i dali veliki doprinos sferama javnog života izvan politike.\nZa njih, sticanje državne nezavisnosti predstavljalo je istorijsku prekretnicu: od razdoblja ustanaka, ratova i drvenih plugova na razdoblje mira, prosvećivanja, privrednog razvoja.\nDrugim rečima, na razdoblje modernizacije, odnosno evropeizacije Srbije. Slobodan Jovanović nalazio je da je „naprednjačko udaljavanje od Rusije i približavanje Zapadu… bilo jedna politička potreba… Naprednjacima se činilo da bi Srbija bila osuđena na primitivnost ako se ne bi oslobodila ruskog uticaja“.\nU isto vreme, pisao je, „modernisanje Srbije bilo je koliko potrebno toliko i nepopularno. To je već imalo nivo istorijske konstante“.\nKoliko su ideolozi i akteri političkog pluralizma, na prelazu iz 20. u 21. vek, bili svesni odnosa između potrebe modernisanja i njene nepopularnosti?\nKoliko su bili spremni da staru paradigmu zamene novom, i šta je imala da znači nova paradigma?\nOdgovore na ova pitanja treba tražiti i u tridesetogodišnjem iskustvu političkog pluralizma u Srbiji.\nSavremeni izazovi srpskog društva u svetlu glavne kontroverze u srpskoj istoriografiji: Iako se nagoveštaji kontroverze o idejnom poreklu prve političke stranke u Srbiji – Narodne radikalne stranke – mogu naći i ranije, do njene artikulacije došlo je osamdesetih godina, u vreme vraćanja na ideju političkog pluralizma u svim zemljama realnog socijalizma, uključujući i nesvrstanu i samoupravnu Jugoslaviju.\nU Srbiji – tek nakon 2000. godine, nakon sloma režima Slobodana Miloševića. Reflektujući rasprave o komunizmu među ideolozima i akterima političkog pluralizma („režim nametnut sovjetskim tenkovima“; „aberacija u odnosu na srpsko građansko društvo“), u srpskoj istoriografiji došlo je do kontroverze o idejnom poreklu prve političke stranke u Srbiji.\nJedna grupa srpskih istoričara stajala je na stanovištu da stranka za svoje idejno poreklo duguje zapadnoevropskom liberalizmu, i da je nastala po uzoru na demokratsku stranku Leona Gambete u Francuskoj.\nZaključci su izvedeni metodom upoređivanja programskih dokumenata.\nIstraživanja zasnovanih na izvorima nije bilo.\nTo je bila jedna od onih interpretacija istorijskih pojava čija je forma poistovećivana sa njihovim sadržajem.\nPragmatični politički razlozi povezivali su političke aktere i istoričare.\nNa drugoj strani došlo je do vrlo plodne saradnje srpskih i ruskih istoričara. Istraživanja u srpskim i ruskim arhivama, kritička izdanja istorijskih izvora, objavljivanje naučnih studija (organizacija, ideologija, vođa). U krajnjem rezultatu: jedinstven zaključak o ruskom revolucionarnom narodnjaštvu kao idejnom izvoru Narodne radikalne stranke.\nNaravno, od posebnog značaja bila su svedočanstva neposrednih aktera (prepiske, listovi i časopisi u Srbiji i u ruskoj emigraciji, neposredne veze Srba i Rusa u Prvoj internacionali).\nModel organizacije prvi srpski socijalisti (Svetozar Marković i potonji radikali) dugovali su jednom od ideologa ruskog revolucionarnog narodnjaštva – P. L. Lavrovu.\nPo njemu, kritički misleće ličnosti organizuju se piramidalno (mesni i sreski odbori, glavni odbor sa predsednikom koji je vođa stranke).\nNa ovakvom mestu i u ovakvoj ulozi, vođa Narodne radikalne stranke, Nikola Pašić, nalazio se od osnivanja stranke (1881-1882), do svoje smrti 1926. Ova struktura pokretala je i organizovala narod, odnosno seljačku masu.\nZa Narodnu radikalnu stranku seljak je bio vezan članskom kartom.\nPripadnost Narodnoj radikalnoj stranci – prema Momčilu Isiću, istraživaču političkog života u Srbiji 1918-1941. – prenosila se sa generacije na generaciju, kao slava i kumstvo.\nO Lavrovljevom uticaju na organizaciju Narodne radikalne stranke, možda najbolje govore reči (1875) jednog od njegovih najbližih saradnika, N. V. Smirnova: „Ime Lavrova postalo je široko popularno među srpskom inteligencijom, školskom omladinom… mi ćemo imati uskoro veći uticaj i publicitet u Srbiji nego u Rusiji. Postaćemo organ (Lavrovljev list Pered!) srpskih ali ne ruskih socijalista.“\nAko je zbog svoje organizacije (hijerharizovana struktura unutar masovnog pokreta; čvrsta disciplina i jedinstvo) Narodna radikalna stranka upoređivana sa vojskom, onda je zbog svoje ideologije (koja je nazivana novom verom) uporediva sa crkvom.\nPo samodefiniciji, jedino je ona predstavljala narod, dok je druge stranke tretirala kao neprijatelje naroda.\nOtuda je na razne načine (izbori koji su ličili na male građanske ratove), trebalo sprečiti dolazak na vlast drugih stranaka, a posle eventualnog silaska sa vlasti kazniti ih tako da ostanu bez ikakve mogućnosti da se na vlast vrate (obračuni sa Naprednom strankom 1884. i 1887. godine – veliki narodni odisaj).\nPored navedenih inspiracija za organizaciju (P. L. Lavrov), za ideje je Narodna radikalna stranka dugovala jednom drugom ruskom revolucionaru – N. G. Černiševskom.\nOn je bio rodonačelnik ideje o neponavljanju zapadnoevropskog puta odnosno liberalizma i kapitalizma, uz oslonac na socioekonomske ustanove ruskog života (mir, opština, samouprava).\nTo je dovelo do stvaranja teorije o zaostalosti kao prednosti tj. do ubrzanja istorije posredstvom preskakanja faza u razvoju.\nNa toj osnovi razvilo se u Srbiji šezdesetih i sedamdesetih godina 19. veka socijalističko učenje.\nPo svojim osnovnim vrednostima, ono takođe spada u jednu od istorijskih konstanti političke istorije Srbije (Svetozar Marković Srbija na Istoku).\nNa temelju tog učenja, Narodna radikalna stranka je u Narodnoj skupštini odbacivala ne samo Zakon o železnici, već i Zakon o stajaćoj vojsci, zaštiti zdravlja naroda i stoke, čak i o prskanju vinograda koje je bila napala filoksera.\nNa istom temelju je posle, po slovu liberalnog ustava iz 1888, stvorila partijsku državu.\nPošto je, kako kaže liberalni istoričar Živan Živanović, poradikalila bazu imajući u Narodnoj skupštini većinu, ona je imala većinu i u svim državnim institucijama izuzev namesništva.\nDovođenjem svojih pristalica u državni aparat, bez obzira na njihovu kvalifikovanost, ona je, takođe, uvela jednu novu praksu koja se očuvala kao konstanta.\nSa pozicije hegemone stranke, Narodna radikalna stranka koncentrisala se na ostvarivanje zavetnog cilja: dovršiti oslobađanje i ujedinjenje srpskog naroda.\nZa vreme njenih vlada, vođena su oba Balkanska rata i Prvi svetski rat.\nNjen doživotni predsednik Nikola Pašić bio je ključna ličnost u kneževini/kraljevini Srbiji, i u kraljevini SHS.\nBez njega se – kako je primećivao ruski poslanik Trubeckoj – ništa nije moglo odlučiti: od banalnih do strateških problema.\nIdeolozi, a pogotovo akteri političkog pluralizma u Srbiji, nisu bili svesni kontinuiteta ideologije Narodne radikalne stranke.\nA, među onima koji su ga bili svesni malo je bilo onih spremnih za diskontinuitet, a još manje onih koji su znali zašto je diskontinuitet nužan.\nJedan od vođa Napredne stranke, Milan Piroćanac, zagovornik sinhrone modernizacije Srbije posle 1878. i predstavničke demokratije, pisao je: „Opasno je biti u sukobu sa vremenom.“ I jedanput, a pogotovo više puta.\nPolitički pluralizam u Srbiji iz perspektive istoričara i iz perspektive političara: U već pomenutoj knjizi O istoriografiji i metodologiji Sima Ćirković kaže: „Monopol je danas nesumnjivo uzdrman i osporeno je njegovo ideološko opravdanje, ali usled kontinuiteta u metodama i u personalu, novine se u praksi slabo osećaju… mnoštvo partija samo po sebi, ne jemči autonomiju istoričarima u njihovom delanju, ne obećava nove perspektive slobode za ostvarivanje njihove prosvetiteljske misije“.\nPolitičar Zoran Đinđić tražio je i istorijsko i teorijsko objašnjenje prividnosti političkog pluralizma u Srbiji.\nOn Srbiju nikada nije, u poslednje dve decenije 20. veka, objašnjavao pojavom Slobodana Miloševića, već upravo obratno.\nDa nije bilo Miloševića, našao bi se neko drugi, kao što će se – ako se ne izmene uslovi koji takvog čine mogućim – uvek nalaziti.\nIstorijski, Srbija je i posle Miloševićevog silaska sa vlasti, smatrao je Đinđić, stajala pred svojom izvornom protivrečnošću: da na osnovama patrijarhalnog društva, kolektivnog i u nacionalnom i u socijalnom smislu, gradi institucije modernog društva koje se zasnivaju na individualnom načelu.\nOtuda dominacija političkog monizma.\nTeorijski socijalizam je u Jugoslaviji – nerazvijenoj i agrarnoj zemlji – pobedio iznutra.\nBio je dimenzija patrijarhalnog društva.\nOno se reprodukovalo kroz otpor modernizaciji.\nSa svoje strane, socijalizam se radikalno suprotstavljao građanskom društvu.\nU tom savezu, koji je sprečavao različitost ideja i programskih orijentacija, sama brojnost partija nije mogla voditi stvarnom političkom pluralizmu.\nPolitički monizam, i autoritarnost kao njegov izraz, stalno su se reprodukovali.\nĐinđićevo i istorijsko i teorijsko razumevanje modela društva koji je stvoren u novovekovnoj istoriji Srbije, Desimir Tošić nazvao je vododelnicom. Za praktično delanje na tragu tog razumevanja Đinđić je imao malo vremena.\nKažnjen je upravo zbog samog razumevanja.\n2 reagovanja na “Intelektualno-politički rascep konstanta moderne istorije Srbije”\n20. novembra 2021. u 16.19\njos jedna mlada nada srpskog novinarstva.\n20. novembra 2021. u 20.03\n„Intelektualno-politički rascep konstanta moderne istorije Srbije“\nNažalost, istina je da Srbiji ne priliči pridev „moderna“ već tardiconalna, ako već izbegavamo da priznamo da je primitivna.\nTepić: Udarci ispod pojasa nakon što je opozicija odlučila da je predvodi neko ko se zove „Marinika“\nDruštvo • danas 16:41\n„Čuvam te”, platforma za zaštitu dece od zlostavljanja, zanemarivanja, nasilja i eksploatacije\nDruštvo • danas 16:40\nStefanović: Nastavljaju se monstruozni napadi na predsednika i njegovu decu


HAPŠENJE KORUMPIRANOG LEKARA U VOJNOJ BOLNICI U NIŠU? – Radio Televizija Caribrod\n21/03/2018 21/03/2018 RT Caribrod\t0 Comments\tHapšenje, Lekar, Ministarstvo odbrane Republike Srbije, MUP, Niš, VBA, Vojna bolnica, Vojna bolnica Niš, Vojna policija\nU toku današnje zajedničke akcije Vojne policije, Vojnobezbednosne agencije i pripadnika MUP u Nišu, a sa ciljem suzbijanja korupcije, organi Vojne policije, po nalogu nadležnog javnog tužioca, odredili su zadržavanje do 48 časova lekaru S.P. iz Vojne bolnice Niš.\nVojna policija, VBA i MUP u Nišu, po nalozima Višeg javnog tužilaštva u Nišu – Posebnog odeljenja za suzbijanje korupcije, poslednjih nekoliko meseci prikupljali su podatake i dokaze o osobama osumnjičenim za primanje i davanje mita i trgovinu uticajem u Kliničkom centru Niš i Vojnoj bolnici Niš.\n← OD 1. JULA ZA PRVO DETE 100.000 DINARA


Vorner bros: Džoker nije predstavljen kao heroj - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Vorner bros: Džoker nije predstavljen kao heroj\n1Piše: Beta 25. septembra 2019. 12.43\nPet članova porodica žrtava pucnjave u bioskopu u mestu Aurora, gde je jedan mladić otvorio vatru tokom projekcije filma o Betmenu „Uspon mračnog viteza“ (Dark Knight Rises), juče su uputili otvoreno pismo studiju.\nU tom pismu koje je objavilo više specijalizovanih sajtova, oni su izrazili zabrinutost zbog ideje da film može da u prvi plan stavi ličnost poput Džokera, koji se pojavljuje u „Usponu mračnog viteza“.\nPorodice žrtava iz Aurore nisu tražile da fim bude povučen ili izmenjen ali je studio svakako reagovao i naveo da „ni fiktivni lik Džokera ni film ne podržavaju stvarno nasilje na bilo koji način“.\n„Nije namera filma, onih koji su radili na njemu ni studija da taj lik bude predstavljen kao heroj“, saopštio je Vorner bros. „Džoker“ će se 4. oktobra pojaviti u američkim bioskopima.\nbetmen, Džoker, Film\nUbedljivo najbolji u ulozi Džokera je Jack Nicholson!


