Club von Neumann: 2011/12\nLetnje škole, akademije, seminari\nPrijatelji iz Libertarijanskog kluba ostvarili su ideju o do sada najvećem projektu. Akademija Liberalnih Politika će trajati jedan semestar od sredine februara do sredine juna. Prijave su do 1. februara. Znajući ko organizuje, ovo je prava poslastica za mlade i ambiciozne studente.\nVeć sam ranije preporučivao Beogradsku Otvorenu Školu. Svi oni koji su zainteresovani za teme koje spajaju ekonomiju sa politikom, međunarodnim odnosima i evropskim integracijama toplo preporučujem da se prijave. Dodiplomske multidisciplinarne studije DAUS progrma traju godinu dana i odlični su poligon za upoznavanje briljantnih ljudi sa raznih fakulteta, odlična prilika za građenje poslovnih i akademskih veza i za proširenje veština i perspektiva. Prošlog leta imao sam fenomenalnu priliku da prisustvujem seminaru koji organizuje Institute for Humane Studies. Oni organizuju čitav niz letnjih škola i programa stažiranja. Rok za prijavu na letnje škole je 31. mart 2012. U Pragu se već dvadesetak godina organizuje letnja škola AIPES (American Institute in Political and Economic Systems). Ovo je svakako predivno iskustvo i šansa za mlade ljude i studente završnih godina studija. The Fund for American Studies koji organizuje ovu školu takođe organizuje još letnjih programa i programa stažiranja. Rani rok za prijavu za AIPES i IIPES je 31. januar 2012.\nMises Institut iz Alabame, SAD, svake godine u julu organizuje Mises University, najveći skup libertarijanskih ekonomista. Ovaj simpozijum toplo preporučujem onima koji imaju nameru da se dalje bave austrijskom ekonomijom, političkom filozofijom ili anarho-kapitalizmom. Poslednji rok za prijavu 6. april 2012.\nOdlične seminare organizuje i Foundation for Economic Education. Ukoliko imate predloge za još neke letnje škole i programe koji bi mogli biti interesantni drugim čitaocima bloga Club von Neumann molim vas da ostavite u komentarima.\nGenijalnost nema granice\nProsto je neverovatno koliko ljudi umeju da budu preduzimljivi i genijalni. Reč je o onim malim sličicama sa rečima koje je potrebno ispuniti da biste potvrdili da ste ljudsko biće prilikom otvaranja naloga na primer. Nikada nisam pomišljao da nešto tako jednostavno, obično i dosadno može biti tako genijalno.\nTED video Massive Scale Internet Colaboration Napisao\nNa T.R. sam još odavno našao zanimljiv članak Slaviše Tasića o lutanjima ekonomije. Tu je na zanimljiv način skrenuta pažnja na gubljenje u matematičko-statističkim modelima kao u lavirintu - stalno se krećete a baš nigde ni ne stižete. And mainstream economics is all about it. Sa druge strane, meni je odmah palo na pamet kako je pre samo nekih 200 godina situacija bila obrnuta: društvene nauke nisu bile smatrane onoliko dobrim koliko u njima ima brojeva i proračuna, već su one imale primat u odnosu na prirodne. Prirodne nauke su bile smatrane čisto teorijskom apstrakcijom i stavljale su se u isti koš sa npr metafizikom - svaki intelektualac je trebao da zna ponešto o njima ali se preterano zadubljivanje u njih više smatralo gubljenjem vremena nego korisnom investicijom. Najveće proboje u osmišljavanju mašina (je li, time i u stvaranju industrijske revolucije) su izvele neobrazovane zanatlije, od kojih su neki bili skoro nepismeni. Tako je osnivač britanskog Društva građevinskih inženjera Telford odbijao da u članstvo primi ljude koje su izučavali fiziku, a njegovi savremenici za njega kažu i da nije bio u najboljim odnosima ni sa geometrijom. Doprinos prirodnih nauka je u punom smislu te reči bio teorijski, dok su se sa druge strane društvene nauke pojavile kao one koje su nudile rešenja za svakodnevne probleme u organizaciji života u tadašnjim društvima. Tek nekih stotinak godina posle početka industrijske revolucije se pogled malo više okrenuo opet prirodnim naukama zbog velikog tehničkog dostignuća koja su promenila zauvek ljudski život. Otada se može reći da su društvene nauke napredovale mnogo manje u poređenju sa onim prirodnim koje su doživele pravi bum - stvorene su potpuno nove nauke (fizika i hemija) i desetine novih oblasti (radiologija, atomistika, kvantna mehanika). Upravo taj praktični doprinos prirodnih nauka je doveo do toga da se one sve više guraju tamo i gde im nije nikako mesto, ili barem nije u tolikom obimu. U ekonomiji takođe - modeliranje nije problem samo po sebi, to može biti korisna stvar ali ono ne sme biti svrha sama po sebi već samo instrument i zgodna alatka. Ništa više. Napisao\nMichael O'Leary of Rhianair\nEvo šta je preduzetnik i njegov osećaj za slobodu!\nLjubav prema komunizmu na našim prostorima\nOduvek sam bio fasciniran brojem ljudi koji na našim prostorima (ali pre svega mislim na ovaj Beogradski pašaluk u koji se pretvorila Srbija) vole komunizam. Pod njime podrazumevam sve vrste levičarenja, jer i državni socijalizam, kao i onaj samoupravni, a takođe i soc-dem rešenja su zapravo samo varijacije na temu. Kada se pomenu komunisti većina nas pomisli na generaciju koja je u redovima PUPS-a - razlozi su vrlo jasni: lepa mešavina propagande i realnog stanja. Svim stanovnicima SFRJ dugoročno je ispiran ispiran mozak o tome kako je Titov put najbolji i najuspešniji (toliko da su ljudi više plakali kada im je umro voljeni veliki vođa nego član porodice - svaka sličnost sa tužnim vestima iz Severne Koreje je namerna) jer kako drugo da se objasni to fanatično uverenje da su 'fića' i 'stojadin' odlični automobili a ne pokretne kante i ostale narodne mudrosti i ludosti. Međutim, to nije jer postoji stvarno veliki doprinos socijalizma na Balkanu porastu opšteg standarda života među širokim narodnim masama: produžio se životni vek, počela je ubrzana urbanizacija, stanovništvo je počelo da uživa u korišćenju širokog asortimana robe široke potrošnje - deluje smešno, ali veš mašina i frižider su osvojili srca ljudi starije generacije (mislim pre svega na one rođene '30-ih i '40-ih) - to su ljudi koji su rođeni u bedi prethodne Jugoslvije (BDP per capita je bio 50 USD 1938) koji su još doživeli ratna razaranja i da ih je razvoj SFRJ izvukao iz siromaštva. Stoga mi je u potpunosti jasno zašto imaju jasna levičarska opredeljenja (ovde da zanemarimo psihološki uticaj da su uvek lepša vremena za život ona u kojima smo mladi a ne stari). Na nesreću, raspad bratstva i jedinstva, ratovi i nikada završena tranzicija su rezultirali velikim padom standarda građana - još jedan razlog za kukanje kako je sve bilo bolje dok je Tito bio živ. Studentariju već razumem: malo uticaja tu ima pomodarstvo (naročito kod studentskih protesta), slabo artikulisana želja za promenom u društvu u kome je dominantna teza već 30 godina kako svetom vladaju bogataši moćnici iz senke koji bi da nas pretvore u robovsku radnu snagu itd. Mislim da oni nisu opasni - pre svega, postoji nada da će većina njih da promeni mišljenje kada se budu malo više upustili u život i prošire vidike, te prestanu da čitaju isključivo Stiglitz-a i gledaju filmove Michael Moor-a. Međutim, ono što je meni teško shvatljivo je veliki prodor levičarskih ideja među srednje generacije. Srednje generacije (oni rođeni krajem '60-ih i početkom '70-ih) su već zatekli relativno normalnu zemlju (u smislu zadovoljavnja bazičnih potreba - bilo je struje, većina ljudi je mogla sebi da priušti televizor, godišnji odmor i auto) a zatekla ih je kriza komunizma koja je bila akutna '80-ih, koja je bila decenija bez skoro ikakvog ekonomskog rasta, uz stalnu inflaciju i sve veću nezaposlenost koja više nije mogla da se prikrije gajstarbajterskim odlascima u Nemačku ili Austriju ili prekomernim zapošljavanjem u propalim društvenim preduzećima. Te generacije su ljudi koji imaju samo razloge da ne vole socijalizam jer im on ništa nije pružio - čak naprotiv. Zato su mi enigma i njihove razloge nikako da shvatim (osim onih najbanalnijih tipa: ne želim da radim a hoću da lepo živim) ali mislim da je broj ljudi sa takvim razmišljanjem jako mali - barem su oni levičari sa kojima sam ja raspravljao uglavnom bili prilično uspešni ili vredni ljudi a ne društveni paraziti. Ta iracionalnost u njihovom pogledu na svet me ne začuđuje, već zaprepašćuje. Još uvek pokušavam da prokljuvim zašto tako razmišlaju, ali za sada mi još uvek ne ide...\nOd svoje desete godine, kada sam kupio prvu njegovu knjigu na Sajmu knjiga, pročitao sam 23 knjige Teri Pračeta (Terry Pratchett).Neverovatno je koliko su njegove blesave, otkačene i po svim parametrima genijalne knjige uticale na moj intelektualni i svaki drugi razvoj. Bez Teri Pračeta verovatno nikada ne bih razumeo Monty Python humor a zbog njegvih knjiga stalno razmišljam "lateralno" (out of the box) o apsolutno nemogućim i otkačenim rešenjima za realne probleme (naravno ne uspeva uvek, ali vredi pokušavati). Teri Pračet je kao lego kocke, apsolutno obavezna igračka kako bi klinci razvili logiku, brzinu razmišljanja, kreativnost, osećaj za nemoguće...\nPoslednju knjigu sam pročitao pre oko godinu i po dana. Od tad se dosta stvari promenilo u mom životu i u načinu razmišljanja. Počeo sam da opažam rečenice i misli koje imaju ideološku pozadinu (malte ne sve imaju, pa onda pokušavam da otkrijem šta to ljudi učitavaju kao pretpostavljeno pre nego što krenu da analiziraju neki pojam). Uvek sam se pitao odakle kod mene poriv za slobodarskim idejama (mada jesam vaspitavan u soc-liberalnom duhu u malo široj porodici sam neka vrsta pionira liberalizma) i moguće da je upravo Teri Pračet odgovor na to. Na veliko zaprepašćenje sinoć sam pronašao dve rečenice koja na ciničan ali tako precizan način opisuju slobodarske ideje. Prenosim drugu iz knjige "Poslednji kontinent" strana 22. :\n"A ogledi sa Heksom (analogija savremenog komjutera), univerzitetskom mislećom spravom, pokazali su, zaista, kako mnogo toga nije nemoguće sve dok ne probaš. Kao što prezauzeta vlada usvaja skupe zakone koji zabranjuju nešto novo i zanimljivo tek onda kada ljudi zapravo pronađu način da to urade, univerzum se oslanja mahon na to da niko neće ništa probati."\n"Tamo negde, u nekom muzeju, sedi jedan čovek i piše bezopasnu knjigu o političkoj ekonomiji, a onda, iznenada, na hiljade ljudi koji je nisu čitali izgine zbog onih koji nisu shvatili šalu. Znanje je opasno, i zato vlada često drži pod paskom ljude koji misle misli prevelikog kalibra." Zapravo sada mi je jasno da su cinični komentari koje Pračet tu i tamo zalomi o korumpiranoj vlasti, najmoćnijim esnafima ubica i lopova, o beskorisnim čarobnjacima, besmislu ratova, političkim intrigama, prostituciji i dr., predstavljaju sliku u ogledalu, i oštru kritiku savremenog sveta. On kroz svoje bezopasne romane o diskvetu secira društvo do najsitnijeg besmisla otkrivajući kako moć često ima tendenciju da ode u pogrešne ruke i kako vlast radi pre svega za sebe. Ima tu još dosta slojeva naravno. Nažalost, Teri Pračet boluje od alchajmera i namerava uskoro da nas napusti. Kada izdahne otići će moj veliki prijatelj iz detinjstva, tutor i genije uz kojeg sam sazreo ali izgleda i delimični inspirator slobodarskih uverenja.\nKraljevina Jugoslavija vs SFRJ - drugi deo\nGlavno pitanje koje se postavilo posle završetka Prvog svetskog rata bilo je unifikacija novca na teritoriji nove države SHS, iliti monetarna unifikacija. U sastav nove države ušle su oblasti koje su prethodno bile deo Kraljevine Srbije, Kraljevine Crne Gore i Austro-Ugarske monarhije - svaka od tih teritorija je pre tog sukoba imala posebnu valutu u zlatnom, srebrnom ili bimetalnom standardu. To su bile Srpski dinar (zamenjiv za zlato ili srebro), austro-ugarska kruna ( zamenjiva za zlato) i crnogorski perper (zamenjiv za srebro). Međutim, stvar nije bila tako jednostavna - za vreme okupacije Srbije 1915-1918. na teritoriji Crne Gore i centralne i zapadne Srbije se dekretom okupatora, koristila kruna kao sredstvo plaćanja, a na teritoriji istočne i južne Srbije bugarski lev. Međutim, količina kruna na okupiranim teritorijama nije nikada bila posebno značajna - prvo, zbog toga što nije bilo neke organizovanije trgovine i privrednog života uopšte (ceo upravno-administrativni aparat srpske države je izbegao kao i pretpostavlja se, skoro trećina ukupnog stanovništva) a drugo, austrijska okupaciona vlast je promenila devizni kurs. Dok su se pre rata dinar i kruna nalazili u odnosu 1:1, 1915. je naređeno da se menjaju po novom kursu od 1 krune za 2 dinara - time je srpski dinar izgubio polovinu svoje vrednosti preko noći. Rezultati su bili da se stanovništvo vratilo na naturalnu privredu za vreme tih par zadnjih ratnih godina da bi sačuvali vrednost svoje ušteđevine. Za vreme ratnih godna, kao i za prvih nekoliko godina posle rata pojavila se velika monetarna ekspanzija paprinog novca u odnosu na njegovu zlatnu podlogu jer su sve zemlje (neke manje a neke više) putem štamparskih presa se inflatorno finansirale zbog velikih ratnih troškova. Srbija je bila jedan od retkih izuzetaka od ovog pravila koje je zahvatilo veći deo sveta i koje je na kraju dovelo do napuštanja zlatnog standarda - srpska vlada se finansirala isključivo zaduživanjem kod svojih ratnih saveznika a zlatna podloga nije služila za novu emisiju novca već je čuvana u sefovima Banque de France u Marseju, gde se privremeno smestila Privilegovana narodna banka Kraljevine Srbije posle povlačenja preko Albanije. Samim tim je vrednost dinara po završetku ratnih dejstava bila skoro ista onoj predratnoj, a za to vreme je austro-ugarska kruna izgubila 60% svoje vrednosti (uporedite sa engleskom funtom koja je oslabila samo 9%). Posle primirja, srpska vlada je zbog stalnog unošenja novih količina kruna na područje kojime je sada ona upravljala, izdala zabranu unošenja veće količine od 1000 kruna ili leva iz inostanstva, želeći da tako koliko-toliko obuzda inflaciju krune na svojoj teritoriji - međutim, krijumčarenja su se nastavila pa je pretilo da kruna postane običan papir. U tom trenutku još nije bilo uspostavljenog odnosa između dinara, krune i ostalih valuta nego se njihov odnos određivao od transakcije do transakcije, prema dogovoru zainteresovanih strana. Naredni korak ministarstva finansija je bilo prinudno markiranje kruna izvršeno do kraja decembra 1919. - naime, u opticaju su bile dozvoljene samo te markirane krune tj one koj su se tada zatekle na teritoriji SHS i time su de facto prihvaćene kao domaći novac, dok su one nemarkirane bile smatrane za stranu valutu i morale su da se menjaju za dinare ili označene krune. Posle toga je došlo do određivanja zakonskog odnosa između dinara i krune u odnosu 4:1 prema tadašnjem važećem berzanskom kursu - potom su krunske novčanice zamenjene dinarsko-krunskim novčanicama prema tom paritetu (sa jedne strane je bila vrednost izražena u nekadašnjim krunama a sa druge u dinarima). Posle toga se postavilo pitanje državne emisione ustanove, jer je ona bila ta koja je trebala da izvrši zamenu novčanica za novu valutu a ne država - ovde ću vas podsetiti da je Privilegovana banka Kraljevine Srbije bila privatna banka u većinskom vlasništvu domaćih privrednika, a potom kada su se njene akcije našle na berzi, i većeg broja malih akcionara iz građanskog staleža. Posle konsultacija sa privrednicima i političarima iz novih severnih i zapadnih krajeva, odlučeno je da se ne stvara nova emisiona ustanova već da se samo preimenuje ova stara i da se njeno poslovanje proširi na celu teritoriju nove zemlje, ali bez promene Zakona o nadležnosti narodne banke iz 1886. Prema mirovnom ugovoru u Sen Žermenu, sve zemlje sukcesori Habsburške monarhije su bile dužne da markiraju krunske novčanice na svojoj teritoriji (da bi tako sprečili prelivanje inflacije iz jedne zemlje u drugu) kao i da ih u roku od godinu dana zamene za svoju monetu, ili za novu. Prvo je izvršena zamena bugarskih leva - i to u direktnom obračunu sa bugarskom emisionom ustanovom, prema berzanskom paritetu. Potom su zamenjeni crnogorski perperi - njihov predratni odnos sa dinarom je iznosio 9 perpera za 10 dinara, a zamenjeni su u paritetu 1:1 za sume do 5000 perpera, a za veče količine 1:2. Posle toga, postavilo se pitanje zamene kruna - taj problem je bio znatno olakšan time što je srpski dinar baš zbog neekspanzivne monetarne poltike zadržao svoju vrednost te je brzo počeo da iz opticaja potiskuje krune čak i iz delova nove zemlje gde nikada ranije nije bio korišćen. Tada je odlučeno i da dinar postane nacionalna valuta, i da se od 01.01.1923. sve cene počnu izražavati u njemu umesto u dinarima i krunama prema paritetu. Jedini problem koji nije bio rešen bilo je metalno pokriće za krunske novčanice - SHS je trebalo da dobije zlatne krune iz likvidacione mase austro-ugarske banke u Beču. Zato se država zadužila kod narodne banke za sumu od skoro 1,3 milijarde zlatnih dinara očekujući da će tak novac dobiti, što se nažalost nije desilo, jer je Srbija dobila samo 21 milion dinara u zlatu. Ostatak novca je isplaćivan tako što se država odricala godišnjih učešća u zaradi Narodne banke sve dok se on nije isplatio 1938. Drugi svetski rat je na našim prostorima u privrednom smislu jako ličio na onaj prethodni. Kraljevinu Jugoslaviju su okupirale Nemačka (najveći deo Slovenije), Italija (Dalmacija i Crna Gora), Albanija - u personalnoj uniji sa Kraljevinom Italijom (zapadna Makedonija i Kosovo), Bugarska (Makedonija i jugoistočna Srbija), Mađarska (Bačka, Prekomurje i Međumurje) dok je ostatak teritorije organizovan kao Nezavisna Država Hrvatska kao fašistička nemačka marioneta i okupaciona zona u većem delu Srbije. Svaka od ovih oblasti je odlukom okupacionih vlasti počela da koristi strane valute - nemačku marku, italijansku liru, albanski franak, mađarsku pengu i bugarski lev, kao i dve nove - hrvatsku kunu i srpski dinar. Privilegovana narodna banka Kraljevine Jugoslavije je rascepkana i od nje su stvorene nove dve: Hrvatska državna banka i Srpska narodna banka, a do tada jedinstveno monetarno područje je rascepkano na njih 7. Jugoslovenski dinar je zamenjen za kune i srpske dinare po kursu 1:1, a za ostale valute po postojećim kursevima berzi. Koliko je novostvorena Srpska narodna banka bila zaista srpska i nezavisna ilustruje to da je za njenog komesara postavljen nemački oficir Jakobus Zengen. Takođe, bankarski kapital je de facto bio konfiskovan jer su bili blokirani svi računi (tekući i depoziti). Pored svega toga, dodatno zamešateljstvo je bila pojava nemačkog okupacijskog novca: Reicshkreditkassenscheine (nadam se da sam pogodio kako se piše). Ukratko, to su bili vojni kamioni sa ciradom, u kojima su se nalazile štamparske mašine i kada bi nemački vojnici ušli na neku okupiranu teritoriju i našli nešto što im treba, lepo bi pitali koliko košta i odmah na licu mesta ištampali potrebnu količinu novca. Nemačke okupacione trupe su dobijale i platu u ovom novcu koji je bio indeksiran u nemačkim markama ali je bio zabranjen da se koristi na teritoriji nemačkog Rajha već je to moglo samo na okupiranim teritorijama (pre svega u istočnoj Evropi). Ovaj mali uvod odslikava valutni haos koji je zatekla nova vlast po oslobađanju Jugoslavije, te je bilo neophodno da se monetrani prostor što pre unificira da bi se uspostavio kakav-takav privredni život. Još 1944. osnovan je Savetodavni monetarni odbor koji je 1945. preimenovan u Savetodavnu monetarnu komisiju. On je doneo odluku da se nova novčana jedinica nove/stare države ostane dinar, iako je bilo i predloga da se nazove lipa, jer je dinar bio naziv valute iz omrznutog režima. Vlada Demokratske Federativne Jugoslavije je ipak zadržala stari naziv jer je htela da u tadašnjim turbuletnim spoljnim prilikama tako simbolički nastavi kontinuitet prethodne Jugoslavije, pre svega radi lakšeg povlačenja zlatne podloge Narodne banke iz inostranstva, sa računa iz Njujorka, Londona i Moskve. Ustanovljen je novi jugoslovenski dinar, sa zakonskim paritetom od 56 300 dinara za 1 kg zlata (te prema tome 50,06 dinara za 1 USD). Odlučeno je i da se zamena okupacijskog novca izvrši odmah po oslobađanju teritorije, te tako prvo u istočnom delu a potom i u zapadnom koji je još bio pod upravom nacista i njihovih saveznika. Sledeći problem koji se postavio bio je paritet nove valute prema onim okupacijskim, naročito zbog ogromne inflacije skoro svih moneta koje su se koristile na jugoslovenskom području. Njome su najviše bili pogođene mađarska penga i hrvatska kuna koje su potpuno obezvređene. Međutim, odnos zamene je odlučen prema malo čudnim parametrima: prema količini novca koji je bio u opticaju na teritoriji pre rata. Tako je na Srbiju trebalo da otpadne 47,7% od ukupne količine novih dinara, a 52,3% na teritoriju NDH. Pri tome je odrđeno da se za 100 srpskih dinara dobije 5 jugoslovenskih - taj odnos je značio legalizovanu državnu pljačku građana jer se računalo da je novčani opticaj srpskog dinara od početka rata poćan za 20 puta umesto za 8,3 koliko je zaista iznosio. Time je stanovništvo Srbije i Banata pretrpelo smanjenje svoje kupovne moći za 2,5 puta. Ovde bih još naveo da je dogovor o monetarnoj unifikaciji, pa i kursevima zamene, pao na sastancima u Mažestiku (dakle, stari srpski običaj vođenja poltike po kafanima se tada još nije bio izgubio). Kratak zaključak: moglo bi se reći da su državna rukovodstva Jugoslavije posle i Prvog i Drugog svetskog rata naišle na slične probleme, ali da su ih rešile na potpuno drugačije načine. Prva monetrana unifkacija jugoslovenskog prostora se obavila posle završetka ratnih dejstava, kada je tržišni mehanizam bio ponovo uspostavljen i time mogao da izvrši važan zadatak evaluacije odnosa među dve glavne valute, dinarom i krunom. Tako je ona obavljena posle detaljnije pripreme i to prema važećim berzanskim kursevima iz Beograda i Zagreba (pošto je novosadska berza bila produktna, na njoj se nisu kotirale valute). Sa druge strane, druga monetarna unifikacija jugoslovenskog prostora je sprovedena dok su ratna dejstva još uvek trajala - u trenutku kada tržište nije ni postojalo a kamoli moglo da vrši svoje funkcije. Time je paritet zamene bio ostvaren čistom političkom spekulacijom negiranjem realnog stanja na terenu. Napisao\nRecesija kao lek\nPrenosim niv tekst za nedeljno izdanje novosadskog Dnevnika o monetarnoj ekspaniziji kao uzroku krize. Odgovaram i zašto novo doštampavanje novca neće povratiti ekonomiju na održiv rast.U istom izdanju i intervju sa Mišom Brkićem o Grčkom scenariju u Srbiji.\nProkopijević: "Evropa ima alternativu"\nIntervju za Danas (Plave strane: Uniju (ne) čeka sudbina SSSR) Profesora Prokopijevića obišao je blogosferu i facebook. Kao i TR, preporučujem ovaj intervju kao obavezno štivo. Kao što profesor ističe u intervjuu, fokus treba pomeriti sa EU integracija kao cilja po sebi na reforme bez kojih Srbija nikada neće izaći iz krize.\nDodatak 9. Decembar 2011. Prokopijević u emisiji "Jedan na jedan"\nLibija, nafta i teorija zavere II\nEvo dokaza da je gotovo neverovatno da je nafta pravi motiv umešanosti Francuske i Velike Britanije u intervenciju u Libiji. V. Britanija, pre svega zahvaljujući velikim zalihama u Severnom moru, proizvodi oko 1,4 miliona barela dnevno - pretežno brent nafte (CIA World Factbook). To znači da će do kraja ove godine VB proizvesti više nafte nego Libija. Potrošnja nafte u VB je samo 15% veća od domaće proizvodnje i kada bi se detaljnije pogledali podaci o strukturi uvoza i izvoza nafte i derivata shvatili bi koliko su slabe veze između Libije i Velike Britanije. Na kraju, od ukupnog izvoza nafte iz Libije, Velika Britanija je adresa tek 4% libijskog izvoza. To znači da je ukupna vrednost nafte koju VB uveze iz Libije oko pola promila svetskog tržišta (ugrubo 0,65%), a to bi pokrila ponuda iz bilo koje od barem dvadeset zemalja bez ikakvih problema. Već ste shvatilo koliko je nemoguće da neko diže britanske avione zbog kusura od prosečne transakcije na Londonskoj berzi (figurativno).\nŠto se tiče Francuske tu je stvar nešto drugačija. Francuska ima veoma skromnu proizvodnju nafte a uvozi ukupno 2,2 miliona barela nafte dnevno. Od ukupnog uvoza nafte u Francusku, Libijska crude oil čini manje od 10% tokom godina (ovo pokazuje kratka računica, nisam našao izvor). Ovo je logično zbog niskih transportnih troškova (vodom na kratku distancu) i to jeste značajna cifra. Od ukupnog izvoza iz Libije do sada je petnaestak procenata išlo u Frnacusku pa je ta veza značajnija.\nSamo u slučaju Francuske i eventualno Italije moguće je da je dostupnost nafte bila jedan od faktora zašto je doneta odluka da se u akciju krene i pre rezolucije Saveta bezbednosti. Međutim to ne znači da je rat vođen zbog nafte nikako. Jer i dalje važi da je za neku kompaniju koja vadi naftu potrebno da stekne pravo korišćenja nad naftnim poljem što bi opet podrazumevalo kopnenu invaziju ili privatizaciju. Obe opcije su gotovo neverovatne što govori ponovo da niko nije bio lud da za to lobira.\nNa kraju potrebno je istaći ponovo da je Libija mali igrač na svetskom tržištu nafte, da njeni potvrđeni izvori i godišnja proizvodnja (2%) nisu dovoljni da poremete svetsko tržište. Svaki šok koji bi se dogodio prestankom izvoza iz Libije bio bi apsorbovan drugim ponuđačima iz OPEC-a. SAD i Velika Britanija su toliko nezavisni od libijske nafte a u francuskom uvozu ona je tek manji deo. Kompanije koje vade naftu i proizvode derivate nemaju interes da ulaze na nedostupno i rizično područje Libije pored toliko drugih dostupnih zemalja.\nLibija, nafta i teorija zavere\nNe bih da sudim šta su bili razlozi za vojnu intervenciju zapadnih saveznika nad Libijom. Kad god se dogodi slična situacija najlakše je čuti objašnjenje da je sve to zbog nafte. Pružiću par podataka i razmišljanja koja potvrđuju da nafta svakako nije povod za mešanje SAD.\nPrvo, malo ljudi zna da SAD pokrivaju dobar deo svoje potrošnje nafte (oko 38%*). Zapravo kada se posmatraju naftne prerađevine SAD je prošlog meseca bila prvi put u suficitu razmene za poslednjih šezdeset ili sedamdeset godina. Dakle, Amerika zavisi od nafte manje nego što prosečan kafanskih teoretičara misli.\nTačno je da Libija ima ogromne potvrđene zalihe nafte (47 milijardi barela). Međutim u razmerama međunarodne proizvodnje Libija je mali igrač sa udelom u svetskoj proizvodnji od svega 1,5 do 2%. Ono što je mnogo bitnije, udeo Libije u uvozu nafte u SAD je na nivou statističke greške. Da je celokupan izvoz Libije bio usmeren samo u Ameriku, to ne bi bilo dovoljno da porkije ni 15% uvoza u SAD. Pet najvećih trgovinskih partnera SAD u uvozu nafte (Kanada, Saudijska Arabija, Meksiko, Venecuela i Nigerija) pokrivaju oko 70% ukupnog uvoza (primetite da Libija nije ni u 15 najvećih izvoznika). Da je Libija bilo kad prestala da izvozi naftu, kompanije iz bilo koje od navedenih zemalja bi Americi mogle da isporuče razliku u roku od mesec dana. Čak i u OPEC-u, Libija je mali igrač. Dakle, svi podaci pokazuju da je nafta u Libije od tako malog značaja za privredu SAD da je potpuno neverovatno da neko diže avione, troši ogroman novac na intervenciju, zbog vrednosti nafte koja je na nivou statističke greške. Za SAD bi bilo logično da napdnu Libiju zbog nafte koliko i Nemačkoj da bombarduje Srbiju zbog fabrike Zastave koja ugrožava interese nemačkih automobilskih proizvođača.\nDa bi se neka naftna kompanija dokopala izvora u Libiji morala bi da reši nekoliko problema. Prvo mora dobiti pravo upravljanja nad naftnim poljima. Ili kao vlasnik (od te priče nema ništa jer će na vlast doći ili muslimanski fundamentalisti ili neka nova hunta ili neki treći socijalista a ko od njih će želeti da privatizuje "strateški nacionalni resurs") ili kao trajni korisnik (što bi podrazumevalo SAD upravu koja je nemoguća bez kompene okupacije o kojoj takođe ni govora). Drugo, zašto bi ijedna kompanija ulagala u Libiju koja trenutno oslikava političku anti-stabilnost sa mogućnošću izbijanja novog građanskog rata i novih spaljivanja rafinerija. Pored toliko zemalja sa mnogo više i bliže nafte ne vidim razlog zašto bi se ijedna naftna kompanija kockala sa Libijom. Zaključak: Libijska nafta je toliko nebitna za privredu SAD da ne postoji logičan splet okolnosti u kojima vlada SAD ima ekonomski interes da bombraduje Libiju zbog nafte. *Podaci za Septembar 2011. Napisao


Njemačka u 'plinskoj krizi', proglašen nivo 'uzbune'\nFILE - Pipes are pictured at a gas compressor station in Mallnow, Germany, Nov. 1, 2021.\nNjemačka je u četvrtak pokrenula "fazu uzbune" svog gasnog plana za hitne situacije. Odgovor je to na smanjenje isporuka iz Rusije.\nVlada aktivira fazu dva trostepenog plana za hitne slučajeve kada vidi visok rizik od dugoročne nestašice gasa i teoretski dozvoljava komunalnim preduzećima da prebace visoke cijene na industriju i domaćinstva i na taj način pomognu u smanjenju potražnje.\nU drugoj fazi, tržište je i dalje u stanju da apsorbuje nedostajuće količine bez potrebe za državnom intervencijom koja bi započela u posljednjoj fazi.\nOdluka, koju je najavio njemački ministar ekonomije, označava snažan pomak, posebno za najveću evropsku ekonomiju, koja je gajila snažne energetske veze s Moskvom još od hladnog rata.\nMinistar ekonomije Robert Habeck je u izjavi rekao da je "situacija ozbiljna i da će doći zima".\n"Smanjenje isporuke gasa je ekonomski napad na nas od strane (ruskog predsjednika Vladimira) Putina", rekao je on.\n"Čak i ako to još ne možemo osjetiti: nalazimo se u plinskoj krizi", dodao je Habeck.\nSuočena sa opadajućim tokovima gasa iz glavnog dobavljača Rusije, Njemačka je od kraja marta bila u prvoj fazi svog plana za vanredne situacije, koji uključuje strožiji nadzor dnevnih tokova i fokus na punjenje skladišta gasa.\nRečeno je da, iako su skladišta plina trenutno popunjena do 58 posto kapaciteta - što je više nego u ovo doba prošle godine - cilj dostizanja 90 posto do decembra neće biti ostvaren bez daljih mjera.\nRuski dobavljač Gazprom prošle sedmice je smanjio protok preko gasovoda Sjeverni tok 1 na samo 40% kapaciteta, okrivljujući kašnjenje u povratu servisirane opreme zbog sankcija.\nDesetak zemalja Evropske unije sada je pogođeno prekidima isporuke gasa iz Rusije, izjavio je u četvrtak visoki predstavnik EU za klimatsku politiku Frans Timmermans.\nRusija je već prekinula dotok gasa za Poljsku, Bugarsku, Holandiju, Dansku i Finsku zbog njihovog odbijanja da se pridržavaju nove šeme plaćanja, odnosno plaćanja gasa u rubljima.\nTimmermans je rekao da je 10 od 27 zemalja članica EU izdalo "rano upozorenje" o snabdijevanju gasom - prvo i najmanje ozbiljno od tri nivoa krize identifikovanih u propisima EU o energetskoj sigurnosti.\n"Rizik od potpunog prekida dotoka gasa sada je realniji nego ikada ranije", rekao je on.\nEU je uvozila 40% gasa od Rusije prije nego što je Moskva napala Ukrajinu. S opadanjem ruske ponude i rastućim cijenama plina, neke zemlje su povećale korištenje elektrana na ugalj, istovremeno insistirajući da je to privremeno i da neće osujetiti ciljeve klimatskih promjena.


Poziv za učešće na regionalnoj online konferenciji u okviru projekta YourJob - Caritas Srbije\nPoziv za učešće na regionalnoj online konferenciji u okviru projekta YourJob\nCaritas Srbije2021-09-22T12:33:08+00:0022.09.2021.|mladi, najave, vesti|\nCaritas Srbije i partneri na regionalnom projektu YourJob pozivaju Vas da učestvujete na regionalnoj konferenciji MLADI NA BALKANU: OBRAZOVANI. NEZAPOSLENI. U POKRETU.\nKonferencija će se održati online od 28. do 30.9.2021. godine, a svi zainteresovani se mogu prijaviti putem linka\nŠta uskraćuje obećavajuću budućnost mladima u regionu?\nNa ovoj panel sesiji biće predstavljena najnovija istraživanja o nezaposlenosti mladih u regionu. Rezultati istraživanja će biti predstavljeni i o njima će se diskutovati s naglaskom na društveno-ekonomske i socio-obrazovne aspekte. Na panelu će učestvovatii Nermin Oruč, Ivna Čelebičić i Dženana Alađuz.\nMlade žene i mogućnosti zapošljavanja u regionu\nPovećanje zapošljivosti jedan je od najučinkovitijih načina osnaživanja žena. Ovaj panel će se osvrnuti na položaj žena na tržištu rada, te će se razgovarati o izazovima i budućim mogućnostima. Na panelu učestvuju Monika Kocaqi, Mariana Meshi i Ariela Mitri.\nNačini izlaska iz nezaposlenosti – šta mladi očekuju od društva?\nOvaj panel će se usredsreditit na perspektivu mladih: Koji su izazovi i ideje koje mladi vide za svoju budućnost u regionu? Mladi će podeliti svoja iskustva i razgovarati o njima s predstavnicima lokalnih aktera. Govornici su Anita Aliu, Malsore Deidia, Azem Kukaqi, Parparim Lubishtani, Visar Idrizi, Besmir Salihu, Mentor Collaku, Alfred Pjetri i Luz Balaj.\nUspešne priče u podržavanju zapošljavanja mladih u regiji\nOva panel diskusija okupiće aktere direktno uključene u integraciju mladih na tržište rada. Biće predstavljeni primeri dobre prakse sa posebnim naglaskom na direktan rad sa mladima. Panelisti su Tobias Noelke, Jelena Stefanović, Sven Dominković, Željko Skenderović, Marko Stanković, Ardita Bonatti, a moderator je Marina Savković.\nGledajući unazad i napred: Dve godine YourJob-a.\nU ovom, glavnom delu konferencije predstavićemo glavna postignuća nakon dve godine realizacije projekta i usmeriti se na buduće perspektive. Osvrnućemo se na glavne ishode u prethodna dva dana i njihove implikacije na daljju saradnju i strateški rad na povećanju zapošljavanja mladih u regionu. Govornici su Andreas Knapp, mons. Michael Landau, beogradski nadbiskup i mitropolit, mos. Stanislav Hočevar, predstavnici donatora i partnera.\nU okviru ovog događaja s ponosom ćemo predstaviti brojne mlade preduzetnike koji su osnovali svoja preduzeća i dobili finansijsku podršku kroz YourJob program. Moći ćte da ih posetite na našem virtelnom sajmu preduzetništva!\nKonferencija će se održati na engleskom jeziku uz simultani prevod. Svi zainteresovani se mogu prijaviti putem linka https://yourjob.collectivibe.com/register\nYourJob je regionalni program osnaživanja mladih pružanjem prilika za povećanje njihove konkurentnosti na tržištu rada. Projekat realizuju Caritasove organizacije u regionu. Mladima program YourJob nudi profesionalnu orijentaciju, edukaciju, stručnu praksu i podsticaje za pokretanje sopstvenog biznisa. Na ove načine, u okviru projekta, do sada je podržano više od 5.600 mladih ljudi. Više od 360 mladih je svoje prvo radno iskustvo steklo uz posredovanje YourJob programa.


Letovanje Grčka Paralija Vila Erato 2021\nVila Erato je odlično locirana, nalazi se u centru Paralije (oko 70m desno od crkve), u glavnoj ulici, na samom šetalištu. U neposrednoj blizini vile nalaze se brojni butici, prodavnice, restorani, taverne i barovi, a udaljena je od plaže oko 20m. U našoj ponudi imamo dvokrevetna i trokrevetna studija, kao i četvorokrevetne i petokrevetne apartmane, koji se nalaze na prvom, drugom i trećem spratu. Sve smeštajne jedinice imaju opremljen kuhinjski deo, kupatilo/wc, fen, terasu, TV, WiFi internet i klima uređaj (uz doplatu na licu mesta, od 5€ dnevno).\n1/5 apartman 5 120 140 145 155 165 170 170 160 135 120 65*\n1/4 apartman 4 135 155 160 175 185 190 190 180 155 135 70*\n1/3 studio 3 135 155 160 175 185 190 190 180 155 135 75*\n1/2 studio 2 165 195 200 220 235 245 245 225 190 165 85*\n© BG Autentik / Ukupno poseta: 1321505\tjuče: 1749\tdanas: 2097 / SiteMap


Odnos lekara sa pacijentkinjom: Sve ono što niste znali…. « Klub beba trudnica i mama <3 Odnos lekara sa pacijentkinjom: Sve ono što niste znali…. – Klub beba trudnica i mama <3\nOdnos lekara sa pacijentkinjom: Sve ono što niste znali….\nPoštovani doktore,kakva je oblast ginekologa,šta sve jedan ginekolog mora da poseduje?\n-Ginekologija je jedna vrlo dinamicna, odgovorna i zahtevna grana medicine. Ginekolozi su shodno tome vrlo temperamentni i dinamicni ljudi, pogotovo oni koji se bave porodiljstvom, gde nekada mora da se reaguje bukvalno u sekundi.\n1.Da li je teško raditi sa ženama?\n-Svaki posao gde se radi sa ljudima jeste tezak, a kada su vam predmet radnje zene, pa pogotovo jos trudne onda je to kud i kamo zahtevnije, i po nekad napornije. Mada svako ko je uzeo da se bavi ginekologijom, predpostavljam da je to zeleo, voleo, tako da sva tezina tog posla se potire time.\n2.Da li Vaše prijateljice i rođake imaju više prednosti od ostalih pacijentkinja?\n-Sto se tice prednosti rodjaka i poznanica u odnosu na ostale zene, pa trudimo se da svi imaju podjednak tretman, ali slozicete se nekada je to nemoguce.\n3.Kako Vi doživljavate saopštenje pacijentkinji da je u drugom stanju pri prvom ultra zvuku?\n-Kada saopstavamo nekoj zeni da je trudna, pogotovo onoj koja je to dugo cekala, priznajem uzbudjenje nije nista manje kod lekara. Nekada krenu i suze radosnice, lekari su empaticna bica, tako da dele i zlo i dobro.\n4.Da li su pacijetkinje nekada bezobrazne i nekulturne prema lekarima i ostalim medicinskim radnicima?\n-Pacijentkinje nekada mogu da budu pogodjene dugim redovima ispred lekarskih ordinacija, i da ih takva situacija navede na neku vrstu revolta, na svu srecu takvih neprijatnosti danas je jako malo. Pa i mi lekari smo cesto puta i sami pacijenti i cekamo nekada red, ako ne kod kolege, onda u nekom drugom drzavnom sektoru, tako da razumemo i tada pacijenta.\n5.Da li ste doživeli nekada uvredu od strane pacijentkinja?\n-Sto se tice uvreda, pa nije bilo direktnih ali nekada jednostavno cujete po neki neumesni komentar u cekaonici…\n6.Zašto se toliko čeka na zakazivanje pregleda ili ultra zvuka?\n-Sto se tice zakazivanja za preglede i ultrazvuk, ceka se iz razloga zato sto je medicinski kadar poslednjih godina desetkovan, sto odlaskom kolega u inostranstvo, sto u penziju, da nas je vise, sigurno je da bi se manje cekalo.\n7.Kako reagujete kada je situacija pacijenta hitna u slučaju operacije ili carskog reza?\n-U Ginekologiji hitno stanje znaci da se mora reagovati bukvalno u 5 minuta, tako da shodno tome,adrenalin koji u tom trenutku radi tera vas da bukvalno trcite hodnicima, i u jednom dahu spasavate bebu ili mamu, a nekada i oboje.\n8.Da li tolerišete dranje i nekulturu u toku porođaja i kako se ponašate u tom slučaju?\n-Zene u toku porodjaja umeju da budu malo neprimerenijeg ponasanja, ali boze moj to je porodjaj, bolovi, strah, sve je to ono sto zenu navede da ne moze da obuzda svoje ponasanje. Zene su inace jako hrabre, ali desi se po koji put da neki krik bude malo glasniji, na svu srecu epiduralna anestezija danas poprilicno obezboljava celokupnu cituaciju tako da je lakse prvenstveno njima a onda i nama.\n9.Da li je istina da ginekolog ne može pregledati svoju devojku, ženu već je predaje drugom lekaru?\n-Pa to da li ginekolog moze ili ne pregledati svoju zenu, devojku, najbolju drugaricu zavisi pre svega od njihovog medjusobnog dogovora i shvatanja. Mozda nije bas najidealnije,ali lekari su strogo profesionalni ljudi, pa ako je situacija takva da se mora, a nema ko drugi u tom trenutku, onda boze moj, pristupite pregledu.\n10.Da li biste nekada primili mito čak iako je poklon-čast od zadovoljne pacijentkinje?\n-Sto se tice mita, danas je to u najvecoj meri iskorenjeno, i hvala bogu da je tako. Nas narod je jako srdacan i oseca potrebu da na kraju uspesno zavrsenog posla casti lekara pa makar i cokoladom, ali pravila su jako rigorozna i moraju se postovati. Znaci ne dovodite ni sebe ni lekara u neprijatnu situaciju!\nKlub se zahvaljuje lekaru što nam je ustupio ovaj tekst\nPročitaj još: Majka se žrtvovala bacivši bebu kroz prozor a ona ostala zarobljena u stanu i ugušila se…\nOvaj unos je objavljen pod Saveti o zdravlju 24. jula 2017. od strane mojklub.\n← Psiholozi upozoravaju roditelje: Nikad nemojte koristiti ovih 5 fraza u razgovoru sa vašim detetom Ispovest trudnog MUŠKARCA: Govore mi da sam nakaza! →


Početna » Postovi tagovani sa 'Arena'\nRumbato | Najave koncerata | avgust 19, 2013\nPevačica legendardnog belgijskog sastava Dani Klajn, povodom predstojećeg koncerta u Kombank Areni, poslala je poruku svim fanovima u Srbiji i regionu.\n„Dragi ljubitelji benda Vaya Con Dios, iskreno se radujemo ponovnom dolasku u Beograd i jedva cekamo da se nadjemo na sceni, pred vama. Obećavamo vam koncert za pamćenje, na kome ćemo svirati nase najveće hitove. Iskreno se nadamo da ćemo ispuniti vasa ocekivanja. Hvala vam za sve godine slusanja nase muzike a mi ćemo se potruditi da vam dobru energiju vratimo 12. oktobra u Areni”, porucila je Dani Klajn.\nVaya Con Dios će, u sklopu oproštajne turneje, nastupiti u Kombank Areni 12. oktobra. Bend će izvesti “Neh nah nah”, „Johnny”, „Just A Friend Of Mine”, „Don’t Cry For Louie”, „Puerto Rico” i ostale dobro poznate teme u originalnom aranžmanima. Ulaznice koštaju 1700 dinara (stajanje), 2400 i 2600 (tribine) i 3300 i 3800 dinara (parter, sedenje) – mogu se nabaviti na svim prodajnim mestima i preko sajta Eventima, kao i na blagajni i putem sajta Kombank Arene.\nDani Klajn je 1. januara napunila 60 godina, i posle oproštajne turneje želi da se posveti mirnijem zivotu. Nedavno je objavila autobiografiju pod nazivom “Memoirs”. Koncert sastava Vaya Con Dios u Kombank Areni organizuje produkcija Playlive.\nMark Knopfler pozdravio fanove u Beogradu video porukom\nRumbato | Najave koncerata | april 29, 2013\nFrontmen Dire Straits-a, gitarista, autor i pevač, Mark Knopfler dolazi u Kombank Arenu, 30. aprila. Pre svog dolaska, poslao je video pozdrav fanovima u Srbiji specijalno snimljen za vreme probe sa porukom da se raduje ponovnom susretu.\nKnopfler je veoma skroman u svojim zahtevima pred i za vreme koncerta. Jedino mu je bitno da se publici obezbedi maksimalni komfor i uživanje u koncertu uz najbolju audio opremu. Za njega lično potrebna je samo jedna garderoba sa ogledalom a za ishranu će se pobrinuti ketering služba koja prati turneju i sprema obroke za ceo tehnički i produkcioni tim.\n“Nikada ne zaboravljam koliko sreće imam što sam došao do ovog nivoa, što imam ovakav bend i ekipu oko sebe, to je fantastična privilegija” – rekao je Mark o celom svom timu koji dolazi i u našu zemlju. Nastup u Beogradu, biće četvrti u nizu na evropskoj turneji povodom novog albuma “Privateering”. U našu zemlju, Mark dolazi iz Bugarske.\nDetalje o koncertu možete naći ovde.


Mozaici na Medijani posle osam decenija dostupni | Kancelarija za saradnju sa dijasporom\nMozaici na Medijani posle osam decenija dostupni\nPodni mozaici na arheološkom nalazištu „Medijana“ u Nišu od danas, sve do oktobra biće otvoreni za posetioce. Ovo je prvi put nakon osam decenija koliko se rade istraživanja u letnjoj rezidenciji cara Konstantina da su ovi mozaici dostupni kako Nišlijama tako i turistima\nOtvaranjem Medijane za posetioce Zavod za zaštitu spomenika kulture i Narodni muzej obeležavaju jubilej, a to je 80 godina od prvih organizovanih istraživanja na „Medijani“.\n“Ono što je najvažnije za Medijanu i vilu sa peristilom a to su podni mozaici. Kada neko dođe ovde imate na jednom mestu gotovo ceo objekat, prezentovan i 1000 kvadratnih metara mozaika što ne možete videti nigde u Srbiji a ni u širem našem prostoru, to je nešto što je najvažnije. Medijana je mali deo slaglice koja predstavlja antički Niš, ovo je dobar primer kako treba prezentovati naše nasleđe”, rekla je na otvaranju Elena Vasić, direktorka Zavoda za zaštitu spomenika kulture.\nOstalo je još posla na Medijani, ali novac za završetak svih radova očekuje se nakon dolaska ministra kulture, koji iako pozvan nije došao ni danas.\n“Ostalo je da se dovrši ulazni deo, ostalo je još i da se uradi projekat završne prezentacije, što će da usmeri turiste, kao i interpretacija ovog objekta. Mozaici su sada otvoreni ali će se tokom leta raditi projekti za njihovu konzervaciju i finalnu prezentaciju”, kaže Vasić.\nKompleks je građen pre oko 1.700 godina, pretpostavlja se da je izgrađen krajem trećeg i početkom četvrtog veka nove ere, i najpoznatiji je kao letnja rezidencija cara Konstantina.\nIstraživanja su počela tridesetih godina prošlog veka, 1936. godine podignut je objekat „Vila sa peristilom“, površine oko 50 metara kvadratnih, istraživanja su nastavljena posle Drugog svetskog rata.\nIstraživalo se i šezdesetih i sedamdesetih godina, a onda je krajem prošlog veka sve stalo, da bi nakon postavljanja velike kupole pre godinu dana, sve dobilo novi izgled i smisao.\n“Najvažnije je da je Medijana danas otvorena. Ovo je deo tog velikog bogatstva Medijane, ovi mozaici se prvi put vide posle nekoliko decenija. Bez sumnje Medijana je biser kulturnog nasleđa Niša i dobro je što ćemo do jeseni moći sve ovo da pokazujemo”, rekao je na otvaranju Slaviša Popović, direktor Narodnog muzeja Niš.\nNakon oktobra će stručnjaci iz Beograda da predlože kako će mozaici biti konzervirani, i da li će biti otvoreni i tokom zime, dodao je Petrović.\nOtvaranje Medijane upotpuniće turističku ponudu Niša.\n“Konačno je ovo arheološko nalazište nakon tri godine izgradnje ove kupole otvoreno a mi u Turističkoj organizaciji možemo da ove sadržaje nudimo turistima. Otvaranje Medijane sigurno će uticati na povećanje broja turista, ako ne onda je sigurno da njenim otvaranjem imamo potpuniju kulturnu ponudu”, kaže Uroš Parlić, direktor Turističke organizacije Niš.\nBivši gradonačelnik Niša ponosan je na to što je u njegovom mandatu Medijana dobila novo ruho.\n“Ovo je fantastičan završetak posla koji je počet još 2013. godine u godini proslave Milanskog edikta a Ministarstvo kulture je izgradnju pomoglo sa 120 miliona dinara za podizanje kupole. Ja sam danas vrlo uzbuđen jer sam u prilici da po prvi put u životu vidim ove mozaike, jer sam sve ovo znao samo iz brošura”, rekao je bivši gradonačelnik prof. dr Zoran Perišić.\nInpozantna kupola prekriva prostor oko 10.000 kvadratnih metara, a raspon stubova je oko 72 metra.\nRadno vreme lokaliteta je od utorka do petka od 11 do 18 sati, a subotom i nedeljom od 10 do 15 sati. Ponedeljkom „Medijana“ neće raditi. Cena karte je 150 dinara za odrasle, a 130 dinara za đake, studente i penzionere.\nIzvor: http://niskevesti.rs, http://www.belami.rs


Nepravilno spakovan prtljag | Krovni koferi | Thule | Velmark Auto Market\nDa li sami sebe nesvesno dovodimo u opasnost?\nVreme je godišnjih odmora, kada često koristimo automobil za odlazak na letovanje, a porodično putovanje gotovo uvek znači i gomilu različitog prtljaga. Nepravilno spakovan prtljag zna da bude jako opasan po putnike. Pakovanje kofera, raznih sportskih rekvizita, igračaka i suncobrana nije samo stvar estetike i funkcije, već i bezbednosti.\nMada se nadamo da ste toga već svesni, nije na odmet iznova i iznova napominjati da svi putnici moraju biti vezani sigurnosnim pojasevima. Deca se moraju prevoziti u posebnim dodatnim sedištima. I mada su ovoga verovatno svi već svesni, vozači često zanemaruju opasnost koja vreba od prtljaga koji se nalazi u kolima. Nepravilno spakovan prtljag i neobezbeđeni objekti unutar vozila u slučaju naglog kočenja ili nezgode mogu da se pretvore u opasne projektile, a osim toga onemogućavaju preglednost.\nNepravilno spakovan prtljag\nTo što vozite SUV ili miniven ne znači da treba da ga napunite do krova. Maksimalna dozvoljena nosivost, koja podrazumeva ukupnu težinu putnika i prtljaga, varira od vozila do vozila. Čak i kada se radi o istom modelu (na primer golf 7 1.2 TSI ima različitu nosivost od golfa 7 2.0 TDI). Maksimalnu nosivost možete često da nađete na nalepnici koja se nalazi na okviru vrata ili u uputstvu za upotrebu vozila. Ako izračunate šta ste sve poneli i koliko putnika vozite, često ćete da budete iznenađeni činjenicom da ste se približili limitu.\nPažljivo rasporedite teret\nTeške i glomazne komade prtljaga treba stavljati na dno prtljažnika i po mogućstvu ih čvrsto nagurati do naslona zadnjeg sedišta da bi se smanjila opasnost od njihovog uletanja u kabinu. Važno je da najteže stvari stavljate što bliže centru vozila. Na ovaj način ćete smanjiti uticaj dodatne težine na upravljivost automobila. Prevelika težina u zadnjem delu gepeka bi mogla da sabije zadnje opruge tako da se smanji težina na prednjoj osovini, što dalje utiče na manevrisanje i ležanje auta u krivinama.\nNepričvršćeni komadi prtljaga iza putnika pri sudaru dobiju 30 do 50 puta veću težinu, što ljudski vrat i glava ne mogu da izdrže.\nNajzad, ukoliko imate previše stvari, koje ne mogu lepo i bezbedno da se spakuju, nije loše da razmislite o vrlo praktičnim krovnim prtljažnicima.\nVelmark Auto Market vam nudi najveći izbor krovnih kofera za sva vozila – od 300 Litara – 600 Litara. Bez obzira koje vozilo imate uvek će biti potrebe za onim što se zove krovni kofer ili krovni box. U ponudi imamo veliki izbor krovnih kofera i oni se razlikuju po litraži, obliku, po veličini, po kvalitetu i boji. Takođe svi podržavaju evropske standarde i svi imaju integrisane sigurnosne bravice. Želje kupca određuje sam izbor ali i potreba kao što su skijanje, kamp oprema, stvari – odeća itd. Krovni koferi se nude u beloj, crnoj, sivoj metalik, sivoj antracit boji kao i u karbon look boji. Poverite svoje potrebe profesionalcima, uživajte u odmoru!\nBezbednost, Krovni koferi, Putovanje, Thule\nVreme je godišnjih odmora, kada često koristimo automob ...\nOštećenja od grada na automobilu su možda i najveća noć ...\nDezinfekcija klima uređaja spada u obavezno održavanje ...\nIspravan pritisak u gumama je jedna od osnovnih stvari ...\nMeđunarodna vozačka dozvola se izdaje se na osnovu Među ...\nČetka za čišćenje felni\nKrpa jelenska koža\nKanebo sintetička krpa


VIDEO - Imigranti na Plješevici - Granica nam je kao sir | Kamenjar\nVIDEO – Imigranti na Plješevici – Granica nam je kao sir\n‘Granica nam je kao sir, dok nas ministar Božinović uvjerava kako smo sigurni i kako je granica nepropusna’, kažu u HSP-u.\nNa ovom teritoriju ograda može biti tek pomoćno sredstvo.\n“Ljubaznošću i susretljivošću pripadnika Gorske službe spašavanja Stanica Bihać, u mogućnosti smo vam pokazati video-snimku, u kojem se vide kolone izbjeglica iz afričkih i azijskih zemalja, u pokušaju ilegalnog prelaska državne granice na Plješevici.\nGSS je već imala dvije intervencije na ovom području, no iz ove službe upozoravaju da bi situacija, s dolaskom jeseni i zime, mogla postati alarmantna:\n“Mi se ne bavimo ilegalnim ili legalnim prelascima. To nas ne zanima, nas zanimaju isključivo ljudski životi. S obzirom na masovnost pokušaja prelaska granice, te na vremenske prilike, koje nas očekuju u narednom periodu, bojimo se većeg broja povreda ili gorih ishoda”.


admin – EM-ELECTRONICS d.o.o.\nKada se spomenu toplotne pumpe, svi prvo razmišljamo o grijanju, međutim, pored osnovne funkcionalnosti, toplotne pumpe obavljaju mnoge druge funkcije, uključujući kontrolu vlažnosti i klimatizaciju za rashlađivanje u toplim ljetnim…\nContinue Reading TOPLOTNE PUMPE 2022\nNAJBOLJE TOPLOTNE PUMPE ZA PODNO GRIJANJE Grijanje vašeg doma je dosta skupo, ali bez obzira na to, grijanje je potreba bez koje ne možete, pogotovo ako živite u relativno hladnom…\nContinue Reading TOPLOTNE PUMPE I PODNO GRIJANJE\nPost category:klima uređaji\nSvijet noviteta među klima uređajima tradicionalno se širi u vrijeme prije početka ljetne sezone. To znači da je sada idealna prilika da predstavimo nove i napredne uređaje koji s lakoćom…\nContinue Reading Vivax: Nove serije klima uređaja (2021)\nPost category:Sigurnosni sistemi\nJedna od najvećih briga današnjice je sigurnos. Bilo da brinete o tome šta vam rade djeca dok niste kući, da li vaši zaposleni zaista vrijedno rade i kada vi niste…\nContinue Reading Wi-Fi kamere – pristupačan video nadzor za sve\nSvi kojima je potreban video nadzor očekuju video snimke odličnog kvaliteta u svim vremenskim uslovima i svako doba dana. Noćni režim kamere je ranije podrazumjevao samo IR diode koje omogućavaju…\nContinue Reading Noćni režim kamera\nŠTA SU TO INVERTER KLIMA UREĐAJI?\nJedno od čestih pitanja kod kupovine klima uređaja je INVERTER! Kupci se pitaju što je to inverter, ima li određena klima inverter, šta dobivam ako kupim klima uređaj s inverterom, štedi li inverter struju, radi li…\nContinue Reading ŠTA SU TO INVERTER KLIMA UREĐAJI?\nVideo nadzor – najbitnije karakteristike kamera\nSistemi tehničke zaštite postali su i potreba i prioritet današnjeg društva. Sistemi video nadzora su samo inicijalna odluka u setu aktivnosti za njihovo dalje planiranje, projektovanje i instaliranje. Početna tačka…\nContinue Reading Video nadzor – najbitnije karakteristike kamera\nSve što treba da znate o video nadzoru\nUvod Video nadzor je za mnoge nepoznanica i zato ćemo pokušati da vam objasnimo sve što treba da znate u ovom tekstu. Šta je potrebno za jedan sistem video nadzora,…\nContinue Reading Sve što treba da znate o video nadzoru


Uslovi korišćenja - Goodwill webshop\nGOODWILL PHARMA WEBSHOP OPŠTI USLOVI\nNa osnovu odredbe čl.13. i čl.27. Zakona o zaštiti potrošača (Sl.glasnik RS 62/2014) Goodwill Pharma, svoje cenjene potrošače koji robu kupuju putem internet sajta www.goodwill.rs\n– da se prodaja robe putem internet sajta www.goodwill.rs obavlja u okviru registrovane delatnosti privrednog društva Goodwill Pharma, adresa za izjavljivanje reklamacije je: [email protected]\n– da se osnovna obeležja robe mogu naći na sajtu www.goodwill.rs\n– da se prema Zakonu o zaštiti potrošača (Službeni glasnik RS, br. 62/2014) kupovina preko naše prodajne internet stranice www.goodwill.rs smatra prodajom na daljinu.\n– da roba koja se prodaje putem internet sajta www.goodwill.rs poseduje svojstva potrebna za redovnu upotrebu te vrste robe u skladu sa njenom namenom koja je definisana u Deklaraciji;\n– da je usluga isporuke robe besplatna za porudzbine koje su veće od 2000 rsd.\n– kupljenu robu isporučujemo u roku od 3-5 dana putem kurirske službe Daily Expres, na način kako je to definisano na strani USLOVI ISPORUKE – da se mogućnost kupovine robe uz posebne cenovne pogodnosti i∕ili uz posebne prodajne podsticaje (akcijska prodaja), obavlja u skladu sa uslovima koji su objavljeni na internet sajtu www.goodwill.rs\n– da potrošač robu koju kupuje putem internet sajta www.goodwill.rs može platiti pouzećem gotovinski u trenutku isporuke, kao i istaknutim platnim karticama u trenutku kupovine na sajtu;\n– da je sajt www.goodwill.rs dužan da isporuči robu koja je saobrazna ugovoru. Ako isporučena roba nije saobrazna ugovoru, potrošač koji je obavestio prodavca o nesaobraznosti, ima pravo da zahteva od prodavca da otkloni nesaobraznost, bez naknade, zamenom, odnosno da zahteva umanjenje cene ili da raskine ugovor u pogledu te robe. Sve troškove koji su neophodni da bi se roba saobrazila ugovoru, a naročito troškove rada, materijala, preuzimanja i isporuke, snosi sajt www.goodwill.rs\n– da u slučaju prijema robe potrošač isti ne želi da zadrži, ima pravo na odustanak ugovora i povraćaj sredstava u visini plaćene kupoprodajne cene za predmetnu robu, u roku od 14 dana.\n1.1 Podaci Prodavca\nPoslovno ime Prodavca: Goodwill Pharma doo Subotica\nAdresa sedišta: Subotica, Matije Gupca br. 14\nKontakt telefon, e-mail: 024/554-498, [email protected]\nBroj tekućeg računa: 265-2410310002004-97\nWeb adresa http://www.goodwillpharma.rs\nŠifra delatnosti 1089 – Proizvodnja ostalih prehrambenih proizvoda\nKupac je svako fizičko lice, koje prihvata Goodwill Pharma Webshop Opšte uslove objavljene na ovoj internet stranici i putem web shopa naruči proizvod.\n1.3. Kurirska služba\nDostava naručenog proizvoda se vrši od strane kurirske službe sa kojom Prodavac ima zaključen Ugovor o pružanju usluga.\nOsnovni podaci kurirske službe sa kojom Prodavac sarađuje:\nPoslovno ime kurirske službe: Društvo za vršenje kurirskih usluga „YU-PD Express“ doo Beograd\nSkraćeno poslovno ime kurirske službe: D Express doo Beograd\nAdresa sedišta: Beograd, Pančevački put 36b\nAdresa za prijem pošte: Beograd, Pazovački put 14-16\nKontakt telefon: 011/331-33-33, 011/331-33-44, 011/331-33-55\nBroj tekućeg računa: 265-1620310003521-78\nKurirska služba preuzima od Prodavca proizvod sa neophodnom pratećom dokumentacijom i organizuje dostavu istog na adresu dobijenu od strane Prodavca. Kurirska služba je ovlašćena da od Kupca , a u ime i za račun Prodavca, preuzme protivvrednost (cenu) proizvoda.\nKurirska služba preuzimanjem porudžbine od Prodavca preuzima i odgovornost za urednost isporuke istog krajnjem potrošaču, Kupcu.\nKurirska služba u okviru svoje delatnosti, čuva, obrađuje i koristi od strane Prodavca dostavljene podatke, vezan obavezom zaštite tajnosti podataka.\n2. Cilj Goodwill Pharma Webshop Opštih uslova\nGoodwill Pharma doo je sastavila i izdala Webshop Opšte uslove sa ciljem da u njemu detaljno opiše uslove korišćenja webshop usluge Prodavca, prava, obaveze i odgovornosti Prodavca i Kupca, kao i sve bitne okolnosti u vezi sa uslugama Goodwill Pharma doo.\nOpšti uslovi sadrže sve bitne elemente pravnog odnosa, koji se korišćenjem webshop usluge uspostavlja između Goodwill Pharma doo, kao Prodavca, i fizičkog lica, kao Kupca. Na sva prava, obaveze i odgovornosti, koja nisu regulisana Opštim uslovima, primenjuju se odredbe Zakona o obligacionim odnosima i drugi pozitivni pravni propisi Republike Srbije koji uređuju delatnost Goodwill Pharma doo, kao Prodavca.\n2.2. Objavljivanje Goodwill Pharma Webshop Opštih uslova\nPrihvatanje Goodwill Pharma Webshop Opštih uslova je preduslov za izvršenje naručenih usluga Prodavca. Kupac prosleđivanjem svoje porudžbine na internet stranici prećutno prihvata Goodwill Pharma Webshop Opšte uslove.\n2.3. Izmene i dopune Opštih uslova\nGoodwill Pharma doo zadržava pravo da jednostrano vrši izmene i dopune objavljenih Opštih uslova. Goodwill Pharma Webshop Opšti uslovi i njihove izmene i dopune stupaju na snagu danom objavljivanja na internet stranici. Goodwill Pharma Webshop Opšti uslovi ostaju na snazi za sve vreme dok Goodwill Pharma doo obezbeđuje kontinuirano i uredno funkcionisanje usluge webshop-a.\nO eventualnim promenama Goodwill Pharma Webshop Opštih uslova se Kupac blagovremeno može informisati pristupom na zvaničnu internet stranicu Prodavca i proverom istih.\n3. Goodwill Pharma Webshop usluga\n3.1. Teritorijalno važenje\nGoodwill Pharma doo prihvata i preuzima obavezu organizovanja isporuke isključivo onih porudžbina koje se isporučuju na teritoriji Republike Srbije. Imajući u vidu gore navedeno svaka porudžbina, čija bi se isporuka trebala izvršiti na adresi u inostranstvu, se smatra nemogućom i kao takva se briše od strane prodajne službe Prodavca.\nProizvodi iz asortimana Prodavca se mogu naručiti putem dostupnog Goodwill Pharma Webshop-a, pri čemu poručivanje proizvoda od strane Kupca se u smislu člana 2.2. Opštih uslova ujedno tretira i kao prihvatanje istih od strane Kupca.\nPreduslov poručivanja proizvoda jeste registracija Kupca na Goodwill Pharma Webshop-u. U momentu kada Kupac potvrdi sadržinu konačne porudžbine, ista se registruje u bazi podataka Prodavca i Webshop sistem Prodavca automatski prosleđuje Kupcu e-mail potvrdu o prijemu porudžbine.\nGoodwill Pharma doo zadržava pravo da u slučaju da postoji izvesna kontradiktornost ili nejasnoća u registrovanim podacima Kupca, kontaktira Kupca e-mailom ili telefonskim putem radi ispravljanja istih i što efikasnije realizacije isporuke naručenih proizvoda.\nKupac ima mogućnost da prosleđuje svoje porudžbine Prodavcu putem Goodwill Pharma Webshop-a isključivo nakon registracije na internet stranici Prodavca. Dakle, Kupac može i bez registracije da pretražuje internet ponudu Prodavca, međutim, da bi mogao i da poruči neki od proizvoda neophodno je da se prethodno registruje. Podatke Kupca unete prilikom registracije Goodwill Pharma doo registruje,tako da prilikom sledeće porudžbine Kupac mora uneti samo korisničko ime i šifru.\n3.4. Izmena, brisanje porudžbine\nNakon prijema elektronske potvrde Prodavca o primljenoj porudžbini, porudžbina ne može biti predmet brisanja.\nIpak, u slučaju kada porudžbina još nije predata od strane Prodavca kurirskoj službi, Prodavac priznaje pravo Kupca da izvršenu porudžbinu otkaže e-mailom ili pozivom prodajne službe.\nO eventualnoj izmeni ili dopuni porudžbine, Kupac ima pravo da kontaktira Prodavca putem e-maila ili telefonskim putem na gore označenom broju pod stavkom „ kontakt telefon, e-mail”.\n3.5. Raspoloživost proizvoda\nGoodwill Pharma Webshop tim ulaže konstantne napore da ponuda proizvoda prikazana na internet stranici Prodavca uvek bude ažurna. Ipak, zbog dinamičnosti tržišta i promenljive potražnje za proizvodima postoji mogućnost da u određenim slučajevima poručeni proizvod više ne bude raspoloživ u magacinu Prodavca u traženo vreme. Ukoliko se dogodi ovakav slučaj prodajna služba Prodavca je dužna o tome obavestiti Kupca e-mailom i kontaktirati ga o mogućem vremenu obezbeđenja proizvoda i isporuke istog.\n3.6. Protivvrednost proizvoda i troškovi isporuke\nProizvod, koji je Kupac naručio putem Goodwill Pharma Webshop-a, se plaća po ceni Prodavca, koja je važila na dan porudžbine.\nKupac ima obavezu da u gotovinskom novcu isplati protivvrednost (cenu) proizvoda prilikom preuzimanja istog od kurirske službe.\nKurirska služba o preuzimanju gotovinske protivvrednosti proizvoda izdaje potvrdu Kupcu.\nProdavac ne priznaje mogućnost delimične isplate protivvrednosti proizvoda, odnosno kupovine na rate. U vezi sa tim kurirska služba nema pravo da primi delimičnu isplatu Kupca.\nKupac može preuzeti ili sve proizvode iz potvrđene konačne porudžbine ili može odbiti preuzimanje porudžbine u celini. Iz toga proističe da kurirska služba nema ovlašćenje da odlučuje o sadržini isporuke, odnosno da donosi odluku o vršenju delimičnih isporuka.\nTroškovi Isporuke za proizvode u vrednosti do 3.000,00 RSD padaju na teret Kupca u iznosu određenom prema važećem cenovniku kurirske službe, dok za porudžbine u vrednosti preko 3.000,00 RSD troškovi isporuke padaju na teret Prodavca.\nAktuelni i ažurirani cenovnik kurirske službe možete pogledati na sledećoj adresi: www.dailyexpress.rs/latn/?page=10 .\nU slučaju da nakon izvršene porudžbine bude utvrđeno od strane Prodavca da je omaškom na sajtu u odnosu na poručeni proizvod označena pogrešna cena, Prodavac će nastojati da Kupca u što kraćem roku obavesti o uočenoj grešci i tačnom iznosu cene koja je za poručeni proizvod važila u trenutku porudžbine. U tom slučaju Kupac ima pravo da poručeni proizvod plati prema stvarnoj ceni koja je važila za taj proizvod u trenutku porudžbine ili da odustane od porudžbine.\n3.7. Neuspešna dostava\nDostavu poručenog proizvoda će kurirska služba pokušati u roku od 2 radna dana od dana potvrde porudžbine. Pre dostave porudžbine kurirska služba će kontaktirati Kupca radi utvrđivanja mesta i vremena lične dostave.\nNakon neuspešne prve dostave, kurirska služba ima obavezu da pokuša sa još jednom dostavom u roku od 24h od prve dostave. Ukoliko ni nakon drugog pokušaja poručeni proizvod ne bude uručen Kupcu smatraće se da je Kupac odustao od porudžbine i da je na taj način iskazao volju da se zaključeni kupoprodajni ugovor raskine.\n3.8. Povraćaj sredstava\nU slučaju vraćanja robe i povraćaja sredstava kupcu koji je prethodno platio nekom od platnih kartica, delimično ili u celosti, a bez obzira na razlog vraćanja, Goodwill Pharma je u obavezi da povraćaj vrši isključivo preko VISA, EC/MC i Maestro metoda plaćanja, što znači da će banka na zahtev prodavca obaviti povraćaj sredstava na račun korisnika kartice\n4. Prava i obaveze Kupca\nPrilikom preuzimanja pošiljke molimo Vas da u prisustvu kurira proverite svoj paket. Ukoliko na njemu ima vidljivih oštećenja (pocepani delovi i ugnječenje) paket ne bi trebalo da preuzmete. U ovom slučaju molimo Vas da nas pozovete telefonom na broj +381/24 554-498 ili nam pošaljete e-mail sa svojim podacima (ime, prezime, telefon) na adresu [email protected] i navedete razlog zbog koga ste odbili da preuzmete paket. U najkraćem mogućem roku obavestićemo Vas o daljem postupanju.\nUkoliko ste primili pošiljku i nakon otvaranja kutije ustanovili da isporučena roba ne odgovara naručenoj ili podaci na računu nisu odgovarajući, molimo Vas da nas, najkasnije u roku od 24h od trenutka prijema pošiljke, pozovete telefonom na broj +381/24 554-498, ili pošaljete e-mail sa svojim podacima (ime, prezime, telefon) na adresu [email protected] i opišete kakav problem imate. U najkraćem mogućem roku obavestićemo Vas o daljem postupanju.\nUkoliko se na kupljenom proizvodu pojave neusaglašenosti u smislu odredbi Zakona o zaštiti potrošača, molimo Vas da postupite na način definisan Pravilnikom o reklamaciji potrošača za robu kupljenu putem internet prodavnice (pravilnik možete preuzeti OVDE). Robu zajedno sa obrascem Zahteva za reklamaciju (obrazac možete preuzeti OVDE) treba da pošaljete na adresu Goodwill Pharma doo (sa naznakom za web shop), 24000 Subotica, Segedinski put 80.\n4.2. Zaštita ličnih podataka\nKupac ima pravo na zaštitu registrovanih ličnih podataka u skladu sa Goodwill Pharma Webshop Polisom privatnosti.\n4.3. Zaštita poverljivih podataka o transakciji


Vila Nirides, Nea Vrasna - Amos Travel\nVila Nirides, Nea Vrasna\nVila Nirides se nalazi na oko 190 metara od plaže, nedaleko od crkve i centra letovališta. U neposrednoj blizini se nalaze brojne taverne, kafići, pekara i prodavnice. Vila je izgradjena 2015. godine i sigurna je jedna od najboljih vila u našoj ponudi. Studiji su prostrani i nalaze se na viskom prizemlju. Svi su opremljeni sefom, klima uredjajem, bežičnim internetom, CD i DVD plejerom i SAT LCD TV – om (sve uračunato u cenu). Dvokrevetni, trokrevetni i četvorokrvetni studiji su sa francuskim i standardnim ležajevima na sprat ili dva francuska. Imaju opremljen kuhinjski deo, kupatilo i lepu terasu sa garniturom za sedenje. Oprema, vrsta nameštaja i izgled studija su izuzetnog kvaliteta i moderno dizajnrani. Veličina studija je od 20 – 25 kvm + terasa. Vila Nirides je visoke A kategorije i poseduje sertifikad ISO standarda 9001, nema peškire i ima mogućnost parkinga na ulici i ispred vile. U vili nije dozvoljen boravak kućnih ljubimaca.


Beograska berza: Indeksi zašli duboko u “crveno” – Bankar.rs\nHome/BERZA/Beograska berza: Indeksi zašli duboko u “crveno”\nBeograska berza: Indeksi zašli duboko u “crveno”\nIndeksi Beogradske berze su zaključili trgovački dan znatno oslabljeni, pri čemu je snažan pad imala obična akcija Komercijalne banke, investiciona aktivnost je ostala prugušena, dok su državne obveznice zabeležile ponovo odlično trgovanje.\nUkupan promet na Berzi iznosio je približno 675,8 miliona dinara (5,7 miliona evra).\nIndeks BELEX 15 se stropoštao za 2,3 procenta na 796,89 poena, a BELEXlajn je potonuo za 1,2 odsto na 1.743,67 poena.\nNa trgovanju je dominirao Metalac iz Gornjeg Milanovca sa prometom od 13 miliona dinara uz rast cene od 0,2 odsto na 2.100 dinara, dok je obična akcija Komercijalne banke registrovala pad od čak 10,5 posto na 2.949 dinara, našavši se na čelu liste gubitnika, a isprometovana je za 4,3 miliona dinara.\nAkcija Naftne industrije Srbije je izgubila 1,2 posto vrednosti, spustivši se na 748 dinara, uz realizaciju od 3,3 miliona dinara, a prozivođač sredstava za zaštitu i prehranu bilja, Galenika Fitofarmacija, zadržao se na nivou od 2.800 dinara, uz trgovanje u iznosu od 0,7 miliona dinara.\nValjaonica aluminijuma Impol Seval iz Sevonja je ostvarila promet od skoro 0,5 miliona dinara po nepromenjenoj ceni od 3.500 dinara, a prioritetna akcija duvanske industrije “Filip Moris” je predvodila dobitnike sa rastom od 1,4 procenta na 5.728 dinara, uz realizaciju od 0,2 miliona dinara.\nStrani investitori su u ukupnom prometu na tržištu akcija imali udeo od 50,36 odsto, i to u kupovini 76,92 posto a u prodaji 23,8 procenata.\nTri serije dinarskih državnih obveznica istrgovane su zajedno u iznosu od oko 653,3 miliona dinara, pri čemu je najveći promet, od 439,5 miliona dinara, ostvarila serija RSO1323 s rokom dospeća u martu ove godine. Strani investitori su u kupovini obveznica imali udeo od 16,36 posto.\nbelex promet Trgovanje\nPregled štampe - 07.02.2020.


Još uvek ni traga Osami bin Ladenu - 2002-02-07\nGeneral Frenks nije pomenuo navodni raketni napad jednog osmatraèkog aviona CIE, bez ljudske posade, u kome je možda ubijeno nekoliko istaknutijih terorista al-Kaide, nedaleko od pakistanske granice. Ali tokom pretresa u senatskom Odboru za oružane snage, general Frenks je priznao da su mnogi teroristi još uvek na slobodi i da od njih preti neprekidna opasnost:\n”Ovo je opasno. Ovi ljudi su posveæeni tome. Ima ih još jako mnogo i ostalo nam je još jako mnogo posla da uradimo.“\nU izveštajima amerièkih medija se kaže da je jedan bespilotni avion tipa ”Predator,“ kakvima operiše Centralna obaveštajna agencija, ispalio raketu tipa ”Hellfire,“ u ponedeljak nedaleko od peæinskog kompleksa Zavar Kili, koji su koristili pripadnici al-Kaide, i koji su amerièke snage žestoko bombardovale. Ni CIA niti Pentagon nisu hteli da komentarišu taj incident. Ali general Frenks je, govoreæi o vojnim operacijama u Avganistanu, nagovestio da su se elitni amerièki i drugi komandosi možda uputili ka jednom zabaèenom podruèju kako bi proverili rezultate tog raketnog napada. On je rekao da se potraga za odbeglim pripadnicima al-Kaide nastavlja:\n”Imamo visoko uvežbane i sposobne specijalne snage u Avganistanu, a ovoga jutra ih ima iz devet razlièitih zemalja. Danas, na nekim mestima, one obavljaju strateška izvidjanja. Lako bi se moglo desiti da u naredna 24 sata sprovedu i neku direktnu akciju.“\nGeneral Frenks je reagovao i na kritiku koju je uputio republikanski senator Džim Baning, što je bila možda jedina zamerka od inaèe pozitivno raspoloženih èlanova odbora:\n”Nisam zadovoljan i mislim da ni jedan Amerikanac nije zadovoljan, što nismo bolje obavili posao sa al-Kaidom.“\nVeruje se da se medju teroristima u bekstvu nalazi i vodja al-Kaide, Osama bin Laden. Takodje se ne zna gde je lider Talibana, mula Mohamed Omar.


Sport i razonoda : dvogled sa staklenim socivima 26.03.2020 - ID 92948873 - KupujemProdajem\nSport i razonoda > Dvogledi, durbini i teleskopi > ID oglasa: #92948873 (postavljen: pre nedelju dana)\ndvogled sa staklenim socivima\nSrdjan Sukic offline\nDvogled sa uvecanjem 4x30 precnik 30 mm. Za vise informacija ako ste zainteresovani mozete pozvati ili poslati poruku\nSve pohvale za Srdjana ! Maksimalno korektan. Sve preporuke za saradnju! !\nMS Industrial SHARK PRO gejmerske slušalice\nROMOSS powerbank 20000mAh 4-5 punjenja\nSve po dogovoru, pošteno, korektno, moje Preporuke . ..\nOdlican POWER BANK punjac ROMOSS novo\nSuper saradnje, preporuka za ovog clana. ..\nInstagram stranica 10.1k\nSve pohvale za člana! Maksimalno korektan i na visini zadatka. Sve preporuke! !


Drinski korpus Vojske Republike Srpske, Brigade Drinskog korpusa VRS\nNalazite se na Rat1992-DRINSKI_KORPUS\ndrinski_korpus- 92819 - 19.04.2015 : Zeljko Tomic Sokolac - (3)\nVišegradska, Goraždanska i 5. podrinjska pbr\nRatni put Pete podrinjske brigade\nPeta podrinjska pješadijska brigada formirana je 17. septembra 1994. godine, naređenjem komande Drinskog korpusa, spajanjem Višegradske i Goraždanske brigade.\nVišegradska brigada formirana je u maju 1992. godine kao TO Skupštine opštine Višegrad. Za šest mjeseci svoga postojanja, ova jedinica je uspjela osloboditi veći dio teritorije Opštine Višegrad. Posebno je značajno oslobađanja strateški bitnog Počivala, 3. decembra 1992. godine. Nakon toga, ostala je neoslobođena samo teritorija putne komunikacije Višegrad-Međeđa, kao i sela u zahvatu te komunikacije. Ovaj pravac biva oslobođen 31. maja 1993. godine, kada u sadejstvu sa ostalim brigadama u naše ruke padaju i zloglasna muslimanska uporišta Meremišlje, Međeđa i Džankovići. Izbijanjem naših jedinica u rejon Ustiprače, teritorija višegradske opštine je bila u potpunosti oslobođena.\nNakon oslobađanja teritorije ove opštine, jedinice Brigade, po naređenju TG Višegrad, kojom je komandovao pukovnik Dragiša Masal, učestvuju u akcijama oslobađaja Trnova, Igmana, Žeravica kao i Nišićke Visoravni. Poslednja akcija koju je ova brigada izvela pod nazivom Višegradska je zajednička akcija za oslobađanje Goražda.\nVišegradska brigada je u svom sastavu imala oko 1500 boraca. Na braniku otadžbine svoje živote je položilo oko 149 boraca, dok je teže i lakše ranjeno oko 322 borca od kojih je 95 invalida.\nBorbeni put Goraždanske brigade započinje u maju 1992. godine. Isto kao i Drinska pbr, i ova brigada je bila raspoređena u dva bataljona, jedan na lijevoj a drugi na desnoj obali Drine. Od maja do avgusta 1992. godine, srpski borci Goražda na lijevoj obali vode iscrpljujuću borbu u očekivanju pomoći. Tako je bilo sve do 28. 07. 1992. godine kada im je zaprijetila opasnost od potpunog uništenja. Uz velike gubitke, narod i vojska su se povukli prema Rogatici.\nNa desnoj obali Drine, jedinice Goraždanske brigade su uspjele da se održe do 18. 09. 1992. godine. Pošto im ni do tada niko nije pristigao u pomoć, bataljon je morao da se povuče ka Čajniču jer više nije mogao da izdrži stalne napade daleko jačeg neprijatelja. Nakon toga se veći broj vojnika priključio VRS u slobodnim opštinama. Od septembra do novembra 1992. godine borci Goražda, uključeni u okolne brigade, veoma hrabro i uspješno učestvuju u odbrani Republike Srpske.\nU novembru 1992. godine u Vardištu se ponovo formira Goraždanska brigada.\nGoraždanska brigada je učestvovala u značajnim operacijama kao što su Međeđa-Ustiparača, Trnovo-Igman, Olovo, Žeravica.. .\nU redovima Goraždanske brigade svoje živote u temelj Republike Srpske je ugradilo 217 boraca, a teže i lakše je ranjeno 482. borca.\n5. podrinjska pbr\nObjedinjavenjem Višegradske i Goraždanske brigade nastala je 5 ppbr. Ova brigada zauzima zonu odgovornosti na Goraždanskom ratištu od Vranovine do Drine i angažuje aktivno i neprekidno van zone odgovornosti, trećinu a ponekad i polovinu boraca Brigade.\nNajznačjniji rejoni stalnog angažovanja ove brigade su bili: Žeravice, Trnovo, Glamoč, Grahovo, Nišićka visoravan, Trebinje i gradovi Krajine u RS. Ova brigada uspješno štiti i svoju zonu odgovornosti, u nekoliko navrata razbija ubačene grupe u rejonu Ustiprače i Jabučkog sedla. Brigada učestvuje i u operacijama oslobađanja Žepe i Srebrenice.\nNakon potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma, po naređenju Komande Drinskog korpusa, ova brigada je rasformirana, a njeno cjelokupno ljudstvo i MTS je predpočinjeno 1. pbr sa komandom u Višegradu.\nNeka je vječni spomen i hvala svima onima koji su žrtvovali svoje živote za Republiku Srpsku!\ndrinski_korpus- 88015 - 07.01.2014 : Vaske Vasiljevic Beograd - (0)\ndrinski_korpus- 82553 - 13.02.2013 : Jovan Vlasenica - (4)\ndrinski_korpus- 82469 - 11.02.2013 : Nenad NS - (0)\ndrinski_korpus- 82427 - 10.02.2013 : Nenad NS - (1)\ndrinski_korpus- 73656 - 05.09.2012 : Jovan - (3)\ndrinski_korpus- 71632 - 14.07.2012 : Jovan Vlasenica - (1)\ndrinski_korpus- 24014 - 09.03.2010 : Ratko Obrenovic Detroit, Usa - (2)


GENERAL KOJI JE ODBRANIO MANASTIR DEVIČ: Rat za Kosovo nije završen, Srbi će vratiti ono što im je silom oduzeto | Najnovije vesti - Srbija danas\n04.04.2017. • 06:08 Srbija Danas/Vestionline\nGENERAL KOJI JE ODBRANIO MANASTIR DEVIČ: Rat za Kosovo nije završen, Srbi će vratiti ono što im je silom oduzeto\nKad sam se vratio sa Kosova otac me je pitao samo jedno: "Jesi li bio dobar prema Srbima?" Imao sam odgovor na to pitanje\nPre 18 godina POGINULA kao HEROJ! NA KOSOVU ostavila kosti, u Kragujevcu ŠESTORO DECE\nMeđutim, Srbija je te godine pokazala da i jedna relativno mala zemlja može da se suprotstavi agresiji najmoćnijih zemalja na svetu zato što je po teritoriji mala, ali ima veliki narod, poručuje pukovnik Žak Ogar.\nRADE SRBENDA ISPRIČAO SVE DETALJE: Prebio sam NATO pilota jer je rekao da smo go*na\nNekadašnji komandant specijalnih jedinica francuskog kontingenta Kfora, koji je 1999. odbio naređenje pretpostavljenih i tako spasao manastir Devič od uništenja, ističe da je situaciji kada ste "jedan protiv svih", najvažnija je vera vojnika, a nju su Srbi imali.\nFoto: Youtube/Association Pour l'Histoire\nZbog spasavanja Deviča odlikovan je Ordenom Svetog Save, a na Dan državnosti Srbije je dobio i Zlatnu medalju "Miloš Obilić".\nOgar je nedavno šokirao Francusku izjavivši da žali zbog "kriminalnog čina" NATO-a 1999.\nKaže da je ušao na Kosovo u juna 1999. godine i iz helikoptera video položaje jugoslovenske vojske na srpsko-makedonskoj granici.\n- Veoma su dobro osmislili taktiku, pozicioniranje na terenu i tvrdim da bi NATO imao ozbiljne gubitke da je došlo do kopnene invazije, ali i da bi taj rat trajao mnogo duže nego što iko može da pretpostavi - smatra Ogar.\nTvrdi i da rat na Kosovu još nije završen.\n- Situacija s Kosovom je prilično konfuzna. S jedne strane, imate međunarodno pravo prema kome republika Kosovo ne postoji. Tu državu nisu priznale ni UN, ni mnoge velike države. Dakle, ako međunarodno pravo priznaje Kosovo kao deo Srbije, tada je prosto neizbežno da Srbija u jednom trenutku povrati svoj suverenitet u ovoj provinciji. Kada će se i kako to dogoditi ne znam, ali znam da kada se isrcpe sve druge opcije, a međunarodno pravo je prekršeno, tada rat uzima svoje pravo. To pravilo je staro koliko i svet - poručuje Ogar.\nKaže da je Francuska napravila loš izbor priznanjem Kosova, ali i da veruje da će već za par nedelja imati mogućnost da ispravi grešku i da povuče priznanje Kosova.\n- Francuska bi na taj način zapravo povratila svoju suverenost. Za francuske patriote je neizdrživo da je naša zemlja "poslušnik" američkih, a ne svojih interesa, a odluka o priznanju je bila odluka podrške SAD, a ne poštovanju međunarodnog prava. Od troje predsedničkih kandidata, dvoje njih, i Mari Le Pen i Fransoa Fijon su javno izjavili da razmišljaju da povuku priznanje Kosova - podseća Ogar.\nSrbima je na kraju poručio da moraju da budu fokusirani na to da nikada ne odustanu od svoje južne provincije i da izvrše diplomatski i medijski pritisak na međunarodnu zajednicu.\n- To je moguće samo ako se Srbija osloni na prave prijatelje, a pre svega Rusiju - ističe Ogar.\nLjubav prema Srbiji mu je, otkriva, usadio otac.\n- On je bio general i naučio me je svemu što znam, a najviše ljubavi prema Srbima. Čak sam i o istoriji vašeg naroda saznao od njega. Kad sam se vratio sa Kosova pitao me je samo jedno: "Jesi li bio dobar prema Srbima?" Imao sam odgovor na to pitanje - kaže Ogar.\nŽak Ogar Kosovo Kumanovski sporazum NATO bombardovanje


Tag / Vodopad / Vesti online\nEkstremni Deda Mraz uz zaleđeni vodopad\nObučen u kostim Deda Mraza, planinar Pet Lindzi popeo se uz zaleđene Vajtmen vodopade u Kananaskisu u Kanadi.\nVodopadi iz pećine\nProleće je pravo vreme da se zadive lepotom Taorskih vrela oni koji su za njih tek čuli. Tada na ovom izvorištu u selu Donji Taor kod Valjeva ima najviše vode, što im daje najveličanstveniji...\nVIDEO: Zaprosio devojku pored vodopada, ali je romantika kratko trajala\nMladić je kleknuo pred devojku ispred vodopada i zaprosio je, ona je pristala i zaplakala od sreće, ali se tada dogodio peh.\nAmerikanac Mark Tomas uz pomoć drona napravio je video-snimak brane Končos u predgrađu portugalskog grada Gvarda.\nVIDEO: Od ovoga zastaje dah\nU Singapuru je otvoren Klaud forest, staklena bašta u kojoj se nalazi najveći vodopad u zatvorenom prostoru.\nNeverovatan prizor sa Islanda: Vodopad oblaka obišao svet\nPalma naš'o rešenje za psihičke probleme\nPredsednik Skupštine grada Dragan Marković - Palma, izjavio je da se u Jagodini gradi najveći veštački vodopad na Balkanu, koji će biti završen do kraja meseca.\nPlod božje srdžbe\nNa granici Brazila i Argentine, u blizini Paragvaja nalaze se vodopadi Iguazi, svrstani među Sedam novih svetskih čuda prirode. Na jeziku Guarani Indijanaca Iguazi znači "Velika voda".\nPalon del Diablo ili Đavolji kotao je jedan od najvećih vodopada u Ekvadoru.\nImpresivno spasavanje planinara koji je upao u brzake\nPlaninar s rancem na leđima za dlaku je izbegao smrt kad se okliznuo i sa visine od 15 metara upao u brzake kraj vodopada u nacionalnom parku Josemiti, SAD, smatraju zvaničnici parka.


Preduhitrićemo koronu: To je bila ideja ovog para (90) koji je riješio da se zakune na vječnu ljubav\nČetvrtak, 23.04.2020 | 19:59\nDženin (91) i Don Sandrin (91) vjenčali su se na Floridi, jer su željeli da legalizuju svoju ljubav usred epidemije, imajući na umu da je to važno ako neko od njih dvoje ipak mora da ode u bolnicu zbog korona virusa.\nPar iz Sent Petersburga vjenčao se na Uskrs jer je bilo vrijeme da vezu podignu na viši nivo, prenosi Tampa Bej tajms.\n"Imamo jednostavnu vezu, Imamo iste priče. Živjeli smo u isto vrijeme, i zato smo se odlučili na ovaj veliki korak prije nekoliko nedjelja. Zbog okolnosti koje se dešavaju u društvu, osjećali smo da treba da ozvaničimo odnos, kako bismo bili zaštićeni", rekla je Dženin.\nLista gostiju bila je po propisu, mala, ali su najave i pozivnice poslate mejlom na više od 200 adresa uz njihov zajednički hit iz mjuzikla iz 1956. godine "Odvedi me na vrijeme do oltara".


Depeche Mode nastavili 'Tour of the Universe' u Lajpcigu\nHome Kultura Depeche Mode nastavili 'Tour of the Universe' u Lajpcigu\nDepeche Mode nastavili 'Tour of the Universe' u Lajpcigu\tsreda, 10 jun 2009 18:54\tDepeche Mode su 8. juna u Lajpcigu nastavili turneju 'Tour of the Universe', a 50.000 fanova na “Zentral” stadionu bili su svedoci ovog fenomenalnog nastupa. Dejv Gahan se oporavio od operacije koju je imao pre mesec dana i tokom koje mu je odstranjen manji maligni tumor bešike. "Zahvalan sam fanovima zbog podrške koju su mi pružili, kao i mojoj porodici, prijateljima i lekarima koji su brinuli o meni", rekao je Dejv. "Povratak na binu je neverovatan osećaj i radujem se svakom sledećem nastupu." 'Tour of the Universe' nastavlja se 10. juna u Berlinu.Kupce ulaznica za Tuborg Green Fest i Depeche Mode još jednom molimo za strpljenje jer i dalje traju pregovori sa menadžmentom benda o eventualnom pomeranju festivala ili o krajnjem otkazivanju.Svi koji žele nazad novac, bez obzira na to što će festival najverovatnije biti naknadno održan, mogu sa ove adrese da preuzmu uputstvo za zamenu ulaznica za novac.S obzirom na obim posla koji predviđa vraćanje novca, molimo sve kupce za maksimalno strpljenje. Nema razloga za brigu, jer svako ko želi da mu se novac vrati, sigurno neće biti oštećen.Exit Festival Search\nGLASNO !!! SOMBORPol Mekartni uživoSterija je umro razočaran SrbijomNož u srcuPreminula Farrah FawcettAC DC ponovo na evropskoj turnejiTerminator SpasenjeDepeche Mode nastavili 'Tour of the Universe' u LajpciguExit headlineri među najboljima!Sve o Exitu


AMBASADOR U ZAGREBU BEZ ZNANJA MINISTRICE TURKOVIĆ RAZGOVARAO S PALMEROM, PODERANA ZASTAVA JOŠ NA JARBOLU U SAD-U | Hayat.ba\nČlan Predsjedništva BiH Milorad Dodik susreo sa predsjednikom Hrvatske Zoranom Milanovićem iz čijeg Kabineta su saopćili:\nSastanak Milanovića s Dodikom nastavak je aktivnosti predsjednika Republike Hrvatske u cilju stabilnosti i funkcioniranja Bosne i Hercegovine, te ostvarenja legitimnog predstavljanja sva tri konstitutivna naroda u skladu s Dejtonskim sporazumom.\nU sjeni ovog sastanka prošao je razgovor diplomata, ambasadora BiH u Hrvatskoj Aleksandra Vranješa i specijalnog izaslanika Sjedinjenih Američkih Država za izbornu reformu u BiH Matthewa Palmera, koji se prije toga sastao sa premijerom Hrvatske Andrejom Plenkovićem.\nKako je došlo do neočekivanog sastanka dvojice diplomata i kako je ambasador Vranješ iz svoje zagrebačke kancelarije mogao izvjestiti Palmera o “stanju BiH”, pri tome govoreći da se “RS pravnim sredstvima bori za svoja prava, pozivi za rat dolaze iz Sarajeva”?\nU Ministarstvu vanjskih poslova BiH (MVPBiH) zatečeni su ovim sastankom.\nSaznali smo iz medija. Ambasador nije obavijestio niti se konsultovao s nekim iz Ministarstva. Nažalost, to je naša stvarnost – kaže Denis Hadžović, šef Kabineta ministrice vanjskih poslova Bisere Turković.\nIstovremeno, na jarbolu ispred zgrade Ambasade BiH u Washingtonu i dalje se, kao i nekoliko mjeseci unazad, vijori poderana državna zastava. Hadžović nam je potvrdio ovu informaciju.\nAktivirane su nadležne službe kako bi riješili ovu situaciju – kaže Hadžović.\nZnači li to da će nova državna zastava uskoro preko Atlantika?\nDa, vjerujem da ćemo srediti u najskorije vrijeme – odgovorio je Hadžović.\nDa li je Ministarstvo vanjskih poslova BiH o poderanoj zastavi BiH obavijestilo ambasadora Bojana Vujića, kojeg je kao i Vranješa, na tu funkciju predložio Dodik?\nZaista ne znam, mada je sve moguće – kazao je naš sagovornik, piše Faktor.


FENG ŠUI ZAŠTITA: evo šta treba da uradite za sprečavanje krađe i nevolja u kući | Moj dom\nFENG ŠUI ZAŠTITA: evo šta treba da uradite za sprečavanje krađe i nevolja u kući 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nFENG ŠUI ZAŠTITA: evo šta treba da uradite za sprečavanje krađe i nevolja u kući\n20.07.2017. / 15:03 21.07.2017. / 16:14\nVeruje se da feng šui tehnika i čudesni elementi mogu da zaštite dom od provale i krađe, a evo koje savete daju feng šui stručnjaci!\nDOBAR FENG ŠUI: ove stvari u kupatilu remete tok pozitivne energije...\nJedan vid zaštite jeste Bagua ogledalo čiji okvir ima oblik osmougla. Ovo ogledalo se postavlja iznad ulaznih vrata ili sa strane kuće ka pravcu iz koga verujete da može doći potencijalna opasnost.\nFeng šui životinja za dug život, obilje i zdravlje: evo koji kućni ljubimac privlači sreću u dom...\nMeđutim, mnogi feng šui stručnjaci koji su imali problema sa provalama u kuću ističu da je jedna tehnika pored svih elemenata najdelotvorniji. Kada odlazite od kuće, vizuelizujte svoj domi zamislite kuću okruženu belom svetlošću koja simbolizuje pozitivnu energiju. Na taj način stvarate energetski štit oko kuće i sprečavate mogućnost nesreće.\nUprkos svim tehnikama, stručnjaci ističu da feng šui nije magija, pa ako ste često imli problema sa provalama i krađom nabavite alarm. Dodatan savet je da kuću ukrasite svetlom, različitim, lampicama i svetiljkama, što će stvoriti utisak da ste kod kuće i ako niste, a i učiniće da vaš dom izgleda čarobno.\nFeng šui Energija Porodica Krađa Zaštitta


Vučić: Kontramitinga neće biti, a Vukom neka se bave naši mediji | Ekspres.net\nVučić: Kontramitinga neće biti, a Vukom neka se bave naši mediji\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić negirao je danas da će Srpska napredna stranka organizovati kontramitinig u Beogradu kao reakciju na opozicione demonstracije. On je istakao da to okupljanje neće biti održano istog dana kada i protest opozicije, za koji je Savez za Srbiju ranije najavio da će biti održan 13. aprila u Beogradu.\nInače, Vučić je nedavno pozvao narod iz svih delova zemlje da 19. aprila dođu na skup u Beograd kako bi pokazali koliko je snažan demokratska, nacionalna, moderna, poštena i pristojna Srbija. On je danas novinarima u Loznici rekao da se najviše smeje i da mu je najzabavnije kada opozicija pocne da govori o mitinzima i kontramitinzima.\n– O kakvim kontramitinzima pričaju? Pa nikone zakazuje ništa u istom danu. Ili valjda hoćete da zabranite slobodu i pravo nekom na javno okupljanje? Sebi ste dali pravo da nas četiri meseca maltretirate sa vas od 80 do 110 u Loznici, od 1.443 do 2.750 u Beogradu, od osam do 32 u Vladičinom Hanu i da nam zauzimate ulice širom Srbije, a da niko ne sme da vam kaže da umesto osam i 32 u Vladičinom Hanu nas ima 3.000 koji mislimo sve drugačije od vas. I da to ne smemo u jednom danu da iskažemo – rekao je Vučić.\nOn je dodao da “kako čuje – spremaju sendviče”, navodeći da “malo nešto sendviča spremaju”.\n– Sloboda javnog okupljanja je Ustavom zagaranatovano pravo i sloboda – poručio je Vučić.\nTags Aleksandar VučićkontramitingopozicijaSNSVladičin Han\nRojters i AP o izborima u Srbiji: Vučić će opet biti premijer IGRA PRESTONICE: Kreće borba ko će u naredne četiri godine vladati Beogradom DEŽURNI KRIVAC KOMBI


Čović: KKCZ deo SDCZ, Terzić radi 24 sata - Avala Info\nVEČERAS U „ATELJEU 212“ PREMIJERA „URNEBESNE TRAGEDIJE“\nBožica Aleksić: Selo sam napustila, ali svoj narod nisam zaboravila!\nObjavio Avala-info dana 11. новембра 2017.\nPredsednik košarkaškog kluba Crvena zvezda Nebojša Čović kaže da mu je drago zbog dobrih rezultata FKCZ, ali i da nema vremena da se viđa sa Zvezdanom Terzićem\n„Izuzetno mi je drago da konačno i naš FK ima rezultate u Evropi, jer su košarkaški, rukometni, vaterpolo, odbojški, kik-boks, džudo, atletski, … i svi ostali klubovi, deo SPORTSKOG DRUŠTVA Crvena zvezda, jednog od najtrofejnijih na svetu. I svi se radujemo tim uspesima, jer to tako treba i mora da bude“, rekao je prvi čovek košarkaškog kluba Nebojša Čović.\n„Da li svi tako gledaju , nije na meni da procenjujem, nego na zvezdaškoj javnosti. Što se košarkaškog tiče, uvek ćemo podržavati naš fudbalski klub, kao i sve ostale klubove u SD CZ, i kada je teško, poput utakmice sa italijanskim Sauolom i kada je lepo, poput proslave fudbalske titule pre dve godine, ili utakmice sa Krasnodarom. I tako će uvek biti dok sam ja predsednik košarkaškog kluba, jer naše je da ujedinjujemo Zvezdaše, a ne da ih delimo“, kaže Čović.\nFudbaleri Zvezde ove godine igraju odlično na evropskoj sceni. Propisno su „preznojili“ Arsenal i na kraju mu uzeli bod, igrali su nerešeno sa ekipom BATE Borisova i pobedili su Keln. S druge strane, košarkaši su solidno u potpuno renoviranom sastavu započeli sezonu nakon, kako Čović kaže ‘saplitanja’ i nedaća. Dva funkcionera nisu u kontaktu, što je pre nekoliko dana rekao Terzić, a sada je i Čović potvrdio.\n„Istina je da se direktor fudbalskog kluba, i ja, kao predsednik košarkaškog i potpredsednik Upravnog odbora SD, ne viđamo. Ne vidim ni kako bismo, s obzirom da direktor reče ‘da radi 24 sata dnevno’. Inače smo ‘dva sveta različita’ u mnogo čemu. Bez dodirnih tačaka, s obzirom na potpuno različita životna interesovanja. I tako neka ostane“, ističe Čović.


ITTF Serbia Junior/Cadet Open, Zrenjanin 24-28 Septembar 2019 - Stonoteniski savez Bosne i Hercegovine\nITTF Serbia Junior/Cadet Open, Zrenjanin 24-28 Septembar 2019\nUkupno učestvovalo 202 igrača/ce i to: juniori/ke 86 i kadeti/nje 116. BiH učestvovala sa 2 kadetkinje (Ćosić, Zlotrg), 5 kadeta (Pandurević,Pejić,Isabegović,Zijadić i Fazlić) i selektorom/trenerom Đono Elvedinom.\nKADETKINJE EKIPNO: BIH (Ćosić i Zlotrg) je u grupi pobjedila Norvešku 3-1, Crnu Goru 3-0. Za ulazak u polufinale je izgubila od Rusije 3-2, u meču u kojem je Ćosić dobila obe Ruskinje.\nKADETI EKIPNO: BIH 1 (Pandurević,Pejić) je u grupi pobjedila Crnu Goru 3-0 i izgubila od Rumunije\n3-0 za ulazak u glavni žrijeb-četrvrt finale. BIH 2 (Isabegović,Zijadić,Fazlić) u grupi je izgubila od Slovačke 3-1 i Engleske 3-0.\nKADETKINJE POJEDINAČNO: Zlotrg je prošla kvalifikacionu grupu i plasirala se među 32, da bi za ulazak u 16 izgubila od Bilkovcova (SLVK) sa 3-0.\nĆosić Dora je nakon 1. mjesta u kvalifikacionoj grupi ušla u glavni žrijeb, te pobjedom protiv Norvežanke ušla u četvrtfinale. Za bronzanu medalju je izgubila od naturalizirane Brazilske igračice Takahachi.\nKADETKINJE PAROVI: Naš par Ćosić i Zlotrg je ostvario plasman među 16 najboljih parova, da bi u osmini finala izgubile od ruskog para sa 3-1 za ulazak u četvrt finale.\nKADETI POJEDINAČNO: Pandurević je prošao kvalifikacionu grupu i plasirao se među 32, da bi za ulazak u 16 izgubio od Rumuna Istrela, kasnijeg finaliste u pojedinačnoj konkurenciji. Potrebno je spomenuti i nastupe ostalih kadeta Pejića, Isabegovića, a posebno najmalađih kadeta Zijadića i Fazlića koji su ostvarili po jednu pobjedu u kvalifikacionim grupama, ali to ovaj put nije bilo dovoljno za ulazak u glavni žrijeb od 32 najbolja kadeta.\nKADETI PAROVI: Pandurević-Pejić su se plasirali među 16, da bi za ulazak u četrvrt finale izgubili od engleskog para 3-1. Par Zijadić-Fazlić su u šesnestini finala izgubil od najboljeg hrvatskog para Petek-Zlatkov sa 3-2. Treba napomenuti da se ovaj hrvatski par plasirao u finale ovog takmičenja.Selektor i trener Đono Elvedin, iako je sam u stručnom dijelu vodio naše najbolje kadete/nje, je jako zadovoljan nastupom svih naših kadeta i kadetkinja, njihovim zalaganjem, postignutim rezultatima i ponašenjem. Pri tome treba naglasiti da mu je za operativne, transportne, logističke i druge poslove dobrovoljno pomagao g.Zijadić Elvedin, na čemu mu se Savez zahvaljuje.\nIII Otvoreni turnir za mladje kadete Banja Luka 29.02.2020.


Mogućnosti samozapošljavanja nezaposlenih osoba, kroz njihove male biznise i koje imaju osnovne pretpostavke za bavljenje samostalnim djelatnostima osnovni je cilj prvog od gore spomenutih programa.\nZa ove namjene izdvojeno je 2.436.790 KM i njima će se u narednih 12 mjeseci podržati 338 nezaposlenih osoba, refundacijom mjesečne plaće od 600 uz uplatu doprinosa. Među prihvaćenim aplikantima, najviše je poljoprivrednih proizvođača, računovođa, malih firmi za turističku djelatnost, IT djelatnost, stomatoloških ambulanti, automehaničara i autopraonica, različite kućne radinosti, frizeri i dr.\nZa realizaciju Programa prekvalifikacije i dokvalifikacije kod poznatog poslodavca obezbjeđeno je 82.500 KM što omogućava obuku 55 nezaposlenih osoba sa evidencije nezaposlenih u Kantonu Sarajevo.\nSlužba će poslodavcima, korisnicima ovog programa, za novo zapošljavanje finansirati troškove obuke, dokvalifikacije i prekvalifikacije nezaposlenih osoba u maksimalnom iznosu od 1.500 KM po osobi, uz obavezu poslodavca da osobe čije se obuke, dokvalifikacije i prekvalifikacije finansiraju, po okončanju iste, zaposli na period od najmanje šest mjeseci.\nNa Javni poziv aplicirala su tri poslodavca koja ispunjavaju uslove iz ovog poziva, a iskazali su potrebu da obuče, dokvalifikuju i prekvalifikuju 28 nezaposlenih osoba za šta će biti utrošeno 42.000 KM. Vlada je zadužila Službu da ponovno uputi isti javni poziv, s obzirom da je povučeno oko 50 posto od planiranih sredstava, te animira više IT kompanija za uključivanje u ovaj program, s obzirom da tako kvalificiran kadar najlakše dolazi do posla na tržištu rada.\nKroz treći program, “Posao za sve” vrši se zapošljavanje nezaposlenih osoba, bez obzira na radno iskustvo, dob i stepen obrazovanja, prijavljenih na evidenciju nezaposlenih u Kantonu Sarajevo, prije objavljivanja javnog poziva.\nOd 449 pristiglih aplikacija poslodavaca, uvidom u dostavljenu dokumentaciju, utvrđeno je da 318 aplikacija ispunjavaju uslove iz javnog poziva, ali zbog ograničenih finansijskih sredstava u skladu sa Programom, odobreno je upošljavanje 270 osoba, a za ovu namjenu biće utrošeno 1.080.000 KM gdje će Služba mjesečno u periodu od šest mjeseci, poslodavcima refundirati sredstva u ukupnom iznosu od 600 KM po novouposlenoj osobi, za isplatu plaća i uplatu zakonom propisanih doprinosa.\nPrevious SJEĆANJE NA GENOCID: Fotografija iz Potočara među najboljim fotografijama po izboru britanskog Guardiana\nNext U Kaknju će posao dobiti svi prijavljeni na javni poziv radi sticanja prvog radnog iskustva!


Finalnu trku Simović i Matović izveslali su s vremenom 6:57.53 iza posada Rumunije, koja je objedinila titule svetskog i evropskog prvaka, Španije, Grčke i četvrtoplasirane Nemačke.\nNaša posada je od početka trke bila na petom mestu i do kraja nije uspela da popravi taj plasman uprkos velikim naporima.\nTrener reprezentacije Srbije Aleksandar Ivković rekao je da vremenski uslovi i nepovoljan žreba nisu odgovarli našim takmičarima.\n"Svaka čast momcima na izveslanoj trci bez obzira što nisu uspeli da osvoje medalju. Od početka do kraja duvao je jak bočni vetar, a najviše na udaru bile su prva i druga staza u kojoj su veslale posade Južnoafričke Republike i Srbije. Uprkos tome naš dvojac bez kormilara je do 1.500 metara konkurisao za medalju, ali nije imao snage za bolji finiš jer je potrošio mnogo snage da bi ostao konkurentan u trci", rekao je Ivković.\nJedna od najmladjih posada na šampionatu srpski četverac skul Nikola Selaković, Bojan Došljak, Miljan Milošević, Andrija Šljukić šampionat je završio na 14. mestu nakon osvajanje drugog mesta u C finalu.