Osmanlijsko carstvo - feudalna država ili ne | Punjeni paprikaš\nHome » Osmanlijsko carstvo - feudalna država ili ne\nPrvo moramo odgovoriti na pitanje šta je to feudalizam, kakav je to sistem i pod kakvim uslovima je nastao. Feudalni sistem počinje da se razvija u Evropi u periodu pozne antike. Izgrađuje u toku Velike seobe naroda, kada dolazi do konačnog rušenja Zapadnog rimskog carstva, opadanja materijalne kulture u Evropi i nestanka robovlasničkog sistema. Može se reći da je feudalizam dobio svoj konačni oblik u Franačkoj državi tokom 8. veka. Feudalizam se u toku ranog srednjeg veka proširio po celoj Evropi. Samo je Vizantija, kao jedina naslednica tradicija i zakona nekadašnjeg Rimskog carstva, ostala u određenoj meri izvan ovog toka istorijskih dešavanja.\nFeudalci su bili vlasnici zemljišnih poseda na kojim su živeli zavisni seljaci. Seljaci su bili slobodni i uživali su izvesnu seosku autonomiju, ali su bili u obavezi da rade za svog feudalnog gospodara određeni broj dana u godini. Feudalci su se trudili da spreče bežanje seljaka sa feudalnih poseda.\nPrihodi sa zemlje su omogućavali feudalcu da kupi i održava skupu ratnu opremu i konje. Njegova glavna obaveza je bila da ratuje za svog vrhovnog vladara (seniora) kojem je položio feudalnu zakletvu. Seljaci su uglavnom bili oslobođeni ratne obaveze. Glavninu svake evropske vojske činili su feudalci koji su ratovali kao oklopljeni konjanici, vitezovi.\nFeudalci su bili vlasnici zemljišnih poseda i prestižnih titula koje su ostavljali u nasledstvo svojim potomcima. Vladar nije mogao tako lako da dira u njihova prava stečena legitimnim nasledstvom. Zapravo, svaki evropski vladar je i sam bio feudalac, i to obično najmoćniji i sa najvećim zemljišnim posedima. Iako su mnogi vladari pokušavali da ograniče uticaj feudalne gospode, nikad u toj borbi nisu išli tako daleko da bi ugrozili sam feudalni poredak.\nSrednjovekovne države u Evropi nisu bile ništa drugo do nekakav oblik feudalnog saveza koji je počivao na zakletvi koju su sitniji feudalci (vazali) polagali svom vladaru (senioru). U srednjem veku nije bilo nikakvog apstraktnog shvatanja države i nacije kao entiteta odvojenih od ličnosti vladara. U poznom srednjem veku se u najrazvijenijim državama Evrope učvrstilo shvatanje o odvojenosti kraljevske krune, koja je večna i iznad svakog pojedinca, od ličnosti vladara, koja je prolazna. Učeni pravnici počinju da se pozivaju na rimsko zakonodavstvo ne bi li opravdali jačanje kraljeve pozicije u odnosu na ostale feudalce. Srednjovekovna misao o državnosti nije otišla dalje od ovoga.\nFeudalne države su bile nestabilne usled čestih međusobnih sukoba feudalaca i njihovih povremenih sukoba sa kraljevima. Nijedan evropski vladar nije smeo da zanemari interese feudalnog staleža, neki kraljevi su čak bili slabiji od feudalaca. Evropski vladari nisu bili u poziciji da vladaju bez ikakvih ograničenja.\nNa drugoj strani Osmanlijsko carstvo, čije je jezgro formirano u zapadnom delu Male Azije tokom 13 veka, imalo je sasvim drugačiji put razvitka. Na čelu te države nalazili su se potomci osnivača vladarske dinastije, Osmana I koji je 1299. godine proglasio nezavisnost svoje države od Turaka Seldžuka. Turci Osmanlije se pod pritiskom Mongola sve više šire u pravcu zapada i tokom 13. i 14. veka postepeno osvajaju vizantijske teritorije u Maloj Aziji i Evropi. Osmanlijski emirat je postao privlačan, kako za ratnike, tako i za učene muslimane, koji su se sklanjali pred mongolskom invazijom. Osman I je vrlo vešto iskoristio ove ljude za izgrađivanje efikasnog državnog aparata i za stvaranje moćne i veoma sposobne vojske.\nZa razliku od evropskih vladara, osmanlijski vladari su u periodu najvećeg uspona carstva bili vlasnici gotovo svih zemljišnih poseda u državi. Ovo je ključna razlika između evropskih vladara i osmanlijskih sultana. Do 16. veka je skoro 90% zemljišnih poseda spadalu u tzv. mirijsku zemlju, to jest državnu imovinu. Postojali su i privatni zemljišni posedi (mulk), ali oni su mogli postati privatni samo sultanovom izričitom odlukom. Zemlja se nakon toga obično pretvarala u vakufe, to jest posede na kojima su građene verske zadužbine.\nBitno je naglasiti da je u svim predindustrijskim društvima preraspodela političke i ekonomske moći najviše zavisila od kontrole nad zemljišnim posedima. Ovo pitanje je u svim starovekovnim i srednjovekovnim državama bilo posebno osetljivo i oko njega su se uvek lomila koplja.\nOsmanlijski sultani su uspeli da ovo pitanje potpuno reše u svoju korist. To im je omogućilo da upravljaju državom bez opozicije kakvu su evropski vladari često morali da trpe. Apsolutistička i neograničena vlast sultana počivala je na gotovo potpunoj kontroli nad zemljom. Pored toga, sultani su se oslanjali na versko pravo (šerijat) i svetovno zakonodavstvo (kanun) koje im je davalo pravo apsolutnog prvenstva. Nakon osvajanja Carigrada 1453. godine, sultani su počeli da insistiraju na univerzalnosti svoje vlasti po uzoru na vizantijske careve.\nU Osmanlijskom carstvu su postojale spahije koje su po mnogo čemu podsećale na evropske feudalce, vitezove. Spahije su ratovale kao oklopljeni konjanici, dobijale su titule od sultana i držale su pod kontrolom određene zemljišne posede. Ipak, postojala je jedna ključna razlika. Spahije nikad nisu mogle prisvojiti zemlju kojom su upravljale, nisu je mogle ostaviti u nasledstvo i mogle su izgubiti kontrolu nad njom po volji sultana u svakom trenutku.\nU srpskim udžbenicima istorije se timarski sistem koji je postojao u Osmanlijskom carstvu gotovo u potpunosti izjednačava sa feudalnim sistemom u evropskim zemljama. Timarski sistem je nazvan po zemljišnom posedu koji je sultan dodeljivao spahijama u zamenu za njihovu vojnu službu. Posedi su se delili na tzv. timare koji su bili najmanji posedi sa kojih su se ubirao godišnji prihod u iznosu od 20 000 akči. Veći posedi su bili zijameti sa kojih se ubirao prihod od 20 000 do 100 000 akči, a najveći posedi su se zvali hasovi koji su donosili prihod veći od 100 000 akči.\nNa prvi pogled bi se moglo reći da je sve isto kao i u evropskim zemljama. Spahija ratuje za vladara, a za uzvrat postaje vlasnik zemljišne parcele na kojoj žive i rade zavisni seljaci. Međutim, nije tako. Spahija nikad nije uspevao da postane vlasnik zemlje. Dok je ratovao za sultana dobijao je prihode sa zemlje. Pored toga, imao je mogućnost da napreduje u državnoj službi i kao komandant vojnih jedinica ukoliko se pokaže kao sposoban. Ukoliko sultan više ne bi bio zadovoljan njegovom službom mogao je jednostavno da ga otpusti. Prema tome bilo bi najpravilnije reći da je timar zapravo predstavljao neku vrstu plate koju je spahija dobijao za obavljanje vojne službe. To nije feudalni posed.\nIsto tako su uočljive razlike između seljaka koji su živeli na posedima evropskih feudalaca i turskih spahija. Seljaci u Osmanlijskom carstvu nisu bili tako strogo vezani za zemlju kao što je to bio slučaj u evropskim zemljama. Porezi koji su seljaci plaćali, makar za vreme uspona Osmanlijskog carstva tokom 15. i 16. veka, bili su uglavnom manji nego u balkanskim državama pre njihovog pada pod tursku vlast. Ovakva situacija je privlačila seljake koji su često napuštali feudalne posede balkanskih hrišćanskih vladara i bežali na stranu Turaka.\nU Osmanlijskom carstvu dugo nije bilo unutrašnjih sukoba karakterističnih za srednjovekovnu Evropu. Turci su bili surovi osvajači i imali su običaj da uzastopnim napadima dugo iscrpljuju neku zemlju pre nego što bi je konačno osvojili, ali kada bi uspeli u njoj bi najčešće nastupio mir praćen uvođenjem efikasne državne uprave.\nOsmanlijski sultani nisu morali da se konsultuju ni sa kim ukoliko bi odlučili da krenu u napad na neku zemlju i nisu morali da trpe ograničenja kakva su feudalci nametali evropskim kraljevima. Čak su vrlo moćni evropski vladari, kakav je bi car Karlo V u 16. veku morali da pružaju ustupke feudalcima da bi dobili njihovu podršku za vojni poduhvat protiv Turaka. Stanje u Evropi se u to vreme dodatno komplikuje pokretanjem protestantske reformacije i izbijanjem čitavog niza verskih sukoba između katolika i protestanata.\nOsmanlijski sultani nisu imali ovakvih problema. Ukoliko bi procenili da je prilika povoljna mogli su da pokrenu celu vojsku koja im je bila na raspolaganju bez ikakve zadrške. Upravnici carstva i komandanti koji se ne bi odazvali ovom pozivu rizikovali su da ostanu bez položaja ili bez glave.\nIz svega izloženog da se zaključiti da Osmanlijsko carstvo nije bilo feudalna država. Sva vlast je bila u rukama sultana, ili preduzimljivih velikih vezira, nije bilo naslednog feudalnog staleža koji bi mogao da ograniči sultana u vlasti. Svako se mogao uzdići do najvišeg položaja u carstvu bez obzira na poreklo. Jedino je pozicija sultana bila nedostupna i rezervisana samo za pripadnike Osmanlijske dinastije. Sultan je mogao svakog da uzvisi do najviše pozicije, ali je isto tako mogao i da ga ukloni.\nOsmanlijski sistem je dosta dobro funkcionisao do pred kraj 16. veka dok je carstvo bilo u ekspanziji. Unutrašnji sukobi oko zemlje nisu poprimili ozbiljniji oblik sve dok su osvajane nove teritorije koje su mogle da budu razdeljene između novih spahija i upravnika carstva.\nPojava naslednih timara od kraja 16. veka predstavlja početak kvarenja turskog sistema. Bosanske spahije su uspele da izdejstvuju ovu privilegiju za sebe nakon bitke kod Siska 1593. godine pod izgovorom da trpe najveće gubitke u ratovima koji su u to vreme vođeni u pograničnim oblastima sa Habzburzima. Kasnija pojava čitlučenja, to jest ilegalnog prisvajanja spahijskih poseda i naplaćivanja dvostrukih poreza seoskom, rajetinskom stanovništvu predstavljala je dalje kvarenje sistema koji tokom 18. i 19. veka postaje sve teže podnošljiv.\nTurci koji su se povlačili iz oblasti koje je Osmanlijsko carstvo izgubilo u ratovima tokom 17, ali naročito tokom 18. i 19. veka često su pokušavali da na ilegalan način stave pod kontrolu zemljišne posede u onim oblastima koje su još uvek bile pod Osmanlijskom vlašću. To se najčešće dešavalo u pograničnim zemljama kakva je bila Bosna. Takve zemlje su bile pod najslabijom kontrolom centralne vlasti. Vremenom je sultanima bilo sve teže i teže da obuzdaju ambicije velikaša koji su jagmili za zemljom. Onog trenutka kad sultan više nije mogao da garantuje nikakvu zaštitu hrišćanskom, rajetinskom stanovništvu koje je činilo apsolutnu većinu u evropskim provincijama carstva, osmanlijski sistem je počeo nepovratno da se raspada.\nPrema tome, iako je u Osmanlijskom carstvu bilo mnogo toga što je podsećalo na feudalizam, naročito u poznijem periodu carstva, ipak se ne može reći da je ova država bila feudalna. Izuzetan položaj sultana, mogućnost uzdizanja u državnoj upravi bez obzira na poreklo i nepostojanje jasno definisanog feudalnog staleža sa trajno utvrđenim pravima to jednostavno ne dozvoljavaju.\nSubmitted by Историчар! (not verified) on 17/10/2013 - 22:26\nЗанимљиво је да се овај текст може, уопште, називати меродавним за историју анадолских Турака, ако у самом називу имамо огромну, недопустиву грешку! Наиме, назив ове државе није био (ако оставимо по страни да то није била Царевина, него Султанат, но то се да опростити) Османлијско, већ - ОСМАНСКО Царство/СУЛТАНАТ. Зашто? Једноставно - родоначелник династије, по којој је поменута држава добила назив, није се звао Османлија, да би отуд следило Османлијско, већ се звао Осман, те отуд једини прихватљиви назив - Османски Султанат/Царство! Када се таква грешка начини у самом називу, све остало је релевантно!\ndrama muzika kriminalistički film književnost recenzija serije triler strani autor fotografija putovanje turizam komedija društvo biografija trejler najava filma akcija srpska istorija distopija biografski film psihološki triler izložba hip hop geografija arhitektura gluma intervju istorija analiza recenzija albuma rok film najava fudbal adaptacija naučna fantastika horor nauka domaći film strip serija psihologija domaći bend informacione tehnologije video igra avanturistički film recenzija igre režija umetnost pozorište filozofija biblioteka prikaz knjige beograd lista evropski film blokbaster politika vesti događaji sport


Državni ispit – Mala Matura | Ecole Française de Belgrade\nIspit za državnu diplomu prvog nivoa srednjoškolskog obrazovanja (DNB):\nDobijanje državne diplome prvog nivoa srednjoškolskog obrazovanja (DNB) zasniva se na ocenama zajedničkog ciklusa obrazovanja i pet obaveznih ispita koji se polažu po završetku 4. ciklusa (nakon 3. razreda*):\nOcene iz zajedničkog ciklusa obrazovanja nose 400 bodova.\nNivo savladavanja gradiva svakog od osam elemenata koji čine zajednički ciklus obrazovanja ocenjuje se na sednici školskog saveta na kraju trećeg tromesečja trećeg razreda*:\nNedovoljno (10 bodova)\nSlabo (25 bodova)\nZadovoljavajuće (40 bodova)\nOdlično (50 bodova)\nObavezni ispiti koji se polažu po završetku trećeg razreda* nose 400 bodova.\nUsmeni ispit na kraju godine\nUsmeni ispit može da se odvija na dva načina:\npojedinačno ispitivanje u trajanju od 15 minuta (5 minuta za izlaganje gradiva i 10 minuta za odgovaranje).\ngrupno ispitivanje u trajanju od 25 minuta (10 minuta za izlaganje gradiva i 15 minuta za odgovaranje).\nČetiri pismena ispita u junu\nPismeni ispiti rade se iz sledećih predmeta:\nfrancuski jezik (3h): na osnovu izvoda iz književnog štiva i eventualno neke slike, procena vladanja jezikom (gramatika – prepisivanje, leksika…) i veštine razumevanja i tumačenja + diktat + pismeni sastav\nmatematika (2h) : zadaci, među kojima neki koji sadrže tabele ili grafikone, i među njima jedan zadatak iz informatike\nistorija i geografija (2h) : analiza i razumevanje dokumenata + korišćenje istorijskih i geografskih repera + primena veština stečenih tokom časova moralnog i građanskog vaspitanja\nnauka (1h) (2 discipline od 3) : fizika-hemija, nauka o životu i zemlji, tehnologija\nocena zajedničkog ciklusa obrazovanja, stečenih znanja, veština i kulture.\nNavedeni ispiti nose ukupno 400 bodova podeljenih na sledeći način:\nFrancuski jezik: 100 bodova\nMatematika: 100 bodova\nIstorija i geografija: 50 bodova\nNauka (fizika-hemija, nauka o životu i zemlji, tehnologija ): 50 bodova (napomena: tokom ovog ispita, ocenjuju se samo dve od tri discipline. Naime, prilikom svakog polaganja ispita, vrši se nasumično izvlačenje dve od tri discipline.)\nUsmeni ispit nosi 100 bodova\nDodatni bodovi dodeljuju se kandidatima koji su pohađali nastavu iz izbornog (fakultativnog) predmeta i prema stečenom nivou znanja po završetku 4. ciklusa u smislu postizanja ciljeva izborne nastave:\n10 bodova ako su ciljevi nastave postignuti\n20 bodova ako su ciljevi nastave i nadmašeni\nUčenik je položio ukoliko je sakupio najmanje 400 od ukupno 800 bodova.\nNa osnovu ukupnog broja sakupljenih bodova, učenicima se dodeljuju sledeće opisne ocene: „dosta dobar“, „dobar“ ili „vrlo dobar“. Ocene se dodeljuju na sledeći način:\ndosta dobar ako je sakupio više od 480 bodova\ndobar ako je sakupio više od 560 bodova\nvrlo dobar ako je sakupio više od 640 bodova\n* treći razred po francuskom školskom sistemu odgovara prvom razredu srednje škole po školskom sistemu u Srbiji


Višebojni centar zajednice u Kolumbiji napravljen od 40.000 recikliranih plastičnih flaša - Gradjevinarstvo.rs\nVišebojni centar zajednice u Kolumbiji napravljen od 40.000 recikliranih plastičnih flaša\n31.10.2014. | Inhabitat\nOvaj živopisni projekat se nalazi u Cazuca okrugu u kolumbijskom glavnom gradu Bogoti i on predstavlja centar zajednice koji je napravljen od 40.000 recikliranih PET plastičnih flaša.\nPod pokroviteljstvom Nukanati fondacije, koja se fokusira na razvoj multikulturalne komunikacije, izgradnju zajednica i socijalnog preduzetništva, projekat pruža prostor za brojne aktivnosti koje olakšavaju osnaživanje ugroženih grupa kao što su žene, deca i omladina pogođena ekstremnim siromaštvom, sukobima i nasiljem.\nNaselje Cazuca trenutno smešta oko 70.000 ljudi i karakteriše ga ekstremno siromaštvo i ograničeni pristup javnim službama. U cilju rešavanja ovih problema, Nukanti fondacija se udružila sa organizacijama „Zelena nada Kolumbije“ i „Starkey Hearing“ fondacijom kako bi izgradili centar za zajedincu koja ne samo da funkcioniše kao bezbedan prostor za decu, problematičnu omladinu i žene, već takođe i podučava zajednicu o osnovnim održivim tehnikama izgradnje.\nSmešten usred naselja sa nelegalnim objektima u Bogoti, centar je izgrađen za dve godine isključivo uz pomoć lokalnih radnika. Tim takođe trenutno radi na postavci solarnih panela radi dobijanja obnovljive električne energije.\nŠarena fasada zgrade je svedočanstvo dovitljivosti i ekološke svesti koja često niče u najnepovoljnijm sredinama. Zgrada je deo projekta jačanja društvene strukture, nazvanog „Weaving Cazucá“, koji osnažuje decu i omladinu kako bi prevazišli različite društvene prepreke i pružio im priliku da steknu veći nivo obrazovanja.\nNeobičan dizajn zgrade prirodnjačkog muzeja podseća na rečnu deltu koja se proteže preko njenog zelenog krova. Krivudavi krov je staza koja se spušta u jednom delu do zemlje, odakle pos...\nDvospratni most kao privremeno rešenje tokom sanacije


Dva gola Tadića za veliku pobedu Ajaksa, Kluž senzacionalno izbacio Seltik! (VIDEO) | Telegraf - Najnovije vesti\n13. avgust 2019 | 22:40\nFudbaleri Ajaksa prošli su u plejof kvalifikacija za Ligu šampiona pobedom nad grčkim PAOK-om 3:2 u revanšu na Amsterdam areni.\nKopljanici su prošli Grke teže nego što su očekivali jer je u prvom meču bilo 2:2, a PAOK je vodio 1:0 u revanšu.\n#RT @foetball247: Tadić spot kick redeems earlier miss #UCL #ajapao pic.twitter.com/Jo79EiQCv0\n— GOALs (@Sports1RT) August 13, 2019\nUpravo je Holanđanin Dijego Bisevar dao prvi gol za PAOK u 23. minutu kada je fantastično šutirao posle odbijene lopte sa ivice šesnaesterca.\nKapiten Ajaksa Dušan Tadić je u 32. minutu imao šansu da izjednači sa bele tačke, ali je promašio penal, da bi samo deset minuta kasnije Ajaks dobio novu šansu sa 11 metara.\nTadic! Na een misser gewoon weer achter die bal gaan staan. Wat een held! #ajapao pic.twitter.com/YJvKl615Sh\n— DickFrijlink (@DickFrijlink) August 13, 2019\nOpet je odgovornost preuzeo srpski igrač, ovog puta je bio precizan i Holanđani su od 43. minuta imali 1:1 i prolaz dalje u rukama.\nSve dileme su otklonili u 79. minutu kada je Hakim Zijeh dobro centrirao za Taljafika, a ovaj glavom pogodio mrežu za 2:1, a onda i u 85. minutu. Treći penal je ubrzo nakon toga dobio holandski tim, a izvođač je opet bio Tadić čime je samo potvrdio prolaz dalje.\nPAOK je uspeo da smanji zaostatak u nadoknadi vremena kada je Bisevar dao svoj drugi gol na meču.\nOd ostalih mečeva, Kluž je odigrao potpuno neverovatan meč i napravio senzaciju u Škotskoj remijem 3:3 sa Seltikom. Rumuni su vodili od 27. minuta golom Deaka, Seltik je preokrenuo u 51. i 61. minutu pogocima Foresta i Eduarda.\nKluž je dobio penal u 74. za 2:2, pa je Kristi u 76. opet doneo prednost svom timu. Omrani je u 80. minutu uspeo još jednom da pogodi mrežu i postigne gol vredan senzacije i plejofa Lige šampiona. Kluž je do kraja postigao još jedan gol duboko u nadoknadi vremena kada je precizan bio Cukudean.\nU plejof je prošao i Dinamo iz Zagreba pobedom nad Ferencvarošom u revanšu 4:0, Lask je prošao dalje protiv Bazela (3:1), a Olimpijakos je i u revanšu bio bolji od Bašakšehira 2:0 (1:0 prvi meč).\nVIDEO - Zvezda povela protiv Kopenhagena golom Boaćija\nVeliki Dušan Tadić "zapretio" Ajaksovim legendama: Krojfov rekord može pasti\nGol i asistencija Tadića u ubedljivoj pobedi Ajaksa (VIDEO)\nOdbio Atletiko, Junajted i Everton da bi ostao sa Tadićem u Ajaksu: Neres ostaje Kopljanik!\nTrener Seltika došao po igrača Partizana, završio sa Grobarima: Bilo je to otrežnjujuće iskustvo...\nTagovi: dusan tadic, FK Ajaks, fk bazel, FK Kluž, FK Krasnodar, FK LASK Linc, FK PAOK, fk porto, FK Seltik\nDale 13.08.2019 23:24\nE neka je ispao mrtvi Seltik!\nCcc 13.08.2019 23:19\nKatastrofa ajax dobio 3 penala ovakvo favorizovanje ajaxa je sramno\ncetnik 13.08.2019 23:08\nNisam gledao ajaks, zbog zvezde ali ovo sto citam tri penala svirati na utakmici i to polufinalisti lige sampiona pih, sram ih bilo i jos se nesto raduju, trebao je paok da ih omlati ko dete zvecku.. Koliko mrzim forsiranje nekih timova, tako je isto i kopenhagen isforsiran ali dalje nece mociii, naisao na lude Srbe!!!! Napred Zvezdo najveca si!!!


Imenik studentskih praksi – OP BHRT\nStudentske prakse su veliki korak ka zaposlenju. Međutim, nije ih uvijek lako pronaći. Na sreću, postoje događaji koji okupljaju kompanije koje su spremne ponuditi praksu studentima. Jedan takav desio se početkom novembra.\nSajam zapošljavanja za studente i diplomce tehničko-tehnoloških fakulteta i ekonomije “JobFAIR 2018 – Iskoristi svoju šansu!” je najznačajniji projekat u organizaciji Udruženja studenata elektrotehnike Evrope EESTEC LC Sarajevo. Ovogodišnji JobFAIR održan je početkom novembra u Kampusu Univerziteta u Sarajevu.\nOsnovni cilj JobFAIR-a je direktni kontakt između studenata i poslodavaca. Ovaj događaj traje dva dana i to je idealna prilika da studenti i studentice razgovaraju sa predstavnicima kompanija, pitaju ih sve što ih zanima o otvorenim pozicijama za praksu, očekivanjima koja poslodavci imaju od njih, koje vještine su poželjne za njihovu struku i slično.\nKompanije i prakse\nPredstavnica kompanije Tacta, kompanije koja se bavi razvojem softvera, Mirna Dajanović, informisala je studente o ponudi tromjesečne prakse, a svi zainteresirani za više informacija se mogu javiti na mail adresu: info@tacta.io.\nAldijana Krajišnik predstavila je šta nudi Asseco kompanija koja se inače bavi proizvodnjom i prodajom softverskih rješenja za banke. Asseco izrađuje mobilne aplikacije, internet bankarstvo za fizička i pravna lica, softverska rješenja na kojima se zasniva poslovanje banaka itd.\nKompaniju Mistral predstavila je Amila Avdukić:\nMistral je software developer kompanija koja trenutno ima 124 uposlenika. Predstavljamo naš program prakse koji je namijenjen studentima koji završavaju fakultet ili su ga već završili. Učimo ih osnovama programiranja, a sve to nastojeći da pronađemo talente koji će nam se pridružiti u timu. Mistral.ba je stranica na kojoj ćete naći link Gigi`s school of coding, a na njemu više informacija.\nPredsjednica udruženja studenata Elektrotehnike Evrope EESTEC LC Sarajevo, Emina Sikira, istakla je da su posebno zadovoljni posjećenosti sajma. Također, dodala je da su novine u okviru sajma to što je radionica koja je bila posvećena kreiranju CV-a proširena i na oblast LinkedIn-a te Radionicu poslovne komunikacije.\nOno što nam je posebno drago jeste da smo ove godine povećali opseg kompanija i partnera sa kojima surađujemo. Prošle godine smo ih imali 25, a ove 28.\nJoš jedan od linkova koje bi bilo korisno posjetiti jeste stranica organizatora: JobFAIR – Iskoristi svoju šansu!


Beograd-Budimpesta znam da je tema izlizana,ali moram ovo pitati! - Page 41 - Stari kontinent - Klub putnika\nJeste, Avala će ići na Keleti, polazak BG 7.20, dolazak Keleti 15.54, polazak Keleti 16.40, dolazak Wien Hbf 19.12. Tu završava, ne ide dalje do Meidling i West. Andrić ka Budimpešti manje više isto, za nazad polazi 2 sata ranije, u 8.05 sa Keleti. Avala nazad polazi sa Wien Hbf u 08.42, stiže na Keleti u 11.19 sa kog za Beograd polazi u 12.05. Mađari ubiše već dovoljno spore vozove jer od Kelebije do Budimpešte saobraćaju kao putnički, staju u svim selendrama, a ne kao brzi vozovi. A Avala još ima stajanje 45 minuta na Keleti, tako da će biti još pola sata sporija nego sad. Noćni manje - više isto. Andrić i noćni bi trebalo da dobiju još jedan vagon 2. razreda u odnosu na sad.\nEdited November 12, 2015 by RaxCherrych\nE hvala ti.....meni se samo menja u odnosu na "Prasku" Avalu, to sto moram iz Bratislave krenuti ranijim vozom,ali nema veze....A jeste brate sporo kroz Madjarsku sada ,skoro kao kroz Srbiju. Ali smorila me i ova varijanta sad sto sam isla sa Slovacima (podela troskova autom)...Horgos, cekanje, auto-put koroz HU...radovi na putu,udesi, skupljaju saputnike, razvoze,odvoze.....a cudo jedno da niko od njih ne zna da moze za pola cene da stigne u Bratislavu ( ono: Backa-specijal, i povratna BP-BA)...svi samo govore...to je jako skupo...jer je skoro 70 evra, cini mi se ako uzmes povratnu direktno NS-BA. Pa sam im napisala to na FB grupi....da mogu i mnogo jeftinije vozom. Jos jednom hvalaaaaaa!\nDa li zna neko otprilike kada pocinje prodaja karata na Mav.hu za periode posle 12.tog decembra?! Poslao sam im mail ali ni oni nemaju pojma, rekli su pocetkom,sredinom ili krajem novembra..\nOvi kod nas ni nemaju info o novom redu voznje. Tek u decembru...\nVeceras dok smo drinkovali cujem vest na radiju,kako neki nas "dr-mr" iz vlade prica o izgradnji brze pruge Beograd-Budimpesta.I to recima (parafraziram):\n- Nekad su nam se smejali kad smo pricali o brzim prugama Srbije,a sada cemo moci da umesto dosadasnjih 8 do Budimpeste stignemo za dva ipo sata.\nReko,mozda je covek jeo bunike,pa svasta izjavljuje\nKad ono...ipak postoji vest o tome,u Politici\nUglavnom,rekao je i da ce ta pruga prema ocekivanjima biti gotova do kraja 2018. godine.\nCenim da,nakon toga,cena povratne karte nece vise ostati 26 evra (odnosno 20 evra iz NS-a)...\nNemoj da se brines za cenu dva i po sata to dodje da voz mora ici otprilikie 240-250km/h a to je za nas nemoguce iz vise razloga. Kao prvo moralo bi se potpuno sve menjati na postojecoj pruzi pocevsi od donjeg stroja, mostova, pa i same trase gde su ostre krivine i ostalo, drugo ako se i napravi mi nemamo sa cim da idemo po tim prugama tom brzinom, trece nemozemo da odrzavamo kad nemamo opremu za odrzavanje a i odrzavanje takve pruge je toliko skupo da bi karte morale da kostaju za obican putnicki voz bar 10 puta vise nego sad sto niko nebi imao da plati, cetvrto koje koristi imaju Kinezi od te brzine kad teretni i onako se ne voze preko 120km/h. Sve u svemu jasno ti je da od te brzine nema nista. Nek oni dovedu u 120km/h celu trasu i da pevamo\nEdited November 25, 2015 by ozzy80\nPruga će se raditi za do 160 km/h, te bi mogao za 2 i po sata doći samo u slučaju da ne staje nigde između, to je nemoguće, pošto je potrebno oko pola sata za stajanje u Subotici i pola sata za stajanje u Kelebiji zbog granične kontrole. To je već tri i po sata, plus usputna stajanja, dodati pola sata, to je 4 sata. Dalje, u Mađarskoj se vozi 160 km/h samo na pruzi od Budimpešte ka Beču iako su remontovali neke pruge i istočno od Budimpešte za tu brzinu, jer nemaju dovoljno lokomotiva za tu brzinu, te se istočno od Dunava u Mađarskoj vozi Vmax 120 km/h. Mi takođe nemamo lokomotive za brže od 140 km/h, niti planiramo da ih u skorije vreme nabavljamo. Većina lokomotiva naših je takođe za 120 km/h Vmax, te i red vožnje prilagođavaju za tu brzinu u slučaju da nema slobodne lokomotive koja može 140 km/h, pa mora ova za 120 km/h da vuče. Što znači umesto 160 km/h imaćemo 120 km/h, a to znači sa tih 4 sata dodati još 1 sat najmanje, što sve ukupno daje 5 sati Beograd - Budimpešta u najboljem slučaju!\nMalopre me budi decko u vozu kao e stigli smo, gledam na sat 05:48, ne mogu da verujem da nije bilo kasnjenja, jos ja sl vezu stavio oko 9 i nesto racunao bar sat vr kasnije stizemo\nImam jedno jako glupo pitanje! Da li u vozzu Beograd-Budimpesta ima mesto sa stolom i uticnica?(da prikljucim laptop ko covek ) Secam se da je u suprotnom pravcu Budimpesta-Beograd bilo takvo mesto ali se ne secam da sam video prosli put kad sam isao za Budimpestu.\nJa sam video dva mesta sa stekerom u celom vagonu, ne znam da l rade. Lap top staje na mali stocic koji se rasklapa sa sedista napred, ja sam celu noc tako kucao.\nU noćnom vozu i vozu Ivo Andrić vagone dostavlja ŽS i utičnice imaju samo u 1. klasi. U 2. klasi nema. U vozu Avala vagone dostavlja MAV i uvek ima 1 ili 2 vagona sa kupeima koji imaju utičnicu kod prozora u kupeu, ali je stočić onaj mali ispod prozora što se izvlači:\nJa se secam da je u vozu Budimpesta-Beograd bilo mesto sa ogromnim stolom izmedju(mislim da su u pitanju ceski vagoni bili) i da su bile uticnice sa strane. Zato me bas i zanimalo da li ima takvo mesto u suprotnom smeru. U svakom slucaju zadovoljicu se barem uticnicom\nViše ne ide voz za Prag tako da nema čeških vagona.\ntreba da sam u berlinu 02.01. pre tri meseca sam isao vozom ns - budimpesta - berlin, s tim sto sam iz ns-a isao onim za bec (oko 09:00), stigao u bd oko 17:00 i sacekao za berlin u 20:05. tada sam kartu uzeo mesec i po ranije pa je bilo onih po promo ceni za taj u 20:05, ali za ovo putovanje sam saznao danas i po promo ceni mogu naci samo 01. i 02. januar za 39 e i to onaj sto ide iz budimpeste ujutru oko 7h za berlin. ne postoji uopste u ponudi ovaj vecernji polazak, sto bi meni odgovaralo najvise jer ovako cu morati da krenem 31. iz novog sada i novu godinu sacekam negde na kelebiji ili gde vec\npitanje je da li postoji neka varijanta da direktno na stanici uzmem kartu za taj vecernji u 20:05, ili eventualno nesto s presedanjem do ceske/slovacke, da bas ne idem 31. odavde. dolazi i bus u obzir. hvala unapred.\n1. i 2. su skroz puni za polazak u 20:05. 31. ima za 29 EUR još uvek.\nuzeo sam ipak 31. za 20:05 tu za 29 eura, za 1. mi je izmakla karta bukvalno u pet minuta dok sam izvrsio transfer novca na karticu - prodata je poslednja\nhvala za sajt. pogledao sam i pokusao da obezbedim rezervaciju, ali su mi rekli da nema nista do 1. januara u 17:45, tada je prvo slobodno mesto.\nUnapred se izvinjavam na pitanju, jer je verovatno dosta toga pitano i odgovarano u vezi gradskog prevoza u Budimpesti.\nTrebao bi sa Keleti zeleznicke da dodjem do Nygati, a posto niti jedan metro ne ide direktno vec moram presedati na stanici Deak Ferenc ter (M1, M2,M3). Tako da ako uzmem kartu na za Metro na Keleti M2 u trajanju od 60 min (cini mi se) da li mogu istu tu kartu iskoristiti da presednem u M3 ili moram novu uzimati? Hvala unapred na odgovoru.\nDa, dok god ostaješ u metro sistemu, imaš pravo promjene metro linije na osnovu single ticket.\nKeleti - Nyugati nije velika distanca, ne znam koliko imaš vremena, mislim da je meni trebalo oko 35 min lagane šetnje...\nPa imam poprilicno vremena, ali sa prtljagom idem pa mi je malo problem da teturam. Hvala u svakom slucaju.\nDa li je pametno kod njih zameniti evre u forinte (zbog prevare) i koje su im najpouzdanije menjacnice? Da li ima na Keleti ili Arena Plaza neka pouzdana menjacnica? Izvinjavam se jos jednom...\nSamo treba da se pazi na proviziju. Ja sam ovde za 1200 dinara kupio oko 3000 forinti, a tamo za 10 evra dobio 2800. Tako da mozes i ovde neku kolicinu da zamenis, nema razlike ili je minimalna.\nNajbolje je placati karticom.\nDa li neko zna da li je povratnom kartom Bačka Specijal izvodljivo putovati Novi Sad -> Budimpešta, a nazad Budimpešta->Sombor ?\nIako ime to mozda sugerise (i NS i SO su u Backoj),mislim da karta nije za regiju,vec za konkretne relacije,tj. grad.Tako da ne bih rekao da bi moglo.\nMada je to samo nagadjanje.\nMozda ti kondukter progleda kroz prste


U petak otkrivanje spomenika žrtvama iz opštine Orahovac\nSpomenik koji je posvećen kidnapovanim i stradalim Srbima u periodu od 1998-2000. godine u opštini Orahovac, biće svečano otkriven u petak u Velikoj Hoči. Kako je za KIM radio kazao član Organizacionog odbora Dejan Baljošević, odlučeno je da se svečanost obavi na dan kada pravoslavna crkva i vernici proslavljaju praznik Usekovanja glave svetog Jovana Krstitelja. “Želeli smo da odamo počast žrtvama našeg kraja. Očekuju se brojni gosti, a svakako događaju će prisustvovati i članovi porodica i rodbine kidnapovanih i stradalih”, rekao je Baljošević. On je kazao da će spomenik, koji se podiže u znak sećanja na 84 osobe, osveštati vladika raško - prizrenski Artemije. Između ostalih zvanica, očekuje se i dolazak Veljka Odalovića, člana Komisije za nestala lica. U Veliku Hoču će u četvrtak doći oko 80 gostiju iz Beograda, a njih će u svojim domovima ugostiti meštani ovog sela i susednog Orahovca.\n21.09.2021 Laplje Selo: Stigle tablice, ali ne i uputstvo za izdavanje (475)\n21.09.2021 U Registracionom centru u Lapljem Selu još uvek ne izdaju probne tablice (400)


"NATO planira vojnu bazu na beranskom aerodromu" - B92.net\n"NATO planira vojnu bazu na beranskom aerodromu"\nPredsednik opozicione crnogorske stranke Prava Crna Gora Marko Milaèiæ posetio je nekadašnji beranski aerodrom.\nIzvor: Tanjug sreda, 11.09.2019. | 15:35\nOn je izjavio da NATO planira izgradnju vojne baze na tom aerodromu.\n"Prema informacijama do kojih je došla Prava Crna Gora od izvora iz Ministarstva odbrane Crne Gore, NATO zajedno sa svojim crnogorskim partnerima ozbiljno razmatra korišæenje kapaciteta nekadašnjeg beranskog aerodroma u svrhe izgradnje svojevrsne NATO baze", rekao je Milaèiæ, a prenela Prava Crna Gora.\nKako je naveo Milaèiæ, razlozi za NATO bazu na nekadašnjem beranskom aerodromu su brojni, ne samo zbog toga što tamo veæ postoji aerodromska pista, i objekti nekadašnjeg aerodroma, veæ i zbog blizine granice sa Albanijom.\n"Treba imati u vidu sve èešæe relativizovanje naše granice u korist Albanije, kao i zbog blizine sa kasarnom koja se po NATO standardima gradi u Andrijevici, a zašta je Crna Gora veæ opredelila 17 miliona eura", istakao je Milaèiæ.\nOn je takoðe podsetio da nakon perioda kada je ovaj aerodrom služio za civilno vazduhoplovstvo, u jednom periodu je služio i kao vojni objekat za obuku vojnih pilota, ali da su mnogo puta èuli, naroèito od bivšeg predsednika Filipa Vujanoviæa, da æe beranski aerodrom da se vrati svojoj nameni.\n"Prava Crna Gora, ali i ja lièno želim da poruèim odavde iz Berana da neæemo dozvoliti da se ovde, u srcu Vasojeviæa, izgradi NATO vojna baza. Pre æemo izabrati da ovde bude katun za ovce, nego za NATO vojnike. Pozivam sve Vasojeviæe i graðane Berana da zajedno dignemo glas protiv ovih zlih, i po državu Crnu Goru opasnih, nauma", zakljuèio je Milaèiæ.


Nedavno su roditelji jedanaestogodišnje djevojčice iz Bijelog Polja bili prinuđeni da javnim apelom prikupljaju novac kako bi kupili avionske karte za njen povratak iz Beograda, gdje je bila na liječenju.\nS obzirom na to da je djevojčica oboljela od teškog oblika tumora za nju je bio neophodan transport u takozvanom ležećem položaju, zbog čega je moralo da se obezbijedi šest mjesta u avionu, što znači i šest karata koje su koštale 1.165 eura.\nIz Kliničkog centra tada su saopštili da su istog dana kada su ih iz Instituta u Beogradu, gdje je djevojčica bila na liječenju, obavijestili da će ona biti otpuštena, obezbijedili mjesta u avionu, ali nijesu naveli i da je karte morao da plati njen otac. Iz Fonda za zdravstveno osiguranje Pobjedi je tada rečeno da će novac biti refundiran najkasnije za sedam dana.\nS obzirom na to da se radilo o tome da je djevojčica morala što prije biti transportovana u Crnu Goru i na činjenicu da njeni roditelji nijesu imali toliko novca, pa su bili prinuđeni da posegnu za javnim apelom za pomoć, pitali smo nadležne smatraju li da je potrebno formirati poseban novčani fond za ovakve situacije.\nOdgovorio je direktor Fonda za zdravstveno osiguranje Sead Čirgić koji je za Pobjedu rekao da je ustanova na čijem je čelu uradila sve što je mogla.\n“U situacijama kada je pacijenta neophodno transportovati avionskim prevozom u ležećem položaju, a porodica nije u mogućnosti da obezbijedi finansijska sredstva, veoma često na zahtjev porodice Fond neposredno vrši avionskom prevozniku uplatu karata za odgovarajuću relaciju. Ovdje se misli na one pacijente koji su u situaciji socijalne potrebe, nevezano za položaj i oboljenje”, pojasnio je on.\nČirgić je podsjetio da je djevojčica iz Bijelog Polja, na prijedlog konzilijuma ljekara Instituta za bolesti djece Kliničkog centra Crne Gore liječena u Beogradu od 7. maja do 19. jula.\n“Prevoz djevojčice na relaciji Bijelo Polje Beograd i Beograd Bijelo Polje izvršen je sanitetskim prevozom uz medicinsku pratnju Opšte bolnice Bijelo Polje. Drugi put je liječena od 25. jula do 8. avgusta. Prevoz do Beograda i tada je izvršen sanitetskim kolima Opšte bolnice Bijelo Polje, dok je u povratku prevoz obavljen avionom na relaciji Beograd-Podgorica, a zatim sa podgoričkog aerodroma sanitetskim vozilom uz medicinsku pratnju do Opšte bolnice Bijelo Polje. Troškove avionskog prevoza pacijenta u ležećem položaju sa pratiocem (6 avionskih karata) Fond je refundirao porodici i uplatu izvršio 9. avgusta”, pojasnio je Čirgić.\nOn smatra da za uspostavljanjem posebnog novčanog fonda nema potrebe.\n“U smislu postojeće organizacije i načina funkcionisanja sistema zdravstvene zaštite i zdravstvenog osiguranja, za postojanje fonda za “hitne slučajeve” smatramo da nema mjesta. Pod hitnim slučajevima podrazumijeva se medicinsko zbrinjavanje hitnih stanja kod lica kojima je zbog bolesti ili povreda neposredno ugrožen život i takva zdravstvena zaštita podrazumijeva medicinsko zbrinjavanje na mjestu događaja, tokom sanitetskog transporta, a zatim i u odgovarajućoj zdravstvenoj ustanovi sekundarnog ili tercijarnog nivoa zdravstvene zaštite”, naveo je on.\nRekao je da shodno protokolima o dijagnostičko-terapeutskim postupcima, hitne slučajeve zbrinjava Zavod za hitnu medicinsku pomoć, a u situacijama kad su u pitanju neodložne interevencije i kad ih nije moguće obezbijediti u zdravstvenim ustanovama u Crnoj Gori, uz podršku nadležnih institucija hitni medicinski slučajevi se upućuju u zdravstvene ustanove van naše zemlje, uz transport sanitetskim vozilom, helikopterom ili avionom.\nUstanova na čijem je on čelu, prema riječima Čirgića ima korektnu saradnju i sa Fondacijom „Budi human“ čiji je cilj da pomogne djeci koja ne mogu da dobiju pomoć od Fonda zdravstva.\nZa razliku od Čirgića, izvršni direktor ove Fondacije Goran Jovanović smatra da je zamisao da postoji dodatni fond za pomoć dobra, ali da je pitanje koliko bi taj fond bio “održiv”.\n“Takav fond zvuči kao interesantna ideja, međutim jako je teška za realizaciju i koliko sam u toku ne postoji ni u okruženju ništa slično tome da se uspjelo realizovati na pravi način. Što se tiče fondacije Budi human, spremni smo za bilo kakav vid saradnje kako bismo pomogli onima kojima je to najpotrebnije. Ali treba osmisliti jasne procedure i napraviti da to bude korisno i da ujedno ne može doći do zloupotrebe”, naglasio je on za Pobjedu.\nKomentarišući slučaj djevojčice iz Bijelog Polja, Jovanović kaže da je Fond zdravstva uradio ono što je u njegovoj nadležnosti.


Pravo vreme za teretanu!! - Mondovizija\nNews Novosti Sportisti za Vas\nStručnjaci ističu i da odgovarajuća fizička aktivnost, prilagođena određenom osećanju u datom trenutku, podstiče i stvara dobre emocije. U mozgu kod osoba koje vežbaju povećava se koncentracija neurotransmitera serotonina.\nKada je neko ljut, mozak mu je prepunjen noradrenalinom a telo negativnom energijom zbog koje oseća snagu besa. Pravo mesto za trošenje ovako nagomilane energije je teretana, veliki uspon na planini, a dobro će vam činiti i vožnja bicikla uzbrdo ili hodanje stepenicama na više spratove. Na ovaj način sprečićete da ljutnja pređe u stres i postane autodestruktivna. Kada ste nervozni planinarite, a bezvoljni treba da vežbaju u grupi.\nS druge strane, bezvoljna osoba nema volje za žustre i teške telesne napore. Njoj to i nije potrebno, već je dovoljna šetnja ili rekreativna vožnja bicikla. Izbor može da bude i teretana, ali bez napornih vežbi. Važno je da se polako podstakne nastanak energije u organizmu i na taj način eliminiše bezvoljnost.\nU slučaju tuge birajte iste vežbe kao kada je prisutan osećaj teskobe. U početku krenite energičnije, jer je tuga manje negativna od teskobe. Aerobik je pravi izbor, jer se mozak i telo veoma brzo pune kiseonikom, što obezbeđuje čilost. Vežbe na svežem vazduhu predstavljaju siguran put od tuge ka sreći. Još je bolji efekat ako se fizička aktivnost radi u grupi, jer se u takvim okolnostima stvara pozitivan efekat energije psihoterapije i empatije drugih osoba.\nTANJA SAVIĆ OTPEVALA HIT JELENE KARLEUŠE: EVO kako to zvuči! (VIDEO)\n22/11/2020 22/11/2020 22/11/2020 22/11/2020\nSPREMA SE HAOS! TARA I ŠA NAPUŠTAJU ZADRUGU! OVO je razlog svega! Otkriveni detalji!\n20/03/2021 20/03/2021 20/03/2021 20/03/2021\nArmin Malkić je pobjednik showa “Zvijezda – Ljetni hit”


NUNS :: Vesti :: Odloženo ročište za pretnje Veranu Matiću odsecanjem glave iz 2016. godine\nNaslovna | Info | Vesti | Odloženo ročište za pretnje Veranu Matiću odsecanjem glave iz 2016. godine\nViše od četiri godine traje postupak za pretnje smrću Veranu Matiću, predsedniku Komisije za istraživanje ubistava novinara, za koje je okrivljen izvesni Momir Vještica iz Novog Sada. Matić je juče prvi put pozvan na glavni pretres u tom postupku i prvi put je, od podnošenja krivične prijave početkom 2016. godine, saznao da tužilaštvo i sud nešto rade u tom predmetu.\nUoči jučerašnjeg ročišta Matić je napisao: „Imam osećaj da treba da budem srećan što je (…) sistem radio i što je došlo do početka sudskog epiloga.“\n„Osećaj sreće“ je kratko trajao jer je jučerašnje suđenje otkazano zbog nedolaska advokata okrivljenog Vještice. Sudija je advokata, koji je iznenada odlučio da ode na odmor iako je uredno primio poziv na suđenje, kaznio novčano sa 25.000 dinara. Okrivljeni Vještica iskoristio je priliku za vređanje i viku u sudnici.\nInače, ovo nije usamljen slučaj odugovlačenja sudskih procesa zbog nedolaska advokata okrivljenih. Naprotiv, to je uobičajena taktika. Na primer, na suđenju Dragoljubu Simonoviću za paljenje kuće novinara Milana Jovanovića, Simonovićevi advokati su zbog nedolaska na suđenje kažnjeni sa po 80.000 dinara.\nPretnja smrću – mada se, da budemo precizni, sudi za krivično delo ugrožavanja sigurnosti – izrečena je početkom 2016. godine u komentarima na vest na sajtu B92 čiji je glavni i odgovorni urednik u tom trenutku bio Veran Matić, inače zaštitno lice opozicionih i nezavisnih novinara od devedesetih godina, i glasi:\n„Verane Matiću jezuito. Koju ti vatikansku propagandu prosipaš?! Konkluzio: ko ne stane pod krvave haljine gej enklave Vatikana (čitaj: NAT0) toga će Rusi okupirati. Moramo Veranu glavu nasred terazija i staviti mu jabuku u usta kao …… za primer drugima!“\nDesničarsko „povlačenje obarača“\nU pitanju je splet kvalifikacija koje uobičajeno koriste desničarske organizacije kad žele da „povuku obarač“ protiv nekog neistomišljenika. Koriste se termini gej, NATO, Vatikan, a zanimljivo je da se preti ritualnim odsecanjem glave po ugledu na islamističke terorističke grupe. Terazije su uobičajeni toponim za stratište. Zanimljivo je da je vrlo sličnu pretnju „sa odsecanjem glave“ Veran Matić dobio i nekoliko meseci ranije, u avgustu 2015: „Moramo Veranu glavu… nasred Terazija“ i da je izvesni Nemanja Ristić za nju osuđen na meru obaveznog lečenja.\nSporost tužilaštva i/ili suda u svim ovakvim slučajevima pretnji novinarima šalje poruku o nekažnjivosti napada na novinare, a pretnje, atmosfera linča i opšta nesigurnost postali su upravo zbog toga uobičajeno „radno okruženje“ za medije koji su prepoznati kao opozicioni ili kritički. Samo u ovoj godini do sada su u NUNS-ovoj bazi registrovana 72 napada na novinare, a najviše je pritisaka i verbalnih pretnji.\n„Neverovatno je da ovako dugo traje jedan slučaj u kome su svi akteri identifikovani u nekoliko meseci po počinjenom delu. Biće zanimljivo pogledati šta je u proteklom vremenu radilo tužilaštvo, a šta sud. Ovo je prvi put da sam prisustvovao glavnom pretresu i upoznat da je bilo nekih aktivnosti i da je angažovan i veštak koji tek treba da se izjasni. Svakako je zabrinjavajuća takva sporost kad je reč o svakodnevnim pretnjama, jer ovo su svakodnevne pretnje koje dobijaju novinari u Srbiji. Kad imate uobičajenu nekažnjivost za ovakve slučajeve, naravno da se pojedinci odlučuju za govor mržnje i govor pretnji računajući da neće imati sankcije. To je nedopustivo“, rekao je za Cenzolovku Veran Matić nakon odloženog pretresa.\nSelektivna efikasnost pravosuđa\nMatić kaže da je od mnogobrojnih pretnji koje je dobijao, a u jednom periodu mu je zbog ugrožavanja života bila dodeljena i 24-časovna policijska zaštita, svega dvadesetak procesuirano, od čega najviše za četiri postoje pravosnažne presude. U najvećem broju slučajeva počinilac nije čak ni identifikovan. O govoru mržnje i atmosferi stalnih pretnji neistomišljenicima Matić kaže da predstavljaju opasan krug:\n„Mi se nalazimo u krugu koji je zaista veoma loš. On se ne završava većom aktivnošću samo jedne grupacije, samo novinara ili samo tužilaca. Za to je potrebno da se uključi celo društvo. Mi sad pričamo o novinarima, ali na isti način su izloženi i političari. Doduše, za one koji su u vlasti, pravosuđe je veoma efikasno, ali opozicioni političari, naučni radnici, čitav niz kulturnih radnika koji su na javnoj sceni i iznose mišljenje doživljavaju užasne torture i diskriminacije po raznim linijama. Prospe se čitava lepeza mržnje i vi nikada ne znate kad će to eksplodirati i na koji način. Možete da kažete da je to neka budala, ali tu je iskazana neka namera ’moramo Veranu odseći glavu’. Ritualno. Znači, neki fundamentalisti seku glave novinarima. Nikada ne znate šta se može dogoditi jer se krećete među tim ljudima. Recimo, svakodnevno sam u gradu viđao čoveka kome je izrečena mera prinudnog lečenja i koji je bio aktivan na svim desničarskim skupovima, a kad su ga hapsili, imao je kod sebe pištolj. Koliko ima takvih koji nose u sebi nekakvu mržnju i projektovanu agresiju. Hodamo po ivici noža“, kaže Matić.\nKao član Stalne radne grupe za bezbednost novinara Matić podseća da postoji inicijativa da se analizira primena zakona i dosadašnja praksa u ovakvim slučajevima i da se promeni u pravcu da se mnogo jasnijom učini poruka zakonske odredbe koja bi pomogla da se brže sankcioniše ovakav prekršaj.\nAdvokatica Kruna Savović kaže da će sud odlučiti da li je okrivljeni izvršio krivično delo koje mu se stavlja na teret.\n„Sudu su predočene objektivne činjenice, a subjektivni element, kako se Veran osećao povodom pretnji, on će sam objasniti na sudu. Uručeno nam je danas sedam, osam podnesaka iz kojih ćemo videti šta je do sada on izjavljivao. Mi smo tek sad dobili poziv i aktivno se uključujemo, s obzirom na to da je postupak do sada vodilo tužilaštvo“, kaže Savovićeva za Cenzolovku.\nSledeći pretres zakazan je za mesec dana, 22. oktobra u podne.\nPRIJAVLjIVANjE PRETNjI JE VAŽNO\nVeran Matić je jedan od retkih novinara koji redovno prijavljuju pretnje jer želi da svojim primerom pokaže novinarima da je potrebno prijavljivati.\n„Novinari nemaju izgrađenu kulturu da je potrebno ovakve slučajeve prijavljivati. Postoji i problem da će se objavljivanjem proizvesti novi napad, i to je realna pretnja, naročito u ovakvim situacijama. Takođe, redakcije nemaju izgrađenu kulturu da snažno zastupaju svoje zaposlene i da ih stimulišu da učestvuju u pravnom procesu. Novinarima znači ako znaju da imaju blanko podršku snažnog pravnog tima. U svakom slučaju, to podrazumeva gubljenje dosta vremena i strpljenja, ali mislim da je to minimum koji možemo i moramo da uradimo.\nPostoji, naravno, i grupacija novinara koja je oguglala na to i u kombinaciji sa nedostatkom poverenja teško je bilo šta rešiti. Najveći je broj onih koji dobijaju najdrastičnije pretnje. Imamo u svakom slučaju veoma opasnu situaciju. Najizloženiji su istraživački novinari koji se bave korupcijom i to permanentno kad naprave neki prodor u borbi protiv korupcije“, kaže Veran Matić za Cenzolovku.


JAČAJTE IMUNITET NA VREME: Napravite sami DOMAĆI VITAMIN C u prahu | Trikovi i saveti | Kulinarski trikovi\nJAČAJTE IMUNITET NA VREME: Napravite sami DOMAĆI VITAMIN C u prahu 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nJAČAJTE IMUNITET NA VREME: Napravite sami DOMAĆI VITAMIN C u prahu\nAutor Ilic Milica 19.10.2018 16:37 22.10.2018 10:05\nVeć znate da je vitamin C od izuzetnog značaja za zdravlje organizma i za imuni sistem. Evo kako da napravite domaći vitamin C i budete sigurni da ga unosite dovoljno.\nNaravno, uvek je opcija da kupite suplemente vitamina C, ali domaća verzija je uvek zdravija, utoliko pre što nema dodatih šećera.\nOnda, kako da napravite prirodni vitamin C u prahu?\nJednostavno je - osušite koru nekog citrusnog voća (limun, pomorandža, limeta, mandarina...) i ostavite na tacni da se suši nekoliko dana. Dovoljno će biti da se suši tri do četiri dana, a ako puca kada je savijete, znači da je suva. Nakon toga, stavite u blender kako biste dobili prah ili izrendajte što sitnije.\nOvako dobijeni vitamin C možete da dodajete u hranu, u jogurt, da ih mešate sa medom (što je odlično i za ublažavanje bolova u grlu), da dodajete smuti napicima...\nAko se pitate zašto jednostavno ne biste pojeli tu pomorandžu, umesto da rendate koru, evo odgovora: naravno da možete (i treba!) da pojedete voće, ali je vitamin C mnogo koncentrovaniji u kori, nego u samom voću. Na primer, u 100 grama kore pomorandže nalazi se 136 miligrama vitamina C, dok se u istoj količini voća nalazi 71 miligram vitamina - dakle, skoro dvostruko!\nKonzumiranjem kore citursnog voća ćete zato uneti mnogo više vitamina C nego jedenjem voća ili uzimanjem suplemenata. Dovoljno je da dnevno unesete kašičicu ovako napravljenog vitamina, kako biste uneli potrebnu dozu vitamina C.\nOno što je takođe dobro je da, kada izrendate koru ili je pomoću blendera pretvorite u prah, rok trajanja je do tri meseca ako ga čuvate na tamnom i suvom mestu, a do šest meseci ako ga držite u zamrzivaču.\ncitrusno voće imunitet limun trikovi vitamin C naslovna


Poznati doktor: Novaka ipak očekuje pauza, on je od čelika, primjer je za udžbenike! | Sport.ba\nPoznati doktor: Novaka ipak očekuje pauza, on je od čelika, primjer je za udžbenike!\n22. 02. 2021 - 19:04 | Tenis\nDoktor Moma Jakovljević, hirurg i pomoćnik direktora KBC "Dragiša Mišović", u razgovoru za "B92.net" kaže da Novaka Đokovića očekuje oko mjesec dana pauze.\n"Prvo, ja nisam video snimak, tako da ne mogu ništa da prognoziram. U tom smislu mogu da komentarišem samo njegovu izjavu, da je on jači od čelika, da je to jako bolna povreda, izuzetna povreda i da se, kako on i sam kaže, taj rascep povećao sa 1,7 na 2,5 centimetara. Za oporavak treba preko mesec dana, da se to 'zalepi' i ne ostavlja kasnije nikakve posledice", izjavio je doktor Jakovićević.\n"Ne znam, možda on ima neki bolji tretman tamo gde živi, možda negde u Americi... Tu ipak nema nekih posebnih tretmana. Najjača terapija je mirovanje. Sve dok se, kao što rekoh, taj mišić ne zalepi. Da je trenirao između mečeva, bilo bi još gore. U svakom slučaju, svaka mu čast. Sa tom povredom odigrati ovako, pa čovek je od čelika!", istakao je doktor Jakovljević.\n"Imate ljude koji su fizički jaki, što bi se narodski reklo, mogu volu rep da iščupaju. To je sve, dakle, fizički. On ima ravnotežu, on je psihički neviđeno snažan, najsnažniji je sportista na svetu u psihičkom pogledu. Dakle kod njega je to uravnoteženo, psihički i fizički, zato je on takav šampion. Ima ravnotežu psihofizičkog stanja. Nema ono da je, recimo, jača fizička strana ili obrnuto, to bi onda bilo kao da mu nešto fali! Ovako, Novak je primer za udžbenike", dodaje doktor Jakovljević.\n"Ponavljam, tu je bitno samo mirovanje. Čak ne treba dirati rukama to mesto rascepa, nikako ne sme da se dira! Mogu da pomognu eventualno nekim aparatima, nekim strujama, da bi se zalepili mišići. Ima tu aparata, da ih ne nabrajam sada, koji pomažu da se to zalepi. Ali dirati rukama, masaže, to ne ide. Medicina je otišla daleko", naglašava Jakovljević.\nOstaje pri tome da će Novak najvjerovatnije biti van terena četiri do pet sedmica.\n"Tu je negde, možda ispod mesec dana, zavisi da li je rascep tanak milimetar ili je dužina 2,5 centimetara i širok rascep. Za to mora da se vidi snimak da bi se više znalo, jer su bitni širina i dužina", zaključio je doktor Jakovljević.


MOGLI DA ZBRIŠU NATO ČLANICE SA ZEMLJE! PRONAĐENI TAJNI DOKUMENTI: Otkriven sovjetski plan „Sedam dana do Rajne“ za uništenje NATO!\n02/09/2018 VESTI.DAV Svet, Vesti\nPrema mišljenju američkog lista, legenda o ofanzivi je bila prosto „smokvin list“ koji je trebalo da sakrije pravu prirodu verovatnog konflikta — iznenadnog i munjevitog udara SSSR-a na NATO. Kako prenosi list, ’80-ih godina 20. veka NATO je prešao na nuklearnu doktrinu „gipke odbrane“.\nAlijansa je tada bila spremna da upotrebi nuklearno oružje, ali je za pobedu morala da koristi konvencionalno naoružanje. U tome je i bila glavna razlika u odnosu na Varšavski pakt koji je, prema otkrivenim informacijama, smatrao da je upotreba nuklearnog oružja neizbežna i koji je planirao da ga iskoristi od samog početka. Prema mišljenju autora članka, takva koncepcija je davala Varšavskom paktu kolosalne strateške prednosti nad NATO-om.\nKako zaključuje autor članka, taj plan prilično jasno ukazuje na dve situacije. Kao prvo, u slučaju iznenadnog napada kopnena vojska postaje najvažnija snaga, jer što se ona brže kreće, brže će biti uništen NATO, uključujući njegove avijacione baze i pomorske objekte. Kao drugo, NATO bi verovatno izgubio taj rat, jer pretpostavke Alijanse da bi rat postepeno prešao u nuklearni bile bi fatalne jer je protivnik nameravao da iskoristi nuklearno oružje već prvog dana.\n„Scenario trećeg svetskog rata u Evropi je uvek bio malo verovatan, ali istovremeno je bio posebno opasan. Znamo da bi eskalacija i prelazak na nuklearni rat bio ne samo verovatan, već zagarantovan. Jedino pitanje je koji obim bi dobio takav nuklearni rat i da li bi u njemu ljudska civilizacija preživela“, zaključuje američki list.


Priče o Partizanu - POP 5 – KKPartizanShop.com\nPriče o Partizanu - POP 5\nby Ivan Toskov on June 20, 2020\nPriče o Partizanu, POP 5 - "Prvi treneri"\nU ranim godinama stvaranja najvećeg košarkaškog kluba naših prostora, važnu ulogu odigrali su ljudi koji su bili prvi treneri Partizanovih košarkaša. Mnogi od njih su ovu ulogu obavljali dok su još bili igrači, ali je prvi profesionalni trener našeg kluba postao Aleksandar Nikolić 1958. godine. Legendarni „Profesor“ vodio je tim do 1961. godine, kada ga je nasledio Božidar Munćan.\nPrvi treneri Partizanovih košarkaša, pre Ace Nikolića, bili su Božo Grkinić (1946-1947), Ratko Vlahović (1948), Svetislav Šaper (1949), Janoš Gerdov (1950), Borislav Stanković (1951-1953), Miodrag Stefanović (1954), Mirko Marjanović (1955-1958).\nO tim dalekim danima prvi trener Partizana, Božo Grkinić je svojevremeno ispričao: ,,Košarka pre rata nije bila naročito popularna. Najviše se igrala u Sušaku, Zadru, pomalo Zagrebu i Beogradu. Svi malo poznatiji borci-košarkaši dobili su prekomandu za Beograd. Sakupili smo se na Kalemegdanu, počeli da ubacujemo loptu u koš. Kao gimnazijalac igrao sam uporedo košarku i vaterpolo. Zabeležio i neke uspehe na oba polja. Zato sam i ja prekomandovan u Beograd. Istina, kasnije sam se privoleo vaterpolu i zato nisam ostao poznat u košarkaškom svetu. Malo ko zna da sam prvi trener Partizanovih košarkaša, zatim reprezentativac na prvenstvu Evrope u Pragu, 1947. godine.''


Svekar i snaha sudarili se automobilima – Fokus.ba\nSvekar i snaha sudarili su se vozilima kojim su upravljali, u selu Srednja Čađavica.\nSaobraćajna nezgoda se dogodila oko 11.30 sati na lokalnom putu Ljeljenča – Srednja Čađavica, a učestovala su dva automobila, i to “opel” i “mazda”.\nU ovoj nezgodi ima povrijeđenih, a InfoBijeljina saznaje da je svekar zadobio teške tjelesne povrede, a snaha lakše.\nPolicijski uviđaj je u toku, a više detalja o ovom udesu biće poznato kasnije.\nKolovoz većine putnih pravaca u BIH je mokar i mjestimično klizav, a na dionicama u višim planinskim predjelima i dalje upozoravamo na zaostali snijeg ili led na kolovozu. Apelujemo na vozače da voze maksimalno oprezno, da vožnju prilagode trenutnim uslovima na putu, kao i da na put ne kreću bez zimske opreme.\nZbog zimskih uslova za vožnju u Hrvatskoj, obustavljen je saobraćaj za teretna vozila sa prikolicom i šlepere na graničnom prelazu Izačić. Zbog loših vremenskih uslova obustavljen je saobraćaj od graničnog prelaza Hum/Šćepan Polje do Plužina (Crna Gora).\nSudar auta i grtalice\nU teškoj saobraćajnoj nesreći poginuli 20-godišnjaci\nTeško je povrijeđen T. P., koji je s teškim povredama prevezen u Kantonalnu bolnicu u Bihaću\nMuškarac osumnjičen da je ubio komšiju, pa ga bacio u bunar


ETH / USD u orbiti oko 1000 Slika: Tehnička analiza Sally Ho, 13. januara 2021. ETH | BitcoinEthereumNews.com\nETH / USD u orbiti oko 1000 Slika: Tehnička analiza Sally Ho 13. januara 2021. ETH\nEthereum (ETH / USD) pala je početkom današnjeg dana sjevernoamerički sesija kao par povukao natrag u 1041.43 područje nakon trgovanja kao visok kao Nivo 1094.99 u toku evropski sesija. Trgovci podignuta ETH / USD iz 980.00 područje za vrijeme azijski sjednica, a nivo koji su predstavljali a test od 61.8% korekcije od uvažavanje domet od 886.33 to 1136.93. Chartists promatraju Kolebanja ETH / USD između nivoi korekcije vezano za nedavne raspon amortizacije od 1350.88 to 905.00, sa 1075.33 područje i 1010.23 područje koje predstavlja 38.2% i 23.6% popuštanja. Prodajni pritisak nedavno vidio trgovce izaberi Stop dolje u 1224, 1194.44, 1162.21, 1157.23, 1145.37, 1053.31, i 1002.84 nivoa, područja za uvlačenje da Nije uspeo da obezbedi tehnička podrška u toku akutni pad. Ako ETH / USD produžava svoj povlačenje niže, dolje strana povlačenja područja i dodatna Nivoa of potencijalna tehnička podrška uključi 976.37, 954.16, 941.22, 917.03, 915.48, 902.24, 895.33, 869.22, 860.69, 856.83, 844.44, 831.94, 828.97, 812.73, 783.02, 770.03, 763.66, 750.28, 745.01, I 723.97 područja. Tokom ETH / USD nedavni potez viši to višegodišnjih maksimuma, zaustavlja bili su nedavno izabran gore u 1072.78, 1133.44, 1163.93, 1176.28, 1225.30, I 1230.73 područja i pritisak prodaje se pojačao ispod ova područja tokom povlačenje. Značajno, ove Nivoa zastupljeno tehnički značajna gornji cjenovni ciljevi vezano za istorijski pritisak kupovine oko 215.16, 625.01, 370.50, 480.08, 530.32, I 310.79 područja.\nSnažna zaustavljanja bili su takođe nedavno izabran gore u 819.23, 877.81, I 879.23 nivoa u toku oštar uspon, gornji cjenovni ciljevi takođe povezano sa prethodna kupovina oko 625.01 i 530.32 i trgovci su znatiželjni da vide kako cjenovna aktivnost reagira oko njih Nivoa. Ako ETH / USD u mogućnosti je da nastavi svoje nedavne pritisak kupovine prema gore, dodatno gornji cjenovni ciljevi uključi 1381.03, 1439.98, 1582.86, I 1665.31 područja. Dodatna značajna zaustavljanja bili su takođe nedavno izabran gore u 615.19, 637.79, 668.87, 679.78, I 698.88 područje tokom marša do uzastopne višegodišnje maksimume, a trgovci su znatiželjni da vide kako podršku onih Nivoa postati tokom povlačenja niža. Trgovci jesu posmatranje da je MA-50 bara (4 sata) is bikovski nagovještavajući gore u MA-100 bara (4 sata) i iznad u MA od 200 bara (4 sata). Takođe, i MA-50 bara (satno) is medvjeđe ukazuje ispod u MA-100 bara (satno) i ispod u MA-200 bara (satno).\nCjenovna aktivnost najbliža je 100 bara MA (4 sata) u 979.54 a 50 bara MA (Po satu) u 1059.13.\nTehnički otpor očekuje se oko 1381.04 / 1419.96 / 1439.98 sa zaustavlja očekivano iznad.\nOn 4-satni grafikon, Uspori is Bičevo iznad SlowD-a dok MACD is Bearishly ispod MACDAverage.\nOn 60-minut grafikon, Uspori is Bearishly ispod usporenog dok MACD is Bulllyly iznad MACDAverage.\nTagovi: analiza, ETH, ETHUSD, figura, u, Siječanj, Orbitacija, dosjetka, tehnički\nVanEck tužen zbog navodnog plagiranja prijedloga Bitcoin ETF-a\nJ&J pogađa proizvodnju vakcina, New York Times Reports


BiH 'ne govori jednim glasom': Prijedlozi amandmana neusporedivi, na pomolu sankcije\nObjavljeno Utorak, 04 Rujan 2012 11:59\nAmandmani političkih partija za izmjene Ustava F BiH i BiH, a koji su se trebali predati u parlamentarnu proceduru do 31. kolovoza, neće doprinijeti rješavanju prve obveze iz preuzete 'Mape puta' u Bruxellesu.\nNa amandmane, koje su ponaosob, a ne usuglašeno kako su se obvezali u Bruxellesu, uputili SNSD i SDS, dva HDZ-a, SDA i SBB BiH, međunarodna administracija reagirala je samo nakon nekoliko dana.\n"Suočeni sa neuporedivim prijedlozima, žalimo što se čini da su bh. lideri daju manji značaj ovim pitanjima nego političkom rivalstvu. Građani Bosne i Hercegovine zaslužuju bolje", kazali su u zajedničkoj izjavi za javnost europski komesar za proširenje Štefana Füelea i generalni tajnik Vijeća Europe Thorbjorn Jagland.\nPrijedlozi političkih partija, kako je naglašeno, su neusporedivi i jasno je da će proći još puno vremena dok se ne usuglase.\nMeđutim, međunarodna zajednica dala je do znanja da nema odstupanja od Mape puta i da se obveze moraju ispuniti.\n"Vijeće Europe i Europska komisija s velikim razočaranjem bilježe da su šefovi institucija i politički lideri Bosne i\nHercegovin propustili prvi rok za provođenje Mape puta i nisu do 31. kolovoza uputili Parlamentarnoj skupštini svoj zajednički prijedlog, zasnovan na političkom sporazumu, za usklađivanje Ustava Bosne i Hercegovine sa Europskom konvencijom o ljudskim pravima i osnovnim slobodama (presuda Sejdić-Finci), kao što su se dogovorili na sastanku održanom 27. lipanja u Bruxellesu. Mapa puta Europske unije ostaje na snazi. Ciljevi se neće promijeniti, a presuda Sejdić-Finci mora biti provedena. Europska unija i Vijeće Europe pozivaju bh lidere da ispune svoje obaveze i rade zajedno na provođenju presude Suda iz Strasbourga (ECHR), ispune obveze svoje zemlje prema Vijeću Europe te napreduju u europskim integracijama", upozoravaju Fuele i Jagland.\nOčito je da je europska administracija prepoznala da su bh lideri sada fokusiraniji na predizborne kamapnje nego na ispunjenje obveza te da se neće više tolerirati svađalačka i politička neozbiljnost bh lidera.\nKako republikainfo.com neslužbeno doznaje od izvora u međunarodnoj administraciji, ukoliko se ne primjeni presuda 'Sejdić-Finci' moguće sankcije zbog neusuglašenih stavova mogle bi doći i u vidu nepriznavanja predstojećih izbora.


Posavec, Ž. (2020). 'ZADAĆE DAVATELJA USLUGA NA STRELIŠTU VRAPČANSKI POTOK U ORGANIZACIJI, PRIPREMI I PROVEDBI TRENINGA I NATJECANJA GAĐANJA', Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Kinesiology, accessed 20 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:117:573271\nPosavec Ž. ZADAĆE DAVATELJA USLUGA NA STRELIŠTU VRAPČANSKI POTOK U ORGANIZACIJI, PRIPREMI I PROVEDBI TRENINGA I NATJECANJA GAĐANJA [Master's thesis]. Zagreb: University of Zagreb, Faculty of Kinesiology; 2020 [cited 2022 May 20] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:117:573271


Mijović pred Borac: Favoriti smo, ali to moramo da opravdamo u tih 40 minuta na terenu | Meridian Sport\nNaslovna Košarka Mijović pred Borac: Favoriti smo, ali to moramo da opravdamo u tih...\nMijović pred Borac: Favoriti smo, ali to moramo da opravdamo u tih 40 minuta na terenu\nABA: Petar Mijović\nPetar Mijović, trenen Budućnost VOLI-ja, kazao je u najavi utakmice sa Borcem iz Čačka, da je njegov tim favorit, ali da to mora da dokaže na terenu.\nMijović se osvrnuo prvo na mini turneju od tri vezana gostovanja, koja je njegov tim imao.\n“Iz tri teška gostovanja, Pariz Beograd i Malaga, sigurno da sa puno entuzijazma i samopouzdanja čekamo naredni meć protiv jedne opasne ekipe Borca. Utakmicama koje smo imali na strani, a koje su izuzetno bile naporne, teške, zahtjevne i u fizičkom i u emotivnom smislu, s obzirom na način na koji smo neke utakmice dobili, način na koji smo izgubili utakmicu utakmicu protiv Malage, sigurno da neće biti lako nači dobru energiju protiv Borca”, kazao je Mijović.\nStrateg Podgoričana smatra da da će biti potrebna i koncetracija i energija kako bi se analirale sve pozitivne stvari koje Borac ima.\n“Sigurno da u tom meču moramo biti na maksimalnom nivou koncetracije, prevashodno, nakon toga energije, ne bi li uspjeli da anuliramo sve neke pozitivne stvari koje objektivno Borac u svom timu ima. Jedna ekipa koja je zadržala svoj kostur, koja duži vremenski period igra u istom sastavu, nadograđena sa tri američka igrača, tako da sigurno da će biti zahtjevna utakmica. Naravno da smo favoriti, ali sve to moramo da opravdamo u tih 40 minuta na terenu”, kazao je Mijović.\nBek “plavo-bijelih” Petar Popović je podsjetio na to da su Čačani u prvom kolu pobjedom protiv Partizana u gostima pokazali da su respektabilan oponent.\n“Poslije zahtjevne utakmice i putovanja za Španiju iskorsitili smo ova dva dana da se dobro oporavimo i pripremimo za ekipu Borca. Oni su u prvom kolu pokazali kakav kvalitet posjeduju i mislim da moramo da budemo maksimalno spremni i koncetrisani za utakmicu u subotu kako bi došli do veoma bitne pobjede. Kao što znamo ta utakmica nam je vema bitna, kako bi valorizovali pobjedu protiv Partizana, koju smo ostvarili u drugom kolu. Treba da budemo maksimalno koncetrisani, spremni na jednu fizičku utakmicu svih 40 minuta”, kazao je Popović.\nDuel između Budućnosti i Borca na programu je u subptu of 19:00 časova.\nPrethodni tekstSajborg ušla u istoriju MMA!\nSljedeći tekstHamilton – Imam prostora za napredak i mogu još dugo da vozim na vrhunskom nivou\nAleksa 16 oktobra, 2020 At 18:12\nBilo bi im bolje da ih dobiju sa vise od 10 koseva razlike 😄😄 inace padam na tiket


Kantonalna vlast krši naredbe\nDelegat iz reda Srba u Domu naroda Parlamenta Federacije BiH Aleksandar Štrbac nazvao je podvalom izgradnju migrantskog kampa u srpskom selu Lipa u Unsko-sanskom kantonu, te ukazao da kantonalna vlast krši naredbu donesena zbog virusa korona tako što ih tamo premiješta.\nŠtrbac je rekao Srni da se u vrijeme stanje prirodne nesreće, koje je proglasila kantonalna vast, vrši masovno izmještanje migranata iz okoline Bihaća, te da je očigledno da su neki kantoni država u državi, pogotovo ako treba da se sprovedu antisrpska djelovanja.\nStav vlasti Unsko-sanskog kantona, Štrbac je ocijenio kao poruku da Srbi u Federaciju nisu dobro došli.\n"Srbima se ovog puta za vrijeme Vaskršnjih praznika, u selu Lipa, u neposrednoj blizini Crkve presvetog Vaznesenja Gospodnjeg, srušene 1941. i 1995. godine, koju su ponovo podigli seljani Lipe rasuti po bijelom svijetu, gradi migrantski kamp", ističe Štrbac.\nOn je naveo da se stradanje srpskog naroda na prostoru Krajine ponavlja, te napomenuo da ne blijede sjećanja na mračnu civilizacijsku prošlost, kada je 1941. godine više od 12.000 Srba iz Bihaća i okolnih sela u tadašnjoj NDH mučki pogubljeno u Garavicama, najvećem srpskom stratištu poslije Јasenovca i Јadovna.\nTamo se i danas, dodao je, na spomen-pločama ispisuju vandalski grafiti i onemogućavaju komemoracije povodom ovog stravičnog zločina.\n"Tada je započelo stradanje srpskog naroda na njegovim vjekovnim ognjištima, a danas se nastavlja njegovo dalje ponižavanje", rekao je Štrbac.\nŠtrbac je dodao da se ovim projektom izmještanja migranta krši više naredbi Federalnog štaba Civilne zaštite, koje su obavezujuće za sve građane i organe FBiH, te podsjetio i na odluku Savjeta ministara o zabrani kretanja ilegalnih migranata i njihovog izlaska iz prihvatnih centara.\n"Snimci koji nam ovih dana dolaze iz Bihaća, u kojem se desetine migranata kreću u grupama bez poštovanja socijalne distance, nameću, između ostalog, pitanje koliko je epidemiološki kontrolisana migrantska populacija koja dolazi u selo Lipa", naveo je Štrbac.\nOn je istakao da protiv migranata nema ništa, da razumije životnu problematiku stotina hiljada ljudi koji su napustili svoje domove i raselili se po cijeloj Evropi, ali da na ovakvu smišljenu podvalu mora reagovati kao delegat srpskog naroda u Domu naroda FBiH.\nŠtrbac je podsjetio da se prije nepunih mjesec dana desilo skandalozno pošumljavanja pravoslavnog groblja u srpskom selu Bjelaj u Bosanskom Petrovcu.\nLipa migrantska kriza\nMigrante smještaju u selo Lipa, Srbi najavljuju proteste\nProšić osudio izgradnju migrantskog centra u srpskom selu Lipa\nDoboj: Pronađeni migranti\nIzbio požar na garaži, izgorjeli "golf" i traktor


Posla ima za svakog – pa i za Rumune i Bugare | Evropa | DW | 11.01.2014\nPosla ima za svakog – pa i za Rumune i Bugare\nOd početka godine radnici iz Rumunije i Bugarske imaju slobodu da se zaposle bilo gde u Evropskoj uniji. Bavarski konzervativci tvrde da će ovi ljudi biti opterećenje za socijalni sistem. Međutim, činjenice su drugačije.\nKraj kalendarske godine uvek je period u kojem blago raste nezaposlenost, jer mnogim radnicima ističu ugovori koji u nekim slučajevima ne bivaju produženi. Međutim, na prelazu u novu godinu u Nemačkoj je tek 67.000 ljudi ostalo bez posla – ukupno je nezaposleno manje od tri miliona građana, odnosno 6,7 odsto. Tako niska nezaposlenost ne pamti se od ujedinjenja dve Nemačke. I to sve uprkos štedljivom raspoloženju investitora koji još kao da čekaju konačni rasplet ekonomske krize, primećuje Gerhard Boš sa Univerziteta Duizburg-Esen. Dobru situaciju na tržištu rada ovaj stručnjak objašnjava jakim izvozom i domaćom potrošnjom koja će dodatno ojačati zbog povećanja penzija i uvođenja zakonske minimalne satnice.\nDrastične promene u broju nezaposlenih se ne očekuju – stručnjaci Savezne agencije za rad veruju da će brojka biti stabilna oko 2,9 miliona. Drugačije računaju u Institutu nemačke privrede koji je blizak poslodavcima. Naime, poslodavci su nezadovoljni uvođenjem minimalne plate i najavljuju da će radnici postati preskupi pa da će biti manje radnih mesta. „Imamo istorijski nivo zaposlenosti jer u zemlji radi 42 miliona ljudi. Ali sa tom dinamikom je svršeno“, ubeđen je Mihael Hiter sa ovog Instituta.\nDolaze li radnici ili prosjaci?\nKako se u čitavu sliku uklapaju očekivani došljaci iz Rumunije i Bugarske? Oni su i do sada mogli da rade u Nemačkoj (kao što to, naravno, može i državljanin Srbije), ali je sada razlika u tome što mogu da se dosele u neku zemlju EU, prijave kao nezaposleni i dobijaju socijalnu pomoć. „Većina Bugara i Rumuna koji žive u Nemačkoj su gastarbajteri, dakle oni koji rade, a ne oni koji su pobegli zbog siromaštva kako bi primali socijalnu pomoć“, kaže za DW Herbert Briker sa Instituta za tržište rada. Osim stručnjaka poput lekara, inženjera i informatičara, Nemačkoj hronično nedostaju negovatelji, radnici u gastronomiji i sezonska ispomoć u poljoprivredi.\nZbog toga je Martin Vansleben iz Privredne komore upozorio da ne treba širiti populističke parole kada su u pitanju imigranti. Samo narednih godina tržištu rada u Nemačkoj će trebati 1,5 miliona kvalifikovanih radnika koji će pozitivno uticati na privredni rast, ali i na socijalni sistem, tvrdi Vansleben. Trenutno u Nemačkoj ima 155.000 zaposlenih Rumuna i Bugara, i nezaposlenost među njima ne odskače od proseka za strane radnike uopšte. „Moramo da poradimo na našoj kulturi dobrodošlice. To je svedruštveni izazov. Politika, crkva, sindikati i privreda – svi treba da doprinesu našoj gostoljubivosti“, dodao je Vansleben.\nProblem nekih gradova\nHajnrih Alt iz državnog Biroa rada saglasan je da državljani dve sveže članice EU o kojima je sada reč imaju sve šanse da se integrišu u Nemačko društvo kao radnici, odnosno redovne poreske platiše. On, međutim, ne želi da prećuti da se „trenutno migracija iz Bugarske i Rumunije koncentriše u određenim regionima gde nastaju problemi“. Misli se na čitave kvartove u Duizburgu, Dortmundu, Berlinu, Manhajmu ili Ofenbahu koje naseljavaju Bugari i Rumuni. Oni žive praktično u „getu“, mnogi su nezaposleni, a ovi gradovi – inače odgovorni za isplatu socijalne pomoći – ne mogu sami da prevladaju problem.\nTaj problem niko ne može da porekne – u pojedinim gradovima je zaposlenost Rumuna i Bugara svega deset do dvadeset odsto, ali Herbert Briker kaže da na nivou cele Nemačke došljaci iz ove dve zemlje uglavnom rade i uplaćuju „doprinose penzionom i socijalnom sistemu, tako da na kraju profitira i socijalna država“. Uostalom, i samo prisustvo mnogo nezaposlenih Rumuna i Bugara otvoriće stotine radnih mesta – Nemačka je u potrazi za administrativnim i socijalnim radnicima koji dobro govore ova dva jezika i koji bi trebalo da savetuju došljake iz ovog dela Balkana u potrazi za poslom.\nVažna je kultura dobrodošlice\nBugari će vam iskakati iz frižidera\nKljučne reči bugarska, rumunija, bugari, rumuni, tržište rada, nemačka, posao, rad, nezaposlenost, integracija, dortmund\nTrajni link https://p.dw.com/p/1AoOf


Efekti vestacke oplodnje\nŽelja za osnivanjem porodice često se miješa ne samo sa usvajanjem odluke o braku, već i sa pomisli da je dijete, ili proširenjem porodice. Nažalost, na osnovu primjera iz drugih razloga, ovo je neuobičajeno i treba započeti liječenje ili se mora odlučiti o umjetnoj oplodnji.\nRazlozi za odabir in vitro metoda od strane parova su nesumnjivo mnogi. On može biti npr. Opstrukcija jajovoda, problemi s indukcijom ovulacije kod osobe ili relativno niski parametri muške sperme. Ponekad i, uprkos mnogim studijama, ispostavlja se da specijalisti nisu u uzroku neplodnosti, već da sprovedu dobre forme svog rada. Kada nove metode oplodnje ne uspeju, parovi se kvalifikuju posebno za veštačku pokrivenost, tj. One koji se prenose izvan ženskog reproduktivnog sistema. Sastoji se od kombinovanja, u laboratorijskim uslovima, sperme i jajne ćelije. Od sadašnjeg modela, rješenja često imaju heteroseksualne parove koji, uprkos mnogim naporima, nisu uspjeli ostvariti vlastitu oplodnju. Ova metoda još uvijek ima dosta kontroverzi, ali za mnoge parove koji žele imati potomstvo je cijelo rješenje.\nVažno je napomenuti da prihvaćanjem takve metode treba odlučiti da li ćemo od sjemena primiti spermu našeg prijatelja ili donatora. Često, zdravstveno stanje partnera bira prvu opciju. Prvi sastanak kod doktora je povezan sa dugim medicinskim upitnikom, a na njena pitanja odgovore oba partnera. Ako je tretman završen ranije, trebali biste ponijeti sa sobom i vaše medicinske podatke. Lekar obično pregledava ženu zahvaljujući ultrazvuku, a ona vodi nekoliko novih testova. Klijent mora uzeti pregledano sjeme, igra kupuje uputnicu sljedećem stručnjaku, npr. Urologu. Još jedna posjeta donosi evaluaciju rezultata prethodnih studija i izbor specifične metode oplodnje. Često su potrebni drugi neophodni testovi, kao što su virološki testovi, kojima su podvrgnuti oba partnera. Zatim se pripremite za oplodnju ili hormonsku stimulaciju žene. Sljedeći korak je primanje i spermatozoida i institucija ženskog jaja. U laboratoriji, specijalisti kombinuju ćelije sa spermom. Zahvaljujući tome dolaze embrioni, koji se kasnije redukuju na grupu žena koje koriste odgovarajući kateter. Posle nekih dve nedelje, treba da odete na pretragu.\n« Proizvodac rabljene odjece\nProcjenu efikasnosti zaposlenika u organizaciji»


FORUM BOŠNJAKA CRNE GORE - Nova knjiga Bjelopoljske muftije\nMuftije su imale izuzetno važnu društveno političku, vjersku i kulturnu ulogu u životu Bijelog Polja od 1912. do 1945. Godine.\nKnjiga „Bjelopoljske muftije“, autora Rafeta Mulića i Edina Smailovića je izuzetno značajna za istoriju muslimana - Bošnjaka. Ona otkriva važan i nedovoljno poznat segment naše prošlosti, te kroz sjajno istorijsko štivo, seriju publikovanih dokumenata i fotografija prikazuje bitne momente iz prošlosti našeg društva. Muftije su imale izuzetno važnu društveno političku, vjersku i kulturnu ulogu u životu Bijelog Polja od 1912. do 1945. godine.\nBitno je istaći i to da nijedan segment života Bjelopoljaca nije mogao mimoići funkciju mufitije. Taj prilično zapostavljeni dio naše istorije su ponovo oživjeli autori ove knjige svojim istraživanjima. Oni su pronalaženjem velikog broja dokumenata dokazali da su priče starih Bjelopoljaca zaisa istinete, te da je Bijelo Polje grad u kojem su se dešavale veoma bitne stvari i u kojem su živjeli bitni subjekti svog vremena.\nIako autori ističu da je knjiga nastala kao potpora budućim istraživačima koji će se baviti temom muftijstva na našem području, ona je izuzetno bogatog sadržaja i puna činjenica koje jasno osvjetljavaju temu kojom se bavi.\nKnjiga obrađuje organizaciju Islamske zajednice u Kraljevini Crnoj Gori, zatim organizaciju Islamske zajednice u Kraljevini Jugoslaviji, istorijat muftijske službe u Crnoj Gori i ostalim južnoslovenskim zemljama. Sve to je napisano kao svojevrsni uvod za ono što je glavna tema, a to su bjelopoljske muftije, što sugeriše i naslov knjige.\nDa bi bolje objasnili uticaj muftija, autori su se u pojedinim segmentima bavili istorijskim prilikama u Bijelom Polju i okolini u periodu od 1913. do 1945. godine. Politički uticaj muftija je prikazan kroz istorijske teme Prvog i Drugog svjetskog rata, iseljavanja muslimana, zločin u Šahovićima, izbore za Okružnu i Narodnu skupštinu, kao i kulturno – društveni život koji se ogleda kroz formiranje kulturno – prosvjetnih društava: „Gajret“, „Sloga“, „Sokolsko društvo“, te muslimansko dobrotvorno društvo „Merhamet“.\nFokus istraživanja autora je bio usmjeren na četiri izuzetno važne ličnosti koje su obavljale službu muftije u Bijelom Polju, a to su Jusuf Delević (1865-1916), Salih Mulabegović (1865-1937), Mustafa Salihbegović (1870-1928) i Harun Lamežević (1890-1943). Knjiga se bavi njihovim muftijstvom, ali i društveno političkim ulogama koje su imali u istoriskim procesima. Muftije su karakterisale izuzetne osobine, ugled, uticaj i vrhunsko obrazovanje (školovani u Carigradu/Istanbulu), te stručnost u obavljanju radnih zadataka. Njihovo službovanje, u miru i smutnim vremenima koja su zapljuskivala Bijelo Polje karakterisala je dosljednost svemu što propisuje islam i posveénost održanju narodnog bića na ovom prostoru. U knjizi možemo vidjeti i mnogo dokumenata koji svjedoče o njihovom službovanju, pisama koja govore o njihovom zalaganju i trudu za dobro muslimana-Bošnjaka ali i ostalih bjelopoljaca.\nNa kraju treba istaći i to da se ovom temom prije Rafeta Mulića i Edina Smailovića nije bavio niko, te im zbog toga dugujemo veliku zahvalnost i čestitke na predanom istraživačkom radu.


Microsoft na Xbox One i Windows 10 uvodi opciju bezpogovornog povrata novca\nGlavešine iz Redmonda u zadnje vrijeme vuku odlične poteze.\nNapisao Hrvoje Peraić (Fenix) Četvrtak, 13 Travanj 2017\nNakon užasnog ulaska u aktualnu generaciju konzola, Microsoftova Xbox platforma postaje sve poželjnije mjesto za igranje. Prošle godine pokrenut je Xbox Play Anywhere program koji dopušta igranje novih ekskluzivnih naslova na Xbox One i Windows 10, bez obzira na kojoj platformi je igra inicijalno kupljena.\nSada, po uzoru na Valveovu politiku, iz Microsofta uvode povrat novca na kupljene igre. Kao i na Steamu, povrat novca ćete moći zatražiti ukoliko ste neku igru igrali manje od 2 sata, te ako nije prošlo više od 14 dana od kupovine igre. Ako su oba uvjeta ostvarena, automatski ćete dobiti povrat novca. Bez ikakvih pitanja, bez kontaktiranja korisničke podrške i ostalih potencijalno frustrirajućih radnji.\nUpute za dobit povrata novca su jednostavne, a proces je u potpunosti automatiziran.\nSistem se upravo testira na alpha verziji operativnog sustava Xbox One konzole. Kao što nam je otkrio jedan korisnik na Neogafu, isto neće vrijediti za DLC-ove, season pass pretplate i slične nadogradnje. Što je i razumljivo.\nDakle, bolja vremena za Microsoft stižu. Nova moćna konzola je pred vratima, sama platforma sa softverske strane je sve atraktivnija, a jedino što još nedostaje je – veći broj ekskluzivnih igara koje će prodavati platformu. Ipak, promatrajući poteze Microsofta u posljednje vrijeme, nekako smo prilično sigurni da će se i to uskoro promijeniti. Nakon dugo vremena, u lipnju bi Microsoft trebao ukrasti sva svijetla reflektora na E3.\n2017 Tra 13 09:38:24 AM\nGoG je to prvi uveo, pa je Origin iskopirao GoG, pa je Valve iskopirao Origin, pa je Microsoft iskopirao Valve.\nUglavnom, Poljaci rulz :D\n[quote="Deadwalker"] GoG je to prvi uveo, pa je Origin iskopirao GoG, pa je Valve iskopirao Origin, pa je Microsoft iskopirao Valve.\nUglavnom, Poljaci rulz :D [/quote]\n2017 Tra 13 09:44:24 AM\nSuper, još da službeno podrže Xbox kod nas a ne da moramo kupovati kodove po belom svetu.\n[quote="ikral"] Super, još da službeno podrže Xbox kod nas a ne da moramo kupovati kodove po belom svetu. [/quote]\n2017 Tra 13 10:41:05 AM\nNisam znao to :D\n[quote="Fenix"] [quote author=Deadwalker link=topic=7803.msg163741#msg163741 date=1492069104]\n[/quote]Nisam znao to :D [/quote]\n2017 Tra 13 10:59:51 AM\nSada još neka samo Sony iskopira Microsoft i super za nas potrošače.\nJa se inače polako prebacujem sa Steama na GoG - sviđa mi se ta no DRM politika, odnosno da ekšueli posjeduješ igru bez ikakvih restrikcija. I još im je ovaj Galaxy klijent sve bolji + normalna refund politika + support koji ti odgovori u istom danu + za svaku kupnju se izravno podržava jedan od najboljih deva današnjice.\n[quote="Deadwalker"] Eto :)\nJa se inače polako prebacujem sa Steama na GoG - sviđa mi se ta no DRM politika, odnosno da ekšueli posjeduješ igru bez ikakvih restrikcija. I još im je ovaj Galaxy klijent sve bolji + normalna refund politika + support koji ti odgovori u istom danu + za svaku kupnju se izravno podržava jedan od najboljih deva današnjice. [/quote]\n2017 Tra 13 12:11:05 PM\nI meni se bas svidja GOG. Nabavio bas Stalker trilogiju i bas me iznenadilo koliko im je dobar klijent i sve sljaka bez problema.\nUz to, sto manje pare Gabenu to bolje :roll\n[quote="viper89"] I meni se bas svidja GOG. Nabavio bas Stalker trilogiju i bas me iznenadilo koliko im je dobar klijent i sve sljaka bez problema.\nUz to, sto manje pare Gabenu to bolje :roll [/quote]\n2017 Tra 13 12:17:29 PM\n[quote="FicoLegend"] [quote author=viper89 link=topic=7803.msg163765#msg163765 date=1492078265]\nKratosov rekord nije dugo trajao; Spider-Man je najbrže prodavana ekskluziva u povijesti Playstationa\nPlayStation Now odsada ima mogućnost skidanja igara\nGiveaway: Dijelimo čak tri SCUM Steam koda, najpopularnije nove igre danas!\nFFA i Gamepires poklanjaju! Read More\nAssassin’s Creed Odyssey: Pogledajte prekrasne vidike u 4K i kompletnu mapu nakrcanu otocima\nUz sve navedeno, u igru je ubačen dio u kojem smo nekad davno gledali Kratosa. Read More\nSpider-Man krije horor lica iz PS1 ere!\nKockasta glava poprimila je sasvim novo značenje! Read More\nZaprosio je u Spider-Manu, a ona ga sa strane prima\nTužni i sivi oblaci nadvili su se nad tužnim junakom ove priče! Da je život često noćna dama potvrđuje to i ova… Read More


Jednakost, različitost i inkluzija | British Council\nBritish Council stvara međunarodne prilike za ljude u Velikoj Britaniji i drugim zemljama i širom sveta gradi poverenje među ljudima. Naš rad podrazumeva izgradnju odnosa s ljudima koji vode poreklo iz najrazličitijih sredina i kultura. Stoga različitost i promocija jednakosti i inkluzije predstavljaju suštinski deo našeg rada.\nTamo gde se različitost ne priznaje i ne ceni, nema ni jednakih mogućnosti za sve. Informišite se o razlici između jednakosti, različitosti i inkluzije kao i o sedam područja na koje se fokusiramo u svom radu.\nŠta se podrazumeva pod politikom jednakosti, različitosti i inkluzije\n'Jednakost' podrazumeva da tretman svih ljudi bude pravedan i bez predrasuda, i da se na radnom mestu i društvu uopšte stvaraju uslovi koji podstiču i vrednuju različitost i promovišu dostojanstvo. Ovaj pojam takođe podrazumeva pokušaj da se ispravi dosad postojeća neravnoteža i osigura konstruktivan rad s klijentima, kupcima i dobavljačima, rad koji podržava inkluziju i ne daje povoda za diskriminaciju.\nRazličitost podrazumeva stvaranje inkluzivnog okruženja i praksi koje koriste organizaciji i onima koji rade u njoj ili s njom. Poseban je naglasak stavljen na činjenicu da se ljudi razlikuju na mnogo načina. Razumevanje, vrednovanje i upravljanje tim razlikama mogu dovesti do većeg stepena participacije što može pozitivno uticati na lični, timski i uspeh cele organizacije.\nKad je reč o politici jednakosti, različitosti, i inkluzije fokusiramo se na sedam glavnih područja:\nReligija/Uverenja i kultura\nNaš pristup jednakosti, različitosti i inkluziji\nRazvili smo niz politika za promociju jednakosti, različitosti i inkluzije, i koristimo niz mehanizama za praćenje i procenu napretka njihovog uključivanja u svakodnevnu praksu. Verujemo da je najbolji način za postizanje tog cilja osigurati da su ovi principi ugrađeni u sve procese i funkcije, učiniti ih sastavnim delovima donošenja odluka o svim politikama i imati ove principe na umu pri planiranju naših programa, od početka do kraja. To je ono što podrazumevamo pod uvođenjem principa jednakosti, različitosti i inkluzije u svakodnevnu praksu.\nDa li želite više informacija?\nPročitajte ceo pravilnik o politici jednakosti, različitosti i inkluzije na našoj globalnoj Internet stranici. Ako vam je potrebno više informacija o našem radu u ovoj oblasti ili želite savet kako da na najbolji način primenite ovu politiku u svojoj organizaciji, biće će nam zadovoljstvo da vam izađemo u susret. Za sva pitanja molimo vas da kontaktirate našeg kolegu Miloša Arsića.