Zašto kompanije kupuju Bitcoin? - ECD\nPočetna / Blog / Zašto kompanije kupuju Bitcoin?\n05.10.2021. / Autor: Igor Mirković / Kategorija: Zanimljivosti\nEvolucija je prirodni proces koji se prožima kroz svaku generaciju, svaku promenu, svaki dan i aktivnost. Adaptacija na bezbroj haotičnih promena oko nas nije stvar izbora.\nSrećom nazivamo uspešno donetu odluku u momentu, a znanje izvlačimo iz lekcija kada stvari nisu bile toliko očite i postupci su mogli da budu promišljeniji.\nDeluje da se velike promene dese ili preko noći ili je za njih potrebno vreme. U ekonomiji, ta “noć” u kojoj se sve menja, se dugo priprema.\nKada rečenicu “da sam znao tada, ovo što znam sada” parafraziramo u “sada znam šta treba da uradim”, postajemo promena koju želimo da vidimo.\nIza nas je jedan od najneizvesnijih perioda u ljudskoj istoriji. Daleko od toga da su pre pandemije korona virusa cvetale ruže. U zdravlju smo bili svedoci inflacije, rata i raspada država, embarga, prodaje banaka i potpune reorganizacije bankarskog sistema, privatizacije, zamene maraka za euro, svetske finansijske krize…\nSve se menja, od poslova do zanimacija u slobodno vreme. Naše je da pritiskamo tas na strani boljeg i da na svaku promenu odgovorimo adaptacijom koja će biti sinonim za poboljšanje i napredak.\nKakva se to velika promena sprema u kancelarijama svetskih ekonomista više od 10 godina?\nKako da spasimo ekonomiju posle ukidanja zlatnog standarda?\nZašto da verujemo u ono što nas je više puta razuverilo?\nDa li je neophodno učešće velikog broja posrednika u sve finansijske tokove?\nKako da brzo, sigurno i lako šaljemo velika bogatstva?\nNa koji način ublažiti prevare i zloupotrebe?\nKako da digitalizujemo novac bez mogućnosti da ga države “štampaju” za njihove potrebe jednim klikom miša?\n1000 zašto Bitcoin? – 1000 zato Bitcoin.\nGambit u svetu investicija\nStotine hiljada aktivnih Bitcoin adresa dele zalihe još ne izrudarenog Bitcoin-a i istu viziju.\nBitcoin sve više prerasta iz mogućnosti u potrebu, a iskustvo potvrđeno statističkim podacima kreiralo je trilionsko tržište sigurne budućnosti.\nDobar glas o kriptovalutama, od programerskih foruma proširio se do najvećih svetskih kompanija.\nProgramerske firme kreiraju kripto softvere, finansijske institucije i investiciona društva nude kriptovalute svojim korisnicima, kompanije iz svih grana privrede kupuju ili rudare Bitcoin i čuvaju ga u riznicama.\nIz ugla biznisa, skoro je podjednako nepovoljno imati manjak kapitala kao i imati višak neiskorišćenog kapitala. Cena držanja novca postoji i ma koliko ona bila umanjena kamatnom stopom koje banke nude, na duže staze vrlo je neisplativo gomilati novac.\nNe manje isplativo, neisplativo.\nAko biznis ima prostora za širenje, treba ga iskoristiti. Ulaganje u druge poslove… što da ne. Mnoge kompanije su svoje profite zamenile za akcije drugih, globalnih lidera poput Googla, Facebook-a… Zlato, nafta, hartije od vrednosti, strane valute i nekretnine odlična su investicija na duge staze i mogućnost dodatnog profita na ulaganje.\nProfiti ostvareni kroz ovakva ulaganja nisu mali i dešavalo se da se uloženi kapital vrednosno duplira kroz par godina samo strpljivog čekanja.\nNakon velike pauze poslovanja koja se desila za vreme korone, mnoge industrije sa nenadoknadivim gubicima u proizvodnji i novcu i dalje staju na noge. Javio se veliki disbalans. Sirovine su poskupele, proizvodnja se smanjila, nezaposlenost se povećala, to se odrazilo na cene svakodnevnih proizvoda ali i na kupovnu moć ljudi.\nBanke su u jednom momentu morale da propišu negativnu kamatnu stopu.\nOgromna količina, čak 40% od ukupnog novca odštampano je u zadnjih 12 meseci u cilju pomoći privrede… ali kao da nije dovoljno.\nTakav nesklad u ekonomiji i strah da novac gubi svoju moć, okrenuo je ulaganja u pravcu Bitcoin-a koji poput digitalnog zlata zauzima jako bitno mesto čuvara vrednosti na balansima mnogih kompanija.\nPromenom strategije ulaganja, mnoge firme su zabeležile neverovatne profite i umnožile kapital više i brže nego ikada do sada.\nKompanije koje poseduju Bitcoin\nMicroStrategy istaknuta kompanija za poslovnu analitiku, usvojila je Bitcoin kao svoju primarnu rezervnu imovinu.\nNa čelu sa Majkl Sailor-om, MicroStrategy konstantno dokupljuje i povećava zalihe Bitcoina. Koriste svaki pad cene i veći deo raspoloživog novca koriste kako bi kupili Bitcoin. Njihovo poslovanje funkcioniše neometano, ali pored svog primarnog biznisa, veliki su lider u ovakvoj strategiji ulaganja i edukuju brojne vlasnike kompanija koji žele da prate njihov primer.\nNakon prve kupovine Bitcoina-a, bili su u fokusu mnogih investitora, a svakim skokom cene ove kriptovalute i njihova tržišna moć je rasla.\nKupili su Bitcoin za oko 3.1 milijardi dolara, a trenutna vrednost njihove investicije iznosi 4.8 milijardi.\nPo tvrdnjama Majkla, ne planiraju da prodaju Bitcoin u skorije vreme jer smatraju da će njegova vrednost biti mnogo veća, a vrednost dolara sve manja. Veruju da će Bitcoin biti jedan od osnovnih stubova nove ekonomije.\nProizvođač električnih vozila Tesla kupio je Bitcoin za 1.5 milijardi dolara. Vrlo teatralno i samouvereno baš kakav je i sam Elon Musk, jedan od najbogatijih ljudi na planeti, omogućili su korišćenje kriptovaluta za kupovinu njihovih vozila i zauzeli inicijativu ekološke prihvatljivosti rudarenja kriptovaluta. Njihova zalaganja da smanje emisije, po ekologiju štetnih supstanci prilikom rudarenja bio je početak revolucije unutar kripto industrije u kojoj su rudari odlučili da unaprede svoja postrojenja i okrenu se obnovljivoj, „zelenoj“ energiji.\nI dalje na samom početku testiranja i ispitivanja tržišta kriptovaluta, Tesla je nakon zarade usled skoka cene prodala 10% kupljenih Bitcoin-a da bi, kako Elon navodi, dokazali da je tržište likvidno i da je zapravo moguće da bez impakta na cenu, prodaju i povuku milione dolara.\nVrednost Tesline investicije od 1.5 milijardi dolara sada iznosi više od 2 milijarde.\nZajedno sa Teslinom kupovinom Bitkoina , Square-ova investicija od 50 miliona dolara u Oktobru 2020. je zapalila fitilj institucionalnih ulaganja u kriptovalute.\nOd tada je platna kompanija Square nastavila da ulaže u Bitcoin, otkrivajući da je u svom izveštaju o zaradi za četvrti kvartal 2020. dokupila Bitcoin za još 170 miliona dolara.\nIzvršni direktor Jack Dorsei važi za entuzijastičnog zagovornika Bitcoina, takođe je i osnivač Twitter-a na kome je nedavno uveo novu mogućnost na ovu popularnu socijalnu platformu kroz koju korisnici mogu da se međusobno nagrađuju Bitcoin-om.\nSquare je investirao 220 miliona dolara, a 8027 BTC koji poseduju trenutno vredi više od 300 miliona.\nJack je u svom obraćanju na ovu temu, javno podelio ceo proces kako je realizovao ovakvu kupovinu.\nMože se reći da sume uloženog novca potvrđuju sigurnost odluka. U Srbiji Bitcoin, digitalna imovina je ozakonjena, iskoristite ovu priliku, neka BTC bude deo vašeg sledećeg ulaganja.\nZakonom o digitalnoj imovini, Bitcoin i ostale kriptovalute su priznate. Takvu priliku i uslove nemaju sve zemlje, to treba iskoristiti i ostvariti komforan odnos sa kriptovalutama jer nastoje da postanu deo svakodnevice. Ovakva investicija otvara brojne pogodnosti, a najzvučnija od svih je mogućnost zaštite od izuzetno velike, nezvanične inflacije od -15% godišnje po tvrdnjama ekonomskih kalkulacija.\nOstali investitori takođe rado ulažu u kompanije koje drže Bitcoin. Ako im zakon ili neka druga prepreka onemogućava direktnu kupovinu kriptovaluta, onda još rađe kupuju akcije kompanija u koje veruju ako imaju Bitcoin u svojoj riznici.\nBorba sa ovako visokom monetarnom inflacijom iziskuje pravljenje više profita. Više profita zahteva više rada, eksperimentisanje, pokušavanje, tenziju da uspeh mora biti postignut, a u takvom ambijentu se dešavaju i greške. Bitcoin koji beleži skoro 300% rasta unazad godinu dana definitivno bi olakšao ovu borbu sa vetrenjačama.\nUmesto da ignorišemo i nespremno čekamo nove ekonomske izazove, možemo da ih preventivno sprečimo.\nKriptovalute su jedan od najvećih pokretača inovacije, izbor mnogih kompanija, svih nas, a samim tim i uticaj na sve ostale. U ovakvom momentu, u kome je veliko pitanje kako će se ekonomija oporaviti od šoka koji je doživela, a kriptovalute glavna alternativa svemu isprobanom do sada treba zastati i razmisliti. Veći je rizik nemati Bitcoin, nego imati.\nKupovinu kriptovaluta kako za fizička tako i za pravna lica moguće je realizovati preko ECD menjačnice u skladu sa zakonom i pravno potkovano. Posetite naš sajt, blog sekciju i kontaktirajte nas ukoliko imate nedoumice ili pitanja.\nBITKOIN ATH - Zašto je cena dostigla novi rekord?\nZašto je cena Bitkoina dostigla novi rekord? Dok nekima nije baš najjasnije zbog čega je Bitkoin dostiglao novi rekord, deluje da su razlozi za skok\n7 октобра, 2021 у 7:04 pm\nKada imas brdo para mouda i vredi rudariti u svakom drugom slucaju ne.\n7 октобра, 2021 у 3:03 pm\nVeoma poucno i zanimljivo\n7 октобра, 2021 у 4:06 pm\nDrago nam je što Vam je ova tema bila poučna!🙂\n6 октобра, 2021 у 1:40 pm\nVeoma kvalitetno odradjeno i interesantno\n6 октобра, 2021 у 2:47 pm\n6 октобра, 2021 у 1:37 pm\nPredivno i prezanimljivo\n6 октобра, 2021 у 1:36 pm\nDivno odradjeno, veoma koncizno i u meso\n6 октобра, 2021 у 10:38 am


Kotorvarošanin Dragan Stanković korača ka tituli FIDE majstora | Moj Kotor Varoš\nHomeSportKotorvarošanin Dragan Stanković korača ka tituli FIDE majstora\nKotorvarošanin Dragan Stanković korača ka tituli FIDE majstora\n07/10/2019 Moj Kotor Varoš Sport 0\nKotorvaroški šahista Dragan Stanković nastupio na prvom izdanju “Banjaluka chess challenge – Scheveningen system” i sjajnim partijama zaradio nova 52 rejting poena, te tako došao do ukupnog rejtinga od 2.201, odnosno na samo 99 poena do titule FIDE majstora, odnosno majstora Svjetske šahovske federacije.\nSistem po kojem je igrano podrazumjeva meč između dvije ekipe u kojem svaki takmičar jedne ekipe igra sa svakim takmičarom iz protivničke ekipe po dva puta, odnosno jednom sa bijelim i jednom sa crnim figurama.\nStanković je nastupao za ekipu kadeta koja je za protivnike imala znatno iskusnije takmičare. Mlada ekipa je uspjela savladati seniore rezultatom 9:7. Najzaslužniji za trijumf kadeta bio je Stanković koji je u osam odigranih partija ostvario 5,5 poena i stigao do vrijednih rejting poena.\nBorac slavio u Kotor Varošu, Kotorvarošanin briljirao na golu Banjalučana\nRenovirana stomatologija i dio porodične medicine u Domu zdravlja\nHadži Boro Stanković: Budimo ljudi, zaustavimo izumiranje Kruševa Brda\nStanković i u Banjaluci nastavio da briljira\n02/10/2018 Moj Kotor Varoš 0\nKotorvaroški kvartet solidan u Srebreniku, najbolji Dragan Stanković\n08/10/2018 Moj Kotor Varoš 0\nBranka: Godinu čekam da zaplivam za Časni krst,…\nKotorvarošani u velikom broju stigli na plivanje za…\n“Marakana” će ugostiti čuvenu…


Dnevnik gledanja filmova II - Strana 723 - Forum Sveta kompjutera\nStrana 723 od 729 « Prva < 223 623 673 713 719 720 721 722 723 724 725 726 727 > Poslednja »\n2.6.2021, 14:01 #14441\nMa od ovih filmova sto je do sada napravio te pitam\n2.6.2021, 14:08 #14442\nA ne znam postoji li prepotentnija nacija od Engleza.\n2.6.2021, 14:41 #14443\nPrepotentnost nacija se skoro pa poklapa sa time koliko je neki jezik prosiren. I ja bih stavio Engleze na prvom mestu.\nIma istine i u tome da se mi(kao i cela exyu) dobro kotiramo na listi, ali to zbog raznih specificnosti za ovo podneblje.\nJa ocekujem da ce se desiti iznenadjujuce dobar Ricijev film kada vecina bude digla ruke od njega. Nije jos rekao sve sto ima.\n2.6.2021, 14:51 #14444\nPoenta je da ne možeš generalizovati. Prepotentna može da bude osoba (ja, recimo), ali ne i nacija.\n2.6.2021, 16:15 #14445\n2.6.2021, 17:21 #14446\nLock, Stock and Two Smoking Barrels, definitivno.\nSnatch je takodje dobar, RocknRolla moze da prodje.\nezenkiel (3.6.2021), wario (2.6.2021)\n2.6.2021, 18:14 #14447\nZa moj ukus ovim redosledom\nSacuvao Bog. Chris Rock totalni miscast a takodje i Marisol Nichols kao kapetan policiske stanice. Prepun klisea iz detektivskih filmova a negde pa mislim na sredini filma jasno vam kazu ko je bad guy (verovatno nesvesno ili nespretno) vise no sto je smisljeno. A tek kraj, koja smejurija, sta kraj, sta ovako se zavrsava, pffff de mi ode sat i po. Konacna ocena, vrlo lose.\n2.6.2021, 20:04 #14448\nSvi njegovi filmovi imaju specifičnu energiju (nekad preteranu, često perfektno potrefljenu) i sjajnu dinamiku i hemiju između glumaca. Meni je, kao savršeno zaokružena celina bez i jedne jedine pogrešne travke koju bi trebalo potkresati, na prvom mestu Snatch, mada su i svi ostali na dobrom tragu (meni je i onaj sa kraljem Arturom maksimalno gledljiv i zabavan, sa par izvrsnih scena, bez obzira na generalne manjkavosti i loš prijem koji je imao).\n2.6.2021, 23:17 #14449\nJa sad pogledao 'Revolver' nije mi se svideo.\n4.6.2021, 12:29 #14450\nMa, pitanje je koliko je njegov brak sa Madonom tu doprineo fami. Uglavnom, masno ga je umočio.\n4.6.2021, 17:49 #14451\nMeni je delovalo kad se Madonna udala za njega njeno razmisljanje je bilo napokon imam kvalitetnog reditelja koji ce mi napraviti dobar film i tako napokon se presaltam kao glumica na film i verovatno smarala coveka a on da je otkaci napravi krs od filma Swept Away (2002) da joj dokaze da nije za glumu i da je skine s krompira ali taj film je ostavio posledice na njega tj kritika.\n6.6.2021, 1:09 #14452\nOkej za pogledati, ali ništa više od toga, i bitno slabiji od predhodna dva. Glavni problem je što je ono što je trebalo da bude fokus radnje (stvarno suđenje u prvom sudskom postupku gde se okrivljeni pravdao time da je bio zaposednut u trenutku kada je izvršio zločin) potpuno skrajnuto i svedeno na par brzih scena, a sve u korist nepotrebnog nadnaravnog i eksplozivnog razrešenja misterije.\nTehnički prilično dobro sve to odrađeno (pogotovu scene sa klincem u početku), ali sa druge strane i prenatrpano tupavim "dža-bu" momentima i kadrovima od sekunde i po koje su jasno krojene kako bi se koristile u promotivne svrhe i trejlere za film.\n6.6.2021, 11:15 #14453\n^^Likovi su dosta dobri ali je prica zakazala.\nKao osoba sa ostecenim sluhom i kao neko ko nosi slusne aparate moram da pozdravim ne jedan vec sada i drugi film u kom glavnu ulogu ima bas slusni aparat.\nVidim da film ima dosta dobru ocenu na IMDB ali po meni nije ni blizu prvom delu.Bluntova i Murphy odlicni ali u to nisam ni sumnjao. Klinci isto. Malo nam se hintuje na pocetku sta se tu desilo ali nista konkretno. Stvorenja me previse podsecaju na Demagorgona iz Stranger Things-a da bi mi se nesto posebno dopala.Kulminacija svega na kraju mi je isto bila meh.\n6.6.2021, 11:21 #14454\nNeverovatno koliko je film ispao dobar!\n6.6.2021, 16:59 #14455\nHvala ali si mi ubio volju da pogledam film. " Prica je zakazala "\nMislim da to treba u spojler.\n6.6.2021, 18:12 #14456\nVrlo dobra australijska drama/ misterija. Film ima neku interesantnu atmosferu (smesten tokom ovih skorasnjih susa u Australiji) i ima odlicnu muziku i dobru glumu. Glavna prica onako, moze da prodje donekle, ali mene je posebno pogodila prica vezana za samog glavnog lika (da ne spojlujem).\nOpet, nije to nista toliko posebno ali ovako u paketu sa atmosferom, muzikom i glumom (ne secam se kada sam zadnju put gledao Banu u svom domacem okruzenju ) legao mi je kao budali samar. Mada pazljiva preporuka, mislim da se nece dopasti vecini (bar mi se tako cini)\n6.6.2021, 20:17 #14457\nKakav je to spojler?\nezenkiel (6.6.2021), filpan (6.6.2021), pentraksil (7.6.2021), Skenderevo (8.6.2021)\n7.6.2021, 15:08 #14458\nSolidan horor-omnibus jake B klase, sa odlično upregnutom produkcijom i momentima u radnji od kojih bi mogli da uče daleko nabudženiji naslovi.\n9.6.2021, 18:29 #14459\n9.6.2021, 21:27 #14460


Još jedna zemlja priznala nezavisnost Palestine - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nZamjenik ministra vanjskih poslova Palestine Taysir Jaradat saopćio je kako je Kolumbija priznala Palestinu.\nJaradat je u izjavi za AA kazao kako je bivši predsjednik Kolumbije Juan Manuel Santos prije isteka mandata u pismu koje je dao palestinskom ministru vanjskih poslova Riyadu al-Malikiju kazao kako je objavljena odluka o priznavanju palestinske države.\nZamjenik palestinskog ministra zadovoljan je ovom odlukom Kolumbije ističući kako je ona rezultat palestinske diplomatije.\nDodao je kako će Maliki sredinom augusta posjetiti Paragvaj i nada se da će ta zemlja priznati Palestinu.\nPrema podacima Ministarstva vanjskih poslova Palestine, tu zemlju je zvanično priznalo 139 zemalja.\nNovi predsjednik Kolumbije Ivan Duque jučer je položio zakletvu i svečano preuzeo četverogodišnji mandat na funkciji šefa države.\nOznačeno: kolumbija, nezavisnost, palestina


Sportska dvorana Borik dobila savremenu LED rasvjetu | Banjaluka.net\nSportska dvorana Borik dobila savremenu LED rasvjetu\nU sportskoj dvorani Borik, sinoć je puštena u rad nova LED rasvjeta. Na ovaj način, riješen je dugogodišnji problem, jer je prijašnja rasvjeta postavljena prije 41 godinu i nije zadovoljavala savremene standarde.\nPored toga, ta rasvjeta je bila veliki potrošač električne energije. Nekada je za sat rada trošeno oko 60 kilovata električne energije, dok novi sistem omogućava podešavanje i uštedu.\nTako će za vrijeme treninga sportskih klubova, kada nije potrebna velika osvijetljenost, kao što je to slučaj u vrijeme odigravanja utakmica, održavanja koncerata ili drugih manifestacija, novo osvjetljenje trošiti svega tri kilovata u jednom satu.\nKada to događaji diktiraju, rasvjeta se može pojačati, a tada će potrošnja iznositi do 30 kilovata, što je dvostruko manje nego ranije.\nRasvjetu je u rad pustio gradonačelnik Slobodan Gavranović, koji je izrazio svoje zadovoljstvo zbog osposobljavanja dvorane Borik da bude domaćin velikih sportskih takmičenja.\nOn je podsjetio da je 2013. godine prihvaćeno da Banjaluka bude domaćin jedne grupe Svjetskog prvenstva za mlade rukometaše i da je to praktično bio znak za početak rekonstrukcije i modernizacije Borika.\n-To je isplativa investcija, a pored toga, putem sporta, na najbolji način smo afirmisali Banjaluku i našu sposobnost da organizujemo velike sportske događaje. Nedavno smo organizovali i kvalifikacioni turnir za rukometnu Ligu šampiona, ali i tada smo morali da ispunimo visoke standarde kada su u pitanju uslovi u dvorani. Uvođenje LED rasvjete je samo jedan korak u modernizaciji dvorane i vjerujem da ćemo i naredne godine nastaviti sa radovima. Promjene u dvorani su vidljive na svakom koraku. Vidimo i pozitivne promjene u rukovođenju i domaćinski odnos prema imovini i obavezama svih zaposlenih ovdje – naglasio je Gavranović.\nDirektor JU Sportski centar Borik, Manojla Zrnić, kazao je da su u dvorani Borik do sada organizovani brojni sportski događaji, te da su na parketu Borika nastupali svjetski sportski asovi.\nOn je naglasio da je to veliki motiv za sve zaposlene u ovoj javnoj ustanovi da i dalje predano rade.\n-Od 2013. godine do danas, rekonstrukciju dvorane Borik uloženo je 1.560.000 KM, što je najbolji pokazatelj da je grad prepoznao značaj koji sport ima u svakom društvu. LED rasvjeta koju smo večeras pustili u rad je najsavremnija vrsta rasvjete i sigurno je da je naša dvorana jedna od onih koja ima najbolju rasvjetu u regiji. Mi moramo znati da velikih sportskih razultata ne može biti bez dobre sportske infrastrukture, a ja se iskreno nadam da će nas naši sportisti prestići i samim tim nas natjerati da i dalje ulažemo u naše sportske objekte – izjavio je Zrnić i napomenuo da je u toku i rekonstrukcija krova u SD Obilićevo.\nInače, vrijednost instalirane LED rasvjete u Boriku iznosi 186.000 KM, a izvođač radova bilo je banjalučko preduzeće Biskom LED lajting.


komentari_korisnika ~ Гурманова тајна | Моја кафана, сајт о кафанама, за боемски и кафански мерак\nКафана Гурманова тајна\nmilan petrovic, 13.06.2010. 01:14\ntajna je vrh klopa je ludilo\nRincha D, 31.07.2010. 15:56\nRec muzicara ima posebnu tezinu, jer kafane menjamo non stop (pa i kad ne muziciramo).\nGurmanova tajna ima sjajnu klopu, (sveze, lepo spremljeno, ukusno, dobre porcije....)Preporuka:probajte dimljenu jagnjetinu ispod sacha.\nOstalo: lep ambijent, klimatizovano, ljubazno osoblje, dobra lokacija (kraj setalista u N. Banji...\nПеца Тадић, 04.08.2010. 19:16\nАмбијент одличан,храна још боља али цене најбоље.\nivan sostorec, 13.10.2010. 22:23\nsvaka čast restoranu nikada nismo probali bolju jagnjetinu\ndejan jovanović, 30.11.2010. 19:38\nSvaka čast majstori ovako izgleda kafana sa dušom a i punom gušom banička je bila prelepa\nsasa ivic, 21.01.2011. 18:41\nalal vera majstori\nrebarca su fenomenalna\nmiloš zivkovic, 06.04.2011. 23:00\nklopa je EXTRA EXTRA\nMiloš Vučić, 06.05.2011. 13:23\nFin ambijent. Jeli smo teleću čorbicu (za svaku pohvalu, sa puno mesa, tako da u svakom zalogaju ima i parčenceta mesa) i gulaš (pikantan, jako začinjen biberom, masan... jednom rečju odlična kalorična bomba po ceni od samo 220din).\nUsluga... onako. Sve je bilo kul dok nam kusur nije bačen u prolazu, bez reči.\ndejan tosic, 17.05.2011. 20:38\nrestoran je za svaku pohvalu fenomenalna basta sa dečijim igralistem bas za porodice. Odavno nisam jeo ovako dobro u restoranu a da deca budu mirna plus je klopa FENOMENALNA a porcije dzambo za svaku preporuku\nnikola jovanovic, 08.08.2011. 19:04\nnismo znali da u niskoj banji ovako nesto postoji restoran koji se izdize iznad svih gradskih mesta kvalitetom hrane i uslugom,prijatnim enterijerom divnom bastom za svaku preporuku\ndusan dinic, 31.03.2012. 13:48\notkrili smo skoro blagodeti dobre hrane nadomak nisa u niskoj banji. Toplo preporucujem svim gurmanima da odu i probaju gurmanluke ovih majstora.jos nismo okusli bolji rostilj za svaku pohvalu\nŽARKO DIMITRIJEVIĆ, 01.07.2012. 13:40\nJA SAM IZ BEOGRADA I SVAKI DAN JEDEM PO RAZLIČITIM RESTORANIMA I KAFANAMA PO RAZLIČITIM DRŽAVAMA I GRADOVIMA,SAMO NA ODREĐENIM MESTIMA (PROVERENIM). U RESTORAN GURMANOVA TAJNA SAM OTIŠAO NA PREPORUKU KOLEGE IZ INOSTRANSTVA I OSTAO BEZ REČI OD ODUŠEVLJENJA ČAROBNE I PREVIŠE DOBRE HRANE,OSEĆAO SAM SE LEPŠE NEGO KOD KUĆE.USLUGA I AMBIJENT SU EXTRA.REŠIO SAM DA IDEM NA ODMOR U NIŠKU BANJU SA PORODICOM I UŽIVAMO ZAJEDNO U ČAROBNOJ HRANI. JEDVA ČEKAM DA JEDEM ČAROBNU HRANU! PREVIŠE SU MI PRIVUKLI PAŽNJU U POZITIVNOM SMISLU... TOPLO BI PRPORUČIO SVAKOM OD SRCA DA PROBA ČAROBNU HRANU!!!\nmilidrag stefanovic, 29.04.2017. 07:53\nkafana je ekstra hrana je dobra jedino smo jednom probali dzigericu u skrami i katastrofa je nebih je preporucio ostala hrana je vrh a sto se tice osoblja sem POJEDINACA JE TOLIKO NELJUBAZNA I KATASTROFA


Šef Stalne delegacije NS RS u Parlamentarnoj skupštini NATO Dragan Šormaz i članovi Stalne delegacije prof. dr Zoran Dragišić i Snežana Paunović učestvovaće od 27. do 30. maja 2022. godine na prolećnom zasedanju PS NATO, koje će se održati u Viljnusu, Republika Litvanija.\nPlanirano je da se na plenarnoj sesiji parlamentarcima obrate predsednik PS NATO američki kongresmen Džerald Konoli, predsednik Republike Litvanije Gitanas Nausede, predsednici parlamenata Litvanije, Ukrajine, Finske i Švedske, kao i zamenik generalnog sekretara NATO-a Mirča Džoana.\nTokom godišnjeg zasedanja biće održani sastanci stalnih odbora PS NATO, dok će Odbor za ekonomiju i bezbednost PS NATO razmatrati nacrt izveštaja o Zapadnom Balkanu.


Iako osnovan 2009, ovaj sektor je uveliko opravdao razloge zbog kojih je nastao, ali je istovremeno stekao i veliko poverenje građana zbog iskazane stručnosti, hrabrosti i požrtvovanja u uslovima velikih požara, elementarnih nepogoda, dejstava opasnih materija...\nNa centralnoj svečanosti, održanoj juče u Beogradu, zaslužnima su uručene zahvalnice i priznanja. Ministar Aleksandar Vulin, kojem je za doprinos u razvoju Sektora uručena zlatna plaketa, poručio je da Srbija može da se osloni na vatrogasce-spasioce koje odlikuju hrabrost, kao i skromnost iako svakodnevno rizikujući svoje živote čine velika dela.\n- Gledao sam vas u vatri, u vodi, i svaki put video da tamo gde ste vi bili, nastanu sigurnost i red, stvari počnu da imaju smisla. Video sam vas u suočavanju sa ljudskom nesrećom, sa onim što niko ne želi da vidi, i vi ni tada niste tražili nagradu ili očekivali da vas posebno cene, poštuju, vole. Skromnost je vrlina koju sam upoznao kod vas i beskrajno sam ponosan što sam upoznao ljude koji je nose - rekao je ministar Vulin.\nOn je podsetio i na angažovanje vatrogasaca-spasilaca tokom gašenja požara u Grčkoj i Severnoj Makedoniji i naveo da je ime srpskih vatrogasaca doprinelo da se ime Srbije izgovara sa više poštovanja i divljenja.\nNačelnik Sektora za vanredne situacije Luka Čaušić istakao je da su vatrogasci-spasioci srž operativnog dela Sektora, kao i da su od osnivanja 2009. godine do danas ti heroji intervenisali 381.928 puta i spasli 26.512 ljudi:\n- Vatrogasci-spasioci u sebi nose najvrednije ljudske osobine: hrabrost, plemenitost, humanost i poverenje u kolegu koji stoji pored njih. U rizičnom i teškom poslu koji obavljaju oslanjaju se na znanje, iskustvo, opremu i jedni na druge.\nDan i slava SVS obeleženi su u Kraljevu juče čak na tri mesta. Na Trgu srpskih ratnika u centru grada, pred građanima i mnogo najmlađih Kraljevčana, održan je taktičko-tehnički zbor pripadnika Vatrogasno-spasilačke jedinice. U OŠ "Branko Radičević" u Vitkovcu održana je vežba procedura u slučaju zemljotresa tokom koje su evakuisani đaci iz škole, a održana je i vežba provere puteva, evakuacije i bezbednosti.\nU sedištu novosadske Vatrogasno-spasilačke brigade najpre je sečen slavski kolač, a potom je na Trgu slobode mališanima iz vrtića, osnovcima nižih razreda, ali i građanima, predstavljen deo opreme i vozila koje vatrogasci-spasioci koriste u poslu. Najmlađima je podeljen i priručnik za ponašanje u vanrednim situacijama, kako bi u najranijem uzrastu naučili kako da zaštite sebe i porodicu od posledica vanrednih situacija.\nSlično je bilo i u Zrenjaninu, gde je pokaznoj vežbi vatrogasaca prisustvovalo više stotina mališana iz vrtića i škola, a Dan i slava SVS prvi put su obeleženi u Kikindi.Povodom svog dana, pripadnici Odeljenja za vanredne situacije u Požarevcu, obelodanili su da su od 1. januara do sredine septembra ove godine učestvovali u gašenju čak 546 požara, a izveli su i pokaznu vežbu u dvorištu OŠ "Dositej Obradović".\nZLATNA PLAKETA MINISTRU VULINU\nNAČELNIK Sektora Luka Čaušić uručio je juče ministru Aleksandru Vulinu Zlatnu plaketu.\n- Imali ste sluha i razumevanja i to je rezultiralo najvećim brojem objekata koji se renoviraju, projektima za izgradnju novih objekata, kapitalnih projekata za kupovinu novih kamiona i protivpožarnih helikoptera, a novčane i nenovčane nagrade koje ste dodelili vatrogascima-spasiocima pokazuju da mislite o ljudima i da poštujete njihov rad - rekao je Čaušić.\nvatrogasci-spasioci vatrogasci Dan vatrogasaca Srbija vesti slava Vatrogasaca


"Komp Kamp" za decu: Jedini kompjuterski kamp u Evropi (FOTO) | (Vesti - 17.06.2016) Novi Sad\n17.06.2016 u 12:25h\nIzvor: mojnovisad.com / Fotografija: Komp Kamp/Eipix\n"Komp Kamp" za decu: Jedini kompjuterski kamp u Evropi (FOTO)\nLetnji kompjuterski kamp – tradicionalno već poznat kao "Komp Kamp" za decu – ove godine biće smešten u Naučno-računarskom obrazovnom centru Elektrovojvodine "NORCEV" na Fruškoj Gori, od 1. jula do 24. avgusta.\nKao i ranijih godina, Letnji kompjuterski kamp i ovog leta okupiće decu od 8 do 15 godina iz Srbije, sa Kosova i iz inostranstva, koja će, umesto da tokom raspusta igraju kompjuterske igre, imati priliku da nauče da ih prave.\nUsavršavanje u programiranju video igara, bezbednost rada na računarima, bezbednost dece na internetu i dodatna obrazovanja učenika u IT sektoru, samo su deo bogatog programa koji su organizatori "Komp kampa" pripremili u susret deceniji postojanja, koju slave sledeće godine.\nKamp je sjajno mesto gde deca stiču samostalnost, samopouzdanje i međuvršnjačko uvažavanje i poštovanje. Gosti iz domaćih najuspešnijih IT kompanija, Jutjub idoli dece, profesori i studenti sa fakulteta, samo su deo programa koji će ovo druženje obogatiti.\nKamp počinje 1. jula i trajaće do 24. avgusta, u smenama po 14 dana. Osim rada na računarima u dva nastavna bloka od po 90 minuta, sad već tradicionalno, kamperi imaju mnogobrojne aktivnosti i priliku da se bave sportom, uče o zaštiti životne sredine, sade i neguju svoje prve biljke u baštici ili da učestvuju u kreativnim radionicama iz oblasti muzike i filma.\nU prethodnih osam godina, kroz kamp je prošlo i edukovalo se više od 800 dece iz svih krajeva Srbije i sveta, a Evropska komisija je 2012. godine nominovala “Komp Kamp” za prestižnu e-Inclusion nagradu, koja se dodeljuje inovativnim projektima u oblasti IT-a.\nViše informacija o "Komp Kampu" pogledajte OVDE.\nLetnji kompjuterski kamp organizuje Udruženje građana “Komp Kamp” iz Novog Sada, uz podršku Pokrajinskog sekretarijata za obrazovanje. Osmišljen je u skladu sa svetskim standradima za kampove, kao i da prati aktuelne strategije edukacije dece u IT oblasti.\n02.01.2017. - Dobro je znati: Čemu služe "F" tipke na tastaturi\n28.02.2016. - Letnji kamp stranih jezika ove godine na Testeri\n25.07.2015. - Kreativni kamp za decu: Zanimljiva Afrika\nPovezane teme deca IT sektor kamp za decu komp kamp kompjuteri letnji kamp osnovci


"Èista senzacija": 17. Beogradski festival igre - B92\nsreda, 20.11.2019. | 13:02\nFoto: Promo / Festival igre\nBeograd je zahvaljujuæi ovom festivalu postao važna stanica u biografiji umetnika koji kreiraju trendove u oblasti umetnièke igre i pozorišta, mesto gde se otkrivaju nove produkcije i sa jednakom pažnjom predstavljaju poznati i mladi autori. Aktuelnost programa odredila je poziciju manifestacije na meðunarodnoj mapi, dok visoki standardi i hrabro uvoðenje novih koreografskih rukopisa i estetike, unapreðuju oèekivanja publike i diktiraju izazove kreiranja sadržaja. Otkrivajuæi igru kroz njene vrhunske domete, festival je na putu do sedamnaeste godine, pridobio brojnu publiku. Od osnivanja je predstavljeno preko 400 koreografskih ostvarenja, dok poslednje edicije prati oko 23.000 gledalaca i 120 akreditovanih novinara iz zemlje i inostranstva. Manifestacija pruža nemerljivu podršku svim zainteresovanim igraèima, pedagozima, koreografima i predstavnicima svih umetnièkih oblasti, kako u Srbiji, tako i u regionu. Pored dragocenih informacija i znanja, stipendija i angažmana, uspešne produkcije sa srpskim igraèima potpisuju upravo inostrani koreografi koje je festival predstavio.\nBeogradski festival igre se razvijao zahvaljujuæi podršci Ministarstva kulture Srbije, Grada Beograda, ambasada i kulturnih centara zemalja uèesnica. Za afirmaciju umetnièke igre i realizaciju programa u Vojvodini, znaèajna je dugogodišnja saradnja sa Pokrajinskim sekretarijatom za kulturu AP Vojvodine i Gradom Novim Sadom. Osam godina zaredom, Beogradski festival igre realizuje svoje obrazovne programe u saradnji sa Delegacijom EU u Srbiji.\nOtvaranje festivala donosi prvi rad koji æe biti posebno kreiran za beogradsku publiku. Inspirisan vrhunskim igraèima svoje trupe, ali i umetnicima koje je upoznao u Beogradu, Jakopo Godani priprema spektakl za pamæenje. Godani je peti laureat Nagrade Jovan Æirilov, i to za koreografski triptih izveden u okviru prethodnog festivala.\nSlavna Šantala Šivalingapa je svoju igru utemeljila na prikazima i filozofiji Šive, boginje stvaranja i uništenja. Pepeo sa kojim prekriva telo i uz pomoæ koga kreira neverovatne scenske prizore, predstavlja deo životnog ciklusa koji poèinje iz ništavila. Crtež nastao od praha posutog po zemlji, biæe uništen sa prvim vetrom... Koreograf Orelijen Bori koristi magiènu telesnu geometriju indijske igraèice, koja je rezultat Kuèipudi pokreta ponovljenih bezbroj puta. “Igra Šivalingape je klatno izmeðu hinduistièke mistike i kvantne fizike, baš kao i njen život izmeðu Madrasa i Pariza” (Le Monde).\nAmsterdamska Kompanija Jakoba Alboma godinama izaziva, zasmejava i inspiriše publiku. Suživot dvojice muškarca u malom stanu, tema je komada “Životni prostor”. Na genijalan naèin, oni rešavaju problem nedostatka prostora, i sve funkcioniše savršeno, dok ne stignu do izuma koji æe ih odvesti u komièan sunovrat. Predstava je inspirisana opusom glumca i reditelja Bastera Kitona koji se smatra pionirom lake komedije i fizièkog teatra. Poput nemih filmova u kojima je Kiton igrao, i ovaj komad prati živa orkestarska muzika.\nBodyTraffic, Los Anðeles\nDela tri izuzetna koreografa èine veèe u izvoðenju trupe BodyTraffic iz Los Anðelesa, grada koji postaje svetski centar umetnièke igre. “Prašina” tumaèi sile koje pokreæu savremeno društvo, kroz snažan pokret i muziku slavnog Hofeša Šehtera. “(Ne)stvarni umovi” Fernarda Hernarda Magadana koga smo kao igraèa gledali u postavkama Holandskog teatra igre, zasniva se na istinitoj prièi o Santijagu, mentalnom bolesniku sa tipom šizofrenije u kojoj je osoba uverena da je èlan porodice zamenjen identiènom liènošæu. Anton Laki osmislio je “Skrivene igre: Poglavlje 1” koristeæi jedinstven pokret i prodorne slike kako bi publiku poveo u tajanstveni svet.\n26. mart, 20h|Beogradsko dramsko pozorište Un Poyo Rojo, Buenos Ajres\nKomad koji su kritièari opisali kao “najbolju od najbolje fizièke komedije”, zavredeo je i nagradu publike prethodnog Bijenala igre u Veneciji. Zanimljiv spoj umetnièke igre, sporta, nesvakidašnjeg humora, akrobatike i seksualnosti, èini predstavu “Un Poyo Rojo” po kojoj je mlada argentinska trupa dobila i svoje ime. Komad koristi govor tela za istraživanje granica savremenog izraza, kroz naizgled obièan pokret, a zatim i neverovatne naknadne interpretacije u formi provokacije ili poziva da se dobro i iskreno nasmejemo.\n“Fuga” je zajednièki rad koreografkinje Inbal Pinto i kompozitorke Maje Belsicman, pokušaj rekonstrukcije prethodnih života, prohujalih dogaðaja, izumrlih svetova i nestalih likova. Praznina koja ostaje za njima je ispunjena isprekidanim mislima i krugovima jeke koja na tren oživljava zaboravljena, ali neizbrisiva iskustva. „Rukopis Inbal Pinto je posebnog senzibiliteta, topline i likovnosti, pa ostavlja publiku nepodeljenom, jer se jednostavno mora voleti“ (New York Times).\nZamislite mesto o kome svi prièaju. Svet koji je nastao kao rezultat naših dugogodišnjih napora. Biæa slièna ljudskim, ali savršeno dizajnirana... Sintetièki krajolik i tehnološka dostignuæa, bez strasti… Sadašnjost kakvu živimo tera nas da zamislimo buduænost bez oseæanja i želje za razumevanjem sopstvenog života. “Pasionarija” Markosa Moroa i njegove trupe La Veronal, otvara pitanja (ne)ljudskih emocija ka kojima svet stremi i nametnutom bljesku ideje o napretku. O putovanju od savremene planete, do planete bespomoænih odraslih ljudi.\nGovor može biti moæno oružje. Tokom vekova on je oduševljavao nebrojane mase i terao ljude na akciju, u cilju boljih ili gorih rešenja. Iskljuèivo snagom reèi, pokrenute su revolucije i zapoèeli ratovi. Ali govor ne samo da oduševljava slušaoce, veæ èesto i samog govornika vodi u trans… U komadu “Biæe sve gore i gore i gore, prijatelju”, slavna igraèica Lizbet Gruve svojom igrom prenosi trans jedne politièke besede. Na poèetku je reè smirena i prijateljska, ali iz želje govornika za ubeðivanjem, raste oèaj koji otkriva nasilje… Lizbet Gruve je svetskoj publici poznata kao muza Jana Fabra, igraèica za koju su kreirani neki od njegovih najboljih radova.\n2. april, 20h|Narodno pozorište, Beograd| Balet Hrvatskog narodnog kazališta, Rijeka\nIstražujuæi bogat i složen tovar nasleða, Maša Kolar inspiraciju traži u tradiciji i folkloru regiona – od istorijskih spisa, usmene i pisane književnosti, muzike i plesova, izrade nošnji, do najsitnijih detalja. U strukturi i ritmu paške èipke leži bogat izvor inspiracije, polazna taèka za koreografsku strukturu i oblikovanje njenih glavnih elemenata poput prostornih puteva, reènika i odnosa meðu izvoðaèima. Kroz temu èipke susreæu se naše vreme i naša prošlost.\nKomad za 15 izuzetnih muških igraèa u koreografiji Ervea Kubija utemeljen je na prièi o mediteranskom zalivu. Ko su bili Varvari Severa, misteriozni ljudi sa mora pominjani u Bibliji i na drevnim spomenicima? Ko su bili Varvari Istoka, Persijanci, Jonjani i Vavilonci, arapski Muslimani? Iz koje nepoznate, zaboravljene ili preraðene istorije smo ih nasledili? “Varvarske noæi” su o lepoti! Onoj koja iznad ratova govori o jedinstvu. O Mediteranu kao sinonimu svetlosti. O istoriji koja je vekovni svedok kultura èije su razlike spajale, umesto da razdvoje. Alžirci, Španci, Francuzi, Grci... Ili, samo ljudi Mediterana. Oseæaj pripadanja drevniji je od nacionalnog koncepta.\n5. april, 20h|Srpsko narodno pozorište, mala scena Džejson Samjuels Smit i Divine Rhytam Productions\n“Nikada neæete pogrešiti ako odaberete predstavu apsolutnih brodvejskih step šampiona, kao što su Džejson Smit, Derik K. Grant i Dormišija... Kombinacija trostruke soniène pretnje i intimnosti je fascinantna… U pitanju je jedan od najkompletnijih nastupa ove ili bilo koje sezone”, reèi su kritièara. Beogradski festival igre prvi put predstavlja brodvejske zvezde, i to igraèe koji su nenadmašni u svojim cipelama za stepovanje, nudeæi novo i sasvim senzacionalno iskustvo!\n“Avgust” je komad koji je Alesandru Šjaroniju doneo Zlatnog lava u Veneciji, 2019. godine. To je prièa o potrebi da se bude voljen, bezuslovno. Poèast figuri Avgusta: klovna koji uvek pravi nevolje, budale kojoj je sve smešno, dok zapravo sebi nanosi bol. Ali “avgust” takoðe znaèi carski, kraljevski, i ime je prvog rimskog cara. Fizièka i vokalna vežba kroz koju je interpretatorima omoguæeno da se izraze, iskljuèivo kroz smeh, vodi do gorkog kraja. Smehom se predstavlja radost, euforija, patnja, bes, strah… Izvoðaèi “Avgusta” se neprekidno smeju, ne dajuæi publici i sebi samima priliku da razumeju razlog.\nŠaj Kubler je godinama igrao za najpoznatije koreografe, ukljuèujuæi i angažman sa trupom Kidd Pivot èuvene Kristal Pajt. Nedavno je pokrenuo svoju trupu. Veæ sa prvim radovima, našao se na važnim scenama i festivalima, zavredevši pažnju publike i kritike. Na poziv Beogradskog festivala igre, nastupiæe sa komadom „Telemetrija“ u Beogradu, Lincu i Zagrebu. „Kada sam èuo za nauku o telemetriji, odmah sam pomislio da je telo igraèa zapravo telemetar. Ureðaj koji prevodi, prenosi i komunicira neopipljive i nevidljive procese. Igra je primer telemetrije, jer telo pretvara zvuèni u vizuelni oblik.” I zaista, podjednako zvuk, rasveta i performans, ne ostavljaju nikoga ravnodušnim. Pred Šajom Kiblerom je buduænost!\nJedan od najhrabrijih glasova savremene igre, je svakako glas Lije Rodrigeš iz Rio de Ženeira, i njene trupe sastavljene od igraèa koje poput bisera skuplja u jezivom crnilu brazilskih favela. ”Furija” otkriva svet koji ne bi trebalo da postoji. Komad odvaja publiku od udobnosti neznanja koje licemerno maskira nepovratne štete ropstva i kolonijalizma, štete iz koje je nastao život od kojeg ustuknemo, okrenuvši pogled. Neverovatni izvoðaèi nam otvaraju oèi i pokazuju da nas odsustvo besa može poništiti. Došlo je vreme da se probudi bes, furija rezistentne snage, furija strasti za životom i stvaranjem!\nNeoklasièna skulptura “Tri gracije”, koju je Antonio Kanova stvarao izmeðu 1812. i 1817. godine, postala je univerzalna oznaka lepote, proporcija i mere, ali i inspiracija za ovaj komad. Izmeðu stvarnosti i fikcije, “Gracije” koraèaju kroz vreme, prateæi partiture Vivaldijeve i Štrausove muzike, elektronski zvuk Matmosa i hipnotièke eksperimente Kudlama, vodeæi gledaoca putem koji ne razjašnjava, veæ dodatno komplikuje odnos i prirodu ovih likova. “Gracije” istražuju sve što je površno u današnjem društvu, insistirajuæi na suštini, do korena. “Gracije" nude koncept gracioznosti koji æe svakoga nasmejati. “Šta je lepota? Da li lepota podrazumeva radost, sjaj i prosperitet? Ovo je skulpturalni, pop komad koji istražuje razlièite nijanse konkretne i drske lepote, one koja može poništiti estetske standarde.” (Danza e Danza)\n11. april, 20h|Pozorište Atelje 212, mala scena | Kompanija Olivijea Diboa, Pariz\nViše od decenije Olivije Diboa potresa francusku scenu svojim radikalnim koreografskim postavkama. Dvanaest godina nakon što je publici prikazao svoje prvo koreografsko delo, on donosi intimni autobiografski solo koji istražuje domete pamæenja i sposobnost tela da prièa o svojoj umetnosti. Diboa, koji je 2011. godine proglašen jednim od 25 najboljih igraèa na svetu, nastupao je i saraðivao sa izuzetnim umetnicima i predstavio svoj rad na najveæim svetskim scenama. U ovom komadu, on je sam na sceni, kao žrtva pristanka na igru koja podseæa na sudsko saslušanje. Inspirirana drevnom “Knjigom mrtvih”, predstava narasta kroz bezbroj fragmenata nezaboravne igre, u potrazi za samim umetnikom.\nSa odobrenjem Leonarda Koena, pod umetnièkom direkcijom Luja Robiteja i u snažnoj i hrabroj dramaturgiji Erika Žana, ovo je omaž slavnom pesniku i kantautoru, koji evocira životne cikluse kroz pet sezona, kako je opisano u Koenovoj muzici i pesmama. Tri meðunarodno priznata koreografa bila su zadužena da osmisle pokret na muziku legendarnih pesama: Andonis Fonjadakis, Anabel Lopez Oèoa i Isan Rustem. Njihov moæan i celovit koreografski svet, obasjava Koenov jedinstven rad, i oživljava ga zahvaljujuæi 14 izuzetnih igraèa trupe Ballet Jazz Montreal. Okružen timom slavnih dizajnera, “Dance Me” kombinuje scenski, vizuelni, muzièki, dramaturški i koreografski izraz, a sjajna predstava ima ekskluzivna petogodišnja izvoðaèka prava.


Novi i stari problemi novog Poverenika | Partneri Srbija\nHome › PROJEKTI › Budućnost slobode informacija u Srbiji › Novi i stari problemi novog Poverenika\nBy Partneri • 19. септембар 2019.\nPartneri Srbija analizirali su rad institucije Poverenika u periodu od 22. decembra 2018. do 6. avgusta 2019, kako bi se utvrdilo da li je prestanak mandata prethodnog poverenika uticao na dostignuti nivo nezavisnosti u radu ove institucije. Cilj analize bio je da se utvrdi da li je došlo do promena u radu institucije u odnosu na period pre isteka mandata povereniku i da li je služba Poverenika zadržala nezavisnost u svom radu.\nAnaliza rada Poverenika obuhvatala je sledeće:\nRad Poverenika prilikom primene propisa u oblasti slobodnog pristupa informacijama (postupanje po žalbama, obraćanje institucijama, učešće u izradi propisa i nastupi u javnosti)\nRad Poverenika prilikom primene propisa u oblasti zaštite podataka o ličnosti (pokretanje nadzora nad primenom Zakona, učešće u izradi propisa i nastupi u javnosti)\nRad Poverenika u okviru priprema za početak primene novog Zakona o zaštiti podataka o ličnosti (unutrašnji kapaciteti Poverenika, izrada akata, davanje mišljenja i druge vrste pomoći institucijama i drugim obveznicima da usklade svoje poslovanje sa novim Zakonom)\nCelokupnu analizu možete preuzeti na sledećem linku.\n« Za bolji kvalitet vazduha kroz transparentno i odgovorno upravljanje podacima\nZaštitnik građana postupio po predstavci Partnera Srbija »


Asrock RX 5600 XT P G D3 6G OC grafička kartica cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nAsrock RX 5600 XT P G D3 6G OC grafička kartica cene\ncena od 43.921,00 do 50.659,00 din | prodavnica (4)\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Asrock RX 5600 XT P G D3 6G OC grafička kartica po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Asrock grafička kartica RX 5600 XT P G D3 6G OC na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Grafičke kartice cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Asrock Grafičke kartice, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Asrock RX 5600 XT P G D3 6G OC grafička kartica sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Asrock RX 5600 XT P G D3 6G OC grafička kartica. Pre kupovine, podatke za Asrock grafička kartica RX 5600 XT P G D3 6G OC proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\ncena od 59.299,00 din


Kvalitet vozila na rentiranje u Beogradu - AR Rent a Car Beograd Aerodrom\nPočetna / Blog / Kvalitet vozila na rentiranje u Beogradu\nKvalitet vozila jedna je najvažnijih karakteristika i nešto što će posebno privući potencijalne korisnike. Ponekad je bolje imati na raspolaganju nekoliko vozila, koji su kvalitetni i adekvatni, nego ogroman broj automobila koji su po godištu stariji i od same firme. To ruši ugled same kompanije i šalje negativnu sliku.\nRent a car Beograd – ekonomična usluga\nRent a car Beograd ide uzlaznom putanjom, o čemu smo već pisali u nekom od prethodnih blogova. Broj korisnika ovog tipa usluge se povećva. Pored ekonomičnosti koju pruža iznajmljivanje vozila, udobnost i komfor koji se dobija, kvalitet usluge je takođe jedan od faktora koji ima udela u tome. Iznajmljivanje vozila koje raste iz godine u godinu dokaz je da je kvalitet vozila za rentiranje u Beogradu na zavidnom nivou.\nRentirano vozilo prolazi mora proći sve tehničke preglede\nS obzirom na to da se vozila iznajmljuju na nekoliko dana potrebno da budu u ispravnom stanju. To dalje implicira da svaki automobil pre korišćenja mora proći kroz sve tehničke preglede od malog do velikog servisa. Vozila se moraju detaljno pregledati i nakon korišćenja, kako bi bila spremna za novog klijenta.\nOpremljenost utiče na kvalitet\nOpremljenost vozila iznutra dodatno doprinosi kvalitetu vozila. Udobna i čista sedišta, prostranost glavne su karakteristike našeg voznog parka. Vodimo računa o svakom vozilo, kako bi naše mušterije bile zadovoljne.\nPrilikom rentiranja vozila i dodaci su važni\nNaš tim profesionalnih i iskusnih vozača trudi se da svako vaše putovanje bude ugodno i prijatno. A da je zaista tako govori i broj stalnih klijenata. Ukoliko se odlučite za rentiranje vozila bez vozača u sklopu naše usluge nalazi se i gps gravitacija koja je, složićete se, neizostavni deo svake vožnje. Tu je i wi –fi 4G mobilni ruter koji služi da se povežete sa svojim pametnim uređajima.\nKako su naši klijenti na prvom mestu, pružamo i usluge dodatnog vozača. O čemu je reč? Duže relacije ne moraju više biti naporno, jer uz ovu uslugu koju vam AR rent a car Beograd pruža možete se odmoriti jer ćete imati saputnika koji će vas odmeniti.\nSedišta za decu kao dodatak\nZa one koji putuju sa najmlađima, tu su sedišta za decu, kolevke i busteri. Ovo je deo naše dodatne opreme i ne naplaćuje se dodatno, osim u periodu sezone. Tu pre svega mislimo na letnje mesece i dane oko novogodišnjih i božićnih praznika. Lanac za sneg je deo naše dodatne opreme pogodan za zimska putovanja.\nVozilo možete rezervisati u samo nekoliko koraka. Sve što je potrebno jeste da posetite naš sajt i popunite formular. Depozit je obavezan prilikom svakog rentiranja vozila. Cena rent a cara obuhvata i osiguranje, pri čemu pružamo mogućnost i Ful osiguranje. Na cenu utiče klasa vozila o čemu se detaljnije možete informisati i našem sajtu. Ovim se potpuno osiguravate od bilo koje vrste nesreće i ne morate plaćati dodatni iznos.\nAR rent a car Beograd radi svakodnevno na svom usavršavanju, jer želi da svojim klijentima pruži potpunu uslugu. Parola kojom se uvek vodimo jeste – kvalitet pre svega !


O zdravom razumu - Džon Djui, Kliford Gec: knjiga | KorisnaKnjiga.com\nDžon Djui, Kliford Gec\n„Držim da postoji rastuća tendencija „filozofije“ da se udalji od životnih pitanja, tendencija koja čini ne samo da njeni problemi budu isključivo tehničke prirode (što je u određenoj meri nužnost) već da sámo umnožavanje rasprava o njima I jačanje njihove kontroverznosti zapravo međusobno udaljavaju filozofe – što je pouzdan znak da se negde na putu izgubio kompas i bacila mapa.“\n„Zdrav razum je totalizujući kao i bilo koji drugi okvir i oblik mišljenja: nijedna religija nije više dogmatična, nijedna nauka nije više ambiciozna, nijedna filozofija nije opštija. Njegovi tonaliteti su drugačiji, kao i argumenti na koje se poziva, ali poput umetnosti ili ideologije, zdrav razum se prikazuje kao oblik mišljenja koji je u stanju da prevaziđe iluziju i dođe do istine, do, kako se kaže, samog stanja stvari.“\n4 feljtona: Kapital, oktobar, samoupravljanje, nesvrstani\nCena: 3.326 din\nParacelzus, Karl Gustav Jung\nO dugom životu / Paracelzus kao duhovna pojava\nŠta treba u sebi menjati?\nIstraživanje o državi\nBog svih ljudi\nCena: 1.858 din\nOswald Spengler: Filozofska biografija\nCena: 1.945 din\nAmerička predavanja 1: Kurs antičke filozofije\nCena: 2.162 din


Protić i Bodrožić o medijima | N1 Srbija\nGosti N1: Novinari na udaru, ali svi građani trpe posledice ovakve vlasti\n11.09.2020. |10.46 |\nSvaki napad na novinare je pokazna vežba građanima šta njima može da se desi i svaki napad na novinare je i napad na građane, ocenjuje novinar agencije Beta Ivan Protić. Predsednik NUNS-a Željko Bodrožić kaže da su novinari na udaru, ali i svi građani u Srbiji trpe posledice ovakve vlasti koje ne žele da urede zemlju po zakonima i dopuste funkcionisanje bez straha. "Svi smo ugroženi", kazao je on.\nBodrožić je ocenio da se odbacivanjem prijave protiv zbog ugrožavanja bezbednosti novinarke KRIK-a Bojane Pavlović dok je radila svoj posao, šalje loša poruka i podstrek svima koji imaju nešto protiv nekog novinara da za zaustave na pola sata i maltretiraju.\nPavlović: Tužilac slagao da nema kamera, nigde nema da sam zvala upomoć\nAdvokat porodice Ćuruvija: Naravno da neko iz MUP i BIA štiti Kuraka\nReagovanja na slučaj Ćuruvija: Poslata poruka da novinari nisu bezbedni\n"Sve to po tužiocu može da se radi novinaru, ili građanima, i u slučaju da su sa ove strane žaštićena lica, oni su izgleda van domašaja zakona iako iako imaju kriminalne dosijee”, dodaje on.\nProtić smatra da je posebno zabrinjavajuće što je vojska saopštila da je njihov pripadnik zaustavio novinarku KRIK-a jer je slikala zaštićeno lice.\n"Prvo taj stav je neosnovan na zakonu, ali ako bi se primenio, to bi bila smrt novinarstva, jer bi se onda sva štićena lica, a to su svi funkcioneri, bili zaštićeni od bilo kakvog uplitanja u njihov rad, obraćali bi nam se kad i kako hoće, govorili ono što oni hoće, to je potpuno isključenje novinara i javnosti iz onoga što je njihovo javno delovanje na pozicijama na koje su izabrani", istakao je novinar.\nZamene se teze, bavimo se time da li je dozvoljeno slikati sina predsednika Srbije, i kada je u društvu ljudi koji su po evidenciji MUP-a povezani sa kriminalnim klanovima i imaju sijaset krivičnih dela iza sebe, kaže Bodrožić.\n"To bi trebalo da bude tema dva meseca, dok neki predsednik ne podnese ostavku i trpi konsekvance jer je dopustio da mu se dete druži sa takvim ljudima i time ponizio svoju funkciju. Mi se sad bavimo time da li smemo da slikamo političare, a ne govorimo o osnovnom problemu koji proizilazi iz ovog slučaja - da sin predsednika Republike ima svakodnevne kontakte sa ljudima sumnjive reputacije. To bi u svakoj zemlji dovelo do smene predsednika”, kaže on.\nPretvaranje novinara u slobodne mete - proces koji je praktično blizu kraja\nProtić ocenjuje da vladajuća elita i njoj bliski ne biraju način da dezavuišu novinare koji pokušavaju nešto da urade. "Čini mi se da je pretvaranje novinara u slobodne mete, proces koji je praktično blizu kraja i samo je jedan segment kontrole medija koji je vrlo opasan”, dodaje podsećajući i na problem projektnog sufinasiranja medija.\n"Imate i situaciju u kojoj Telekom kontroliše između 40 i 50 odsto tržišta video saobraćaja, i 50 do 60 odsto tržišta interneta, ako imate u vidu da su sve televizije sa nacionalnom frekvencijom pod kontrolom vlasti, vi imate nešto što je blisko - skoro potpunoj kontroli. Zato se napadi na novinare mogu tumačiti kao pokušaj da se zaplaše, a pitanje je koliko će to trajati jer postoji i ekonomska omča koja uopste nije naivna", navodi Protić.\nGovoreći o ukidanju presude za ubistvo Slavka Ćuruvije, gosti su rekli da je taj proces opstruisan. Protić je uporedio taj slučaj sa sličnim nerešenim ili odugovlačenim slučajevima, govoreći da to ukazuje na milje u kojem se smatra da je normalno da ljudi koji imaju moć ili su bliski vlastima ili kriminalnim krugovima, uzivaju u povlasticama gotovo nekažnjivosti.\n"Bez obzira što vlast tvrdi da im je stalo da reše te slučaje, oni tiho opstruiraju te procese. Teško je oteti se utisku da će ta presuda posle toliko razvlačenja i opstrukcije, biti doneta brzo, i čak postoji bojazan da je to pokušaj abolicije onih koji su to izvršili", smatra Protić.\nBodrožić ocenjuje da taj slučaj pokazuje da bez obzira na 5. oktobar i zalaganja da se društvo oslobodi od starih stega i mračnih odaja - to još nije urađeno.\n"Jer delimično otkrivanja tog zločinačkog mozaika koji je doveo do ubistva Ćuruvije od strane države, samo to delimično otkrivanje nije moguće... jer optužnica je bila zasnovana samo na jednom delu tog zločina, ne može se još uvek doći do svih egzekutora, i to malo što je duboka država, tamna sila koja ovde već 70 godina nešto radi, a mi ne znamo šta radi, i glave padaju a nema nikakve odgovornosti za to... ta tamna sila pristala je da priloži možda dve žrtve na oltar istine, ali da se dalje ne ide, a sad je problem da ni te dve ne mogu da budu osuđene jer to neko ne dozvoljava", kaže on.\nProtić je ipak dodao da mediji koji se stvarno bave javnim interesom imaju ulogu "kamička u cipeli u Srbiji", bez obzira koliko njihov uticaj ili tiraž bio mali, to je dovoljno je da se vlast oseća neprijatno i onda počne da pravi greške.\nivan protić Željko Bodrožić novinari mediji\nDraža Petrović: Većina Srbije voli da je neko farba 16.09.2020.\nGrenel ljut na novinare: Ne znam da li možete da nađete Kosovo i Srbiju na mapi 05.09.2020.\nBodrožić: RTS se pretvorio u privatnu televiziju Aleksandra Vučića i SNS 20.08.2020.\nSuštinski važna reč je "trpe". Pitanje je zašto građani trpe? Iskreno bih voleo da nisam u pravu i da me realnost demantuje, ali građani očigledno nisu zainteresovani da žive kao slobodni ljudi. Život dostojan čoveka je za veliki broj građana nešto o čemu ne razmišljaju.\nNemci i dan danas vole da citiraju Martina Niemöllera koji je napisao čuvene reči: "Kada su Nacisti odveli komuniste, ja sam ćutao, jer nisam bio komunista...". Nažalost, javnost ne shvata da su novinari jako bitna karika u društvu i da bez slobodnog novinarstva nema ni slobodnih gradjana. Puna podrška NUNSu, KRIKu, Danasu, N1, Južnim vestima i svim nezavisnim novimarima.\nu pravu ste, ali treba praviti razliku izmedju novinara i "novinara". Mislim da je ovih drugih u Srbiji vise. Rezimski, nepismeni, placenici da objavljuju lazne informacije, klevecu... dominiraju u Srbiji. Imamo par ozbiljnih medija u Srbiji, medju kojima je i N1, ostalo je katastrofa


/ BIOTEHNIČKI FAKULTET /VIJESTI /IZNENADA PREMINUO PROF. DR SLAVKO MIJOVIĆ\nObavještavamo vas da je 15. oktobra 2020. godine iznenada preminuo prof. dr Slavko Mijović, dugogodišnji naučni radnik i profesor na Biotehničkom fakultetu Univerziteta Crne Gore.\nSlavko Mijović je rođen 24. oktobra 1954. u Golubovcima kod Podgorice. Poljoprivredni fakultet u Novom Sadu završio je 1980, a magistrirao je na istom fakultetu 1986. godine. Doktorsku disertaciju iz oblasti vinogradarstva odbranio je 1993. godine na Agronomskom fakultetu u Čačku.\nRadni odnos zasnovao je 1981. u ''Agrokombinat 13. jul'', a nakon pripravničkog staža prelazi u Agroekonomski institut gdje je radio na istraživačkim projektima iz oblasti vinogradarstva. Od 1987. godine pa do posljednjeg dana života bio je zaposlen u Poljoprivrednom/Biotehničkom institutu, današnjem Biotehničkom fakultetu Univerziteta Crne Gore.\nFunkciju šefa Zavoda za voćarstvo i vinogradarstvo obavljao je u periodu od 1994 do 1998. i od 2001 do 2008. godine.\nOd 1998. do 2001. godine obavljao je funkciju pomoćnika ministra poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, a funkciju pomoćnik direktora Biotehničkog instituta obavljao je od 2004. do 2007. godine.\nUčestvovao je u realizaciji brojnih naučnoistraživačkih projekata u oblasti vinogradarstva, posebno dugogodišnjim sortnim istraživanjima koja su rezultirala priznavanjem većeg broja novih sorti vinove loze. Kao autor ili koautor objavio je preko 200 naučnih i stručnih radova. Svoja naučna i stručna znanja pretakao je u praksu aktivnim učešćem u podizanju i održavanju vinograda, ne samo na fakultetskom oglednom imanju, nego i brojnih većih vinograda u Crnoj Gori.\nOd 2006. godine aktivno je učestvovao u realizaciji studijskih programa na Biotehničkom fakultetu kao predavač na predmetima iz oblasti vinogradarstva. Izveo je brojne generacije studenata koji su specijalističke ili magistarske radove odbranili upravo iz oblasti vinogradarstva. Iznenadna smrt ga je pretekla da desetak započetih studentskih radova dovede do kraja.\nDragog Slavka pamtićemo kao odanog prijatelja, posvećenog kolegu i stručnjaka. Neka mu je vječna slava i hvala za sve što je uradio za naš Fakultet i za vinogradarstvo Crne Gore.


Uhapšeni osumnjičeni za krijumčarenje 90 migranata | Info | Društvo\nSabili 90 migranata u kuću u Krnjači 4 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSabili 90 migranata u kuću u Krnjači\n11.08.2015. / 19:58\nBeogradska policija uhapsila je trojicu osumnjičenih za krijumčarenje ljudi.\nU kući u naselju Krnjača zatečeno je 90 stranaca, ilegalnih migranata, navodi se u MUP-a.\nSrbiji od migranata - šest miliona evra\nPolicija navodi da su u kući bili i osumnjičeni M.M. (1979), Ž.M. (1978) i D.M. (1960).\npolicija migranti ilegalni imigranti azilanti lažni azilanti hapšenje\n12.08.2015. / 03:51\nTreba i oni negde da spavaju, a narod sirotinja, pa nudi svoj stan! Zasto ih tuzite?\n12.08.2015. / 01:51\nA, U Bajčetini, Žitorađi, Jajincima, mesta, za više hiljada prijatelja vlasti?!\n11.08.2015. / 21:43\nStrašno, ali videćete, biće i gorih slučajeva od ovoga...


Muke za srpske đake, ali i roditelje: Još jedna ekskurzija otkazana! | Najnovije vesti - Srbija danas\n18.10.2019. • 18:56 Tanjug\nOko 90 učenika trećeg razreda pančevačke Osnovne škole "Miroslav Mika Antić" danas nije, kako je bilo planirano, otišlo na ekskurziju na Divčibare, jer saobraćajno preduzeće "Lasta", koje je trebalo da preveze učenike, nije ispunilo sve propise, pa je polazak odložen za sutra.\n- Propisi o prevozu učenika su promenjeni od 1. septembra. Prevoznik koga je angažovalo JP ''Urbanizam'', "Lasta", nije mogao da ispuni uslove koji se tiču kvalifikacionih kartica vozača za obavljanje poslova profesionalnog vozača. Prevoznik je dobio potvrdu, ali kartice nisu fizički izrađene - rekla je direktorka OŠ "Miroslav Mika Antić“ Dragana Krstić, dodajući da se "Lasta" obavezala da će problem rešiti do sutra.\nđaci ekskurzija prevoznici


Telenor: Privatni korisnici / Tarifni paketi / Prenesi paketi / Prenesi\nVi ste ovde: Privatni korisniciTarifni paketiPrenesi paketi Prenesi Prenesi\nRazgovori i dopisivanje, kad god poželim! Sve što ne iskoristim mogu da prenesem u naredna tri meseca.\nDelim sa prijateljima ono o čemu razmišljam, a uz Prenesi tarifne pakete neiskorišćene minute ka svim mrežama i SMS poruke mogu da prenesem u naredna 3 meseca.\nMinuta ka svim mrežama\n*Nakon što iskoristite sve minute u okviru mesečne pretplate, sa prenesi tarifnim paketima dobijate dodatne minute za pozive u okviru Telenor mreže. Dodatni minuti se odnose samo na tekući mesec i ne prenose se u naredne.\nPozivi u tarifnom paketu PRENESI obračunavaju se prema broju započetih minuta. Sve cene prikazane su sa PDV-om. Cena međunarodnih SMS poruka je 18,00 dinara, a međunarodnih MMS poruka je 30,00 dinara za sve PRENESI pakete.\nNakon što potrošiš sve minute i poruke iz svog PRENESI paketa, fiksna naknada za svaki započeti razgovor iznosi 7,02 dinara, cena minuta za sve pakete iznosi 8,03 dinara, cena SMS poruke iznosi 3,97 dinara, a cena MMS poruke iznosi 12,00 dinara.\nKod svih PRENESI paketa cena kilobajta iznosi 0,05 dinara.\nNapomena: Nepotrošeni besplatni minuti i poruke u tarifnom paketu "Prenesi" se gube ukoliko korisnik pređe na neki drugi postpejd tarifni paket, ili "Prenesi" tarifni paket različite vrednosti. Primer za tri meseca prenosa uračunatih minuta i poruka u slučaju tarifnog paketa PRENESI 100, koji sadrži 100 uračunatih minuta i 100 uračunatih poruka. Mesec\n100-40= 6 0\n160 (od toga 6 0 iz januara)\n260 - 15=245 (od toga 4 5 iz januara i 100 iz februara)\n345 (od toga 4 5 iz januara, 100 iz februara i 100 iz marta)\n400 ( 4 5 iz januara se poništava jer nisu potrošeni u roku od 3 meseca, preostaju 100 iz februara, 100 iz marta i 100 iz aprila)\nPrvo se troše minuti i poruke preneti iz prethodnih meseci, pa tek onda uračunati minuti i poruke za tekući mesec. Prilikom provere trenutnog stanja, minuti i poruke preneti iz prethodnog perioda i minuti i poruke iz tekućeg perioda, prikazuju se objedinjeno. Na ovaj način u svakom momentu imate uvid koliko je ukupno uračunatih minuta i poruka preostalo. Minuti i poruke iz tekućeg meseca koji se ne potroše prenose se u naredni mesec.\nNapomena: Nepotrošeni besplatni minuti i poruke u tarifnom paketu "Prenesi" se gube ukoliko korisnik pređe na neki drugi postpejd tarifni paket, ili "Prenesi" tarifni paket različite vrednosti.\nUz sve pakete Prenesi možete aktivirati i neki od narednih dodataka i tako komunicirati po jos povoljnijim uslovima:


ODRŽANA OBUKA KANTONALNOG ŠTABA CIVILNE ZAŠTITE ZDK\nNalazite se:Druga tijela uprave|Kantonalna uprava civilne zaštite|ODRŽANA OBUKA KANTONALNOG ŠTABA CIVILNE ZAŠTITE ZDK\nU Konjicu je od 24. do 26. septembra održana obuka Kantonalnog štaba civilne zaštite Zeničko-dobojskog kantona, posebnog stručno – operativnog tijela koje je ovlašteno za rukovođenje akcijama zaštite i spašavanja ljudi i materijalnih dobara nakon proglašenja stanja prirodne i druge nesreće u kantonu.\nUz učešće ministra za prostorno uređenje, promet i komunikacije i zaštitu okoliša Arnela Isaka, koji je po funkciji komandant Štaba, ministra za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo Mirnesa Bašića, po funkciji glavnog rukovodioca odbrane od poplava, te direktora Kantonalne uprave civilne zaštite Džavida Aličića, članovi Kantonalnog štaba civilne zaštite upoznati su sa zakonskim okvirom za rad organa civilne zaštite, postupkom i procedurom izvještavanja Kantonalnog operativnog centra pri pojavi prirodne i druge nesreće te fazom aktiviranja i stavljanja u funkciju Štaba kao zapovjednog tijela.\nIstaknuto je kako su organi civilne zaštite imali značajnu ulogu u spašavanju ljudi i materijalnih dobara u prirodnim nesrećama koje su pogađale Zeničko-dobojski kanton ranijih godina, a posebno tokom poplava i klizišta 2014. godine. Kantonalna uprava civilne zaštite je u međuvremenu dodatno educirana i opremljena, tako da može odgovoriti na sve izazove na terenu.


Behruz Bučani, Foto: Printscreen/youtube\nPRESEDAN ILI NOVA ERA?\nIzbeglica, koji se trenutno nalazi u zatočeništvu na Papua Novoj Gvineji, osvojio je dva najviša književna priznanja u Australiji sa svojom debitantskom knjigom, koju je napisao na svom mobilnom telefonu i poslao poglavlje po poglavlje preko WhatsApp-a\nObjavljeno: 05.02.2019. 11:06h\nIranac, Behruz Bučani, dobitnik je ovogodišnje Viktorijanske nagrade za književnost, vredne 100.000 australijskih dolara, kao i nagrade “Prize for Non-Fiction” vredne 25.000 australijskih dolara. Nagrađena autobiografija pod naslovom „No Friend But the Mountains: Writing from Manus Prison“, je objavljena prošle godine. Australija je uhapsila kurdsko-iranskog novinara na ostrvu Manus 2013. godine zbog pokušaja ulaska u Australiju bez važeće vize, nakon što je više puta pokušao da emigrira i pobegne od rata iz Irana u Australiju.\nDok je bio u centru za zatočenike, Bučani je napisao knjigu na svom maternjem persijskom jeziku i poslao je preko WhatsApp-a prevodiocu Omid Tofighian u Australiji, a izdavač Picador Australia je primio transkript od njega parcijalno, putem tekstualne poruke. Dobitnik nagrade je rekao da se nada da će nagrada usmeriti pažnju na teškoće više od 1.000 ljudi koji se nalaze u Australiji u zatočeničkim centrima na ostrvima. Knjiga se bavi životom u pritvoru, otuđenjem i dehumanizacijom zatvorenika, torturom i metodičkim dovođenjem u stanje očaja.\nBučani je rekao da je jedan od njegovih najvećih strahova, dok je pisao knjigu, bio da će njegov telefon konfiskovati stražari u zatočeničkom centru. „Brinuo sam se da će, ako upadnu u moju sobu, konfiskovati moje stvari“, rekao je Bučani. Nagrada je objavljena u četvrtak, 31. januara na ceremoniji u Australiji, zemlji u kojoj je Bučaniju zabranjen boravak. „To donosi ogromnu sramotu australijskoj vladi“, rekao je Boochani o politici odgovornoj za njegovu patnju.\nBONUS VIDEO: KOMEMORACIJA VELIKOM DUŠANU MAKAVEJEVU: Tvoj odlazak veliki je udarac za mene... (KURIR TV)\n(Espreso.rs / Pcpress.rs)\nBehruz BučaniWhatsAppromanizbeglicaPapua Nova GvinejaViktorijanska nagrada za književnost\nSTRAŠNI BOLOVI I MALAKSALOST! Voditeljka jedva izvukla živu glavu od korone, dosta joj pomogao OČEV PRELEP GEST


Danijela Aleksic – Skola Zivota\nVremena su se drastično promenila i sa modernizacijom sveta modernizovala se i žena, pa se oslobodilo vreme i energija žene. Nastao je novi izazov, u šta ih uložiti i kako izbeći konflikt lojalnosti između uloge profesionalca, sa ulogama supruge, majke,…\nNismo svesni koliko nas veruje da smo odgovorni za osećanja drugih, a još manje svesni svog ponašanja koje odslikava takvo uverenje. Mislimo da stalno moramo da se trudimo da udovoljimo svima oko nas. Ako se ne osećaju srećno, osećamo se…\nEMPATIJA je razumevanje, uz puno poštovanje onoga što drugi proživljava. To je sposobnost da stvari posmatramo iz perspektive druge osobe, sa ciljem da razumemo njena osećanja i da to razumevanje bude vodilja našim akcijama. Kapacitet za empatiju podrazumeva da smo…\nDa, živimo u eri tehničkih dostignuća, globalizacije, brzog protoka informacija, žurbe ka stizanju do cilja, do uspeha, do zvezda. Stalno je akcenat na brzini i nekim krupnim postignućima, bombastičnim i glamuroznim prikazima života a šta je sa onim običnim, svakodnevnim…\nUglavnom smo opterećeni onim što nemamo a ispuštamo iz vida ono što imamo. Neki nepisani, univerzalni zakon kaže, da uvek dobijamo ono na šta smo usredsređeni. Po Isusu „Onome ko ima, još više će biti dato, onome ko nema, još…\nNegde u srcu znamo da je biti emotivan i osećati duboku strast – voleti, radovati se, plakati, pa čak i patiti – bogato i vredno iskustvo. Većina ljudi oseća da je život nešto više, da im nedostaje bliskost i duboka…\nSrce kao virtuelno sedište emocija omogućava vam da se osećate dobro kada ste srećni, zaljubljeni ili radosni ili loše kada ste tužni, ljuti, razočarani ili slomljenog srca. Zato je važno da se postigne oslobađanje centra naših osećanja od ograničavajućih uticaja koji…\nČovek se ne pobeđuje oružjem, nego ljubavlju i blagošću Baruh De Spinoza Moć kao puka moć neutralna je u odnosu na čoveka i predstavlja moć opstanka, pokretanja i razvoja. Moć kao nadmoć ispoljava se u načinu vladanja, zapovedanja, upravljanja, prisvajanja,…


Primate poruku o gre?ci: ?Bootmgr nedostaje. Pritisnite Ctrl+Alt+Del da biste ponovo pokrenuli ra?unar? kada pokre?ete operativni sistem Windows\nIdentifikator ?lanka: 2622803 - Prika?ite proizvode na koje se odnosi ovaj ?lanak.Pro?iri sve | Skupi sveNa ovoj straniciSIMPTOMIKada pokre?ete operativni sistem Windows, mo?da ?ete dobiti slede?u poruku o gre?ci:?Bootmgr nedostaje. Pritisnite Ctrl+Alt+Del da biste ponovo pokrenuli ra?unar?Nazad na vrh | Po?aljite povratne informacijeUZROKOva poruka o gre?ci ozna?ava da je sektor za pokretanje o?te?en ili nedostaje.Mo?emo da poku?amo da koristimo slede?e metode za re?avanje ovog problema. Me?utim, obavljanje slede?ih koraka zahteva instalacioni disk za operativni sistem Windows Vista. Ako nemate disk, obratite se proizvo?a?u ra?unara ili Microsoft korisni?koj slu?bi da biste ga dobili. Pogledajte 4. metod ako nemate instalacioni disk, a alatka za popravku pri pokretanju je unapred instalirala opciju za oporavak na va?em ra?unaru.Nazad na vrh | Po?aljite povratne informacijeRE?ENJEDa biste re?ili ovaj problem, koristite dolenavedene metode po?ev?i od 1. metoda. Ako 1. metod ne re?ava problem, pre?ite na 2. metod.1. metod: Pokrenite alatku za popravku pri pokretanju pomo?u Windows okru?nja za oporavak sistema (WinRE) Da biste pokrenuli alatku za popravku pri pokretanju pomo?u Windows okru?nja za oporavak sistema (WinRE), sledite ove korake:Stavite instalacioni disk za operativni sistem Windows 7 ili Windows Vista�u disk jedinicu, a zatim pokrenite ra?unar.Pritisnite bilo koji taster kada se pojavi poruka ?Pritisnite bilo koji taster da biste pokrenuli sa CD-a ili DVD-a ??.Izaberite jezik, vreme i valutu, kao i metod kori??enja tastature ili unosa, a zatim kliknite na dugme Dalje.Izaberite stavku Popravka ra?unara.U dijalogu Opcije za oporavak sistema odaberite upravlja?ki program svoje Windows instalacije i kliknite na dugme Dalje.U dijalogu Opcije za oporavak sistema izaberite stavku Popravite svoj ra?unar.Izaberite operativni sistem koji ?elite da popravite, a zatim kliknite na dugme Dalje.U dijalogu Opcije za oporavak sistema izaberite stavku Popravka pri pokretanju.Za vi?e informacija o opcijama za oporavak sistema pogledajte slede?i ?lanak na Microsoft Veb lokaciji:http://windows.microsoft.com/sr-latn-cs/windows7/What-are-the-system-recovery-options-in-Windows-7\nZa vi?e informacija o opravku sistema pogledajte slede?i ?lanak na Microsoft Veb lokaciji:http://windows.microsoft.com/sr-latn-cs/windows7/Startup-Repair-frequently-asked-questions\n2. metod: Ponovo pokrenite alatku BCD iz Windows okru?nja za oporavak sistema (WinRE) Da biste pokrenuli alatku BCD iz Windows okru?nja za oporavak sistema (WinRE), sledite ove korake:Postavite instalacioni disk za operativni sistem Windows 7 ili Windows Vista�u disk jedinicu, a zatim pokrenite ra?unar.Pritisnite bilo koji taster kada se pojavi poruka ?Pritisnite bilo koji taster da biste pokrenuli sa CD-a ili DVD-a ??.Izaberite jezik, vreme i valutu, kao i metod kori??enja tastature ili druge vrste unosa, a zatim kliknite na dugme Dalje.Izaberite stavku Popravka ra?unara.Izaberite operativni sistem koji ?elite da popravite, a zatim kliknite na dugme ?Dalje?.U dijalogu Opcije za oporavak sistema izaberite stavku Komandna linija.Otkucajte Bootrec /RebuildBcd , a zatim pritisnite taster ENTER. Za vi?e informacija o kori??enju datoteke Bootrec.exe pogledajte slede?i ?lanak na Microsoft Veb lokaciji:http://support.microsoft.com/kb/927392/sr/sr-cs\nKori??enje alatke Bootrec.exe u Windows okru?enju za oporavak sistema za re?avanje i popravku problema u vezi sa pokretanjem u operativnom sistemu WindowsAko 2. metod ne re?i problem, pre?ite na slede?i 3. metod.3. metod:�Pokrenite oporavak sistema iz Windows okru?enja za oporavak sistema (WinRE)�Va?no: Ovaj metod zahteva da oporavak sistema bude omogu?en na va?em ra?unaru.Da biste pokrenuli oporavak sistema iz Windows okru?enja za oporavak sistema (WinRE), sledite ove korake:Stavite instalacioni disk za operativni sistem Windows 7 ili Windows Vista�u disk jedinicu, a zatim pokrenite ra?unar.Pritisnite bilo koji taster kada se pojavi poruka ?Pritisnite bilo koji taster da biste pokrenuli sa CD-a ili DVD-a ??.Izaberite jezik, vreme i valutu, kao i metod kori??enja tastature ili unosa, a zatim kliknite na dugme Dalje.Izaberite stavku Popravka ra?unara.U dijalogu Opcije za oporavak sistema odaberite upravlja?ki program svoje Windows instalacije i kliknite na dugme Dalje.U dijalogu ?Opcije za oporavak sistema? izaberite stavku Oporavak sistema.Pratite uputstva ?arobnjaka za oporavak sistema i odaberite odgovaraju?u ta?ku vra?anja.Kliknite na dugme Zavr?i da biste oporavili sistem.Za vi?e informacija o kori??enju oporavka sistema pogledajte slede?i ?lanak na Microsoft Veb lokaciji:http://windows.microsoft.com/sr-latn-cs/windows7/System-Restore-frequently-asked-questions\nfor other considerations.Nazad na vrh | Po?aljite povratne informacijeSvojstvaIdentifikator ?lanka: 2622803 - Poslednji pregled: 28. decembar 2011. - Revizija: 1.0ODNOSI SE NA:Windows Vista StarterWindows Vista Home BasicWindows Vista Home PremiumWindows Vista BusinessWindows Vista EnterpriseWindows Vista UltimateWindows 7 StarterWindows 7 Home BasicWindows 7 Home PremiumWindows 7 EnterpriseWindows 7 ProfessionalWindows 7 UltimateKlju?ne re?i:�


CCI: Formirane tri parlamentarne radne grupe za depolitizaciju javnih preduzeća | Bosanski.com\nNaslovna Vijesti Društvo CCI: Formirane tri parlamentarne radne grupe za depolitizaciju javnih preduzeća\n-Javna preduzeća su u vlasništvu građanki i građana i moraju raditi u njihovom a ne stranačkom interesu. Poslovanje javnih preduzeća mora biti oslobođeno od političkog uticaja, efikasno, otvoreno za javnost i u cilju pružanja što kvalitetnijih usluga za građane i građanke – navedeno je u saopćenju.\nprevious Amazon promijenio logotip aplikacije jer podsjeća na Hitlera\nnext BiH je idealan poligon za hladni, zamjenski rat Rusije protiv Zapada


Ko je uopšte suprug jedne od najpoznatijih glumica na svetu?\nDanijel Moder (51) je snimatelj koji je rođen i odrastao u Los Anđelesu. Karijeru je započeo u Holivudu kao asistent u produkciji na akcionom filmu "Grimizna plima" iz 1995. godine. Nakon toga usledio je rad na hit filmovima poput "Spajdermen 3" i "Gospodin i gospođa Smit", a saradnja na televizijskoj drami "Normalno srce" osigurala mu je nominaciju za prestižnu nagradu Emi.\nPROČITAJTE: Nedeljni horoskop od 2. do 9. februara: BIKOVI na poslu pod pritiskom, ŠKORPIJE muče alergije, pred RIBAMA dobitak, ali i neplanirani troškovi\nDeni i Džulija su se upoznali na setu filma "Meksikanac" 2000. godine, ali su u to vreme oboje bili u vezama. Ona se viđala sa glumcem Bendžaminom Bretom, a Danijel je bio u braku sa šminkerkom Verom Stejmberg. Ipak hemija je bila neupitna pa su odlučili da ostave svoje dotadašnje partnere.\nU jeku Denijevog razvoda, Džulija je viđena kako pije kafu u majici na kojoj je napisala "a low Vera" što je, objasnila je, bila igra reči. Pogrešno napisana reč 'aloe vera' trebalo je da bude jasna poruka tadašnjoj supruzi njenog ljubavnika koja nije tek tako pristala na razvod. Javnost nije bila oduševljena ovim potezom pa su se medijima proneli komentari da je američka ljubimica ipak otišla predaleko.\nIpak, sama je u nekoliko kasnijih intervjua priznala da je u mladosti bila pravo razmaženo derište. Tome je došao kraj upravo kada je upoznala Denija. "Kad razmišljam o tome šta moj život čini smislenim, onda je to on. Sve dobro za mene bilo je od njega", otkrila je Džulija u razgovoru za Harper's Bazaar.\nMedijima su godinama kružile priče da je glumica toliko želela da bude s Denijem da je njegovoj bivšoj supruzi spremno iskeširala 150.000 dolara samo kako bi ubrzala proces razvoda.\nIpak, osim sa bivšom suprugom, glumica je na početku veze naišla i na probleme sa rodbinom. Njen svekar je otišao toliko daleko da je Džuliju, skrhan smrću svoje supruge, optužio da je nehotice ubila Denijevu majku kojoj srce nije moglo da izdrži pritisak sinovljevog razvoda. Po svemu sudeći teška vremena su iza njih, a porodica je danas u dobrim odnosima.\nZa razliku od njihovog vrlo javnog početka, ostatak njihove veze protekao je daleko od očiju javnosti. Nisu želeli da se eksponiraju previše, a venčanje se održalo u tajnosti na njenom ranču u Novom Meksiku nakon dve godine veze.\nDeo njihove odsutnosti iz javnog života leži i u tome što su na samom početku svoje veze dobili niz negativnih kritika, pa su dočekani na nož, a Džulija je neretko nazivana razaračicom brakova i preljubnicom. Ipak, supružnici su svima dokazali da njihova ljubav nije bila kratkog veka, pa će ovog jula proslaviti 18-tu godišnjicu braka u kojem su dobili troje dece.\n"Mislim da sam sada srećnija nego ikad pre. U mirnoj sam luci svog života, a za veliki deo toga je zaslužan moj brak. Moj muž, Deni, stvarno je bio moj svetionik ", otkrila je jednom prilikom glumica.\n(BalkansPress / Izvor: Glossy